bet · GB01TU28 · 1987-12-31 00:00:00 — Telesystemet skallutformas så att del ger en god tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer. Föredraganden framhåller bl.a. att det inte är möjligteller lämpligt att staten tar ett övergripande ansvar för att alla olika behovav teletjänster tillgodoses utan det övergripande ansvaret bör avsegrundläggande telekommunikationer. Staten bör, framhåller han vidare, se tillatt dessa erbjuds med god tillgänglighet och service. Det är enligt föredragandenfundamentalt att alla människor i landet skall erbjudas en telefonanslutning iden permanenta bostaden till samma pris och med samma service och kvalitet. Föredraganden förordar att statsmakterna - såsom numerasker - skall ange riktlinjer för servicegrad m.m. för grundläggandetelekommunikationer i samband med behandlingen av treårsplaner.Han föreslår inte någon ändring i nuvarande servicemål, dvs. målen i genomsnittminst lyckade uppkopplingsförsök när det gäller framkomlighet i telenätet. högst 2,1arbetsdagar mellan felanmälan och avhjälpande av fel och av TU.1987/88:28 felen avhjälpta när det gäller tid föravhjälpande av fel samt högst 17 dagars genomsnittlig leveranstid när detgäller telefon i permanentbostad. Telesystemet skall utformas så att detbidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet samtidigtsom det i sig skall vara effektivt. Telesystemet skall utformas så attutvecklingsmöjligheterna tas till vara. Regional balans och sociala hänsyn. Telesystemet skallutformas så att det bidrar till regional balans och möjliggör socialahänsynstaganden. Föredraganden erinrar om att regionalpolitiken syftar tillatt ge alla människor, oavsett var de bor i vårt land, tillgång till arbete,service och en god miljö. Detta har bl.a. kommit till uttryck i att riksdagensärskilt har markerat samhällsansvar för s.k. grundtjänster, till vilkatelefon hör. För tillgodoseende av sociala hänsyn bör telepolitikenenligt föredraganden t.ex. syfta till att alla skall ha råd alt utnyttjagrundläggande telekommunikationer. Uthållighet under kriser och krig. Telesystemet skall varauthålligt och tillgängligt under kriser och i krig. 2.7.2 Motionerna och utskottets ställningstaganden I motionerna har inte någon invändning framförts mot detföreslagna övergripande målet och de föreslagna delmålen för telepolitiken.Däremot har frågor tagits upp som har anknytning till de föreslagna delmålen,nämligen om tillgången till telefon för sjukhuspatienter m.fl., tillgången tilltelefonautomater, enhetliga telefonnummer,för vissa rnyndigheter m.fl.,telefonkatalogerna för , riktnummer för telefoner i ,regionalpolitiska och sociala uppgifter, avgifterna förtelefonsamtal med statliga organ (020-linjen) samt förbättring av säkerheten itelenätet. Tillgången till telefon för sjukhuspatienter m.fl. 1 motion T201 (c) begärs (yrkande 12) att teleservicen förpatienter på sjukhus och boende på andra institutioner skall utvecklas.Motionärerna föreslår flera sätt för alt förverkliga detta, nämligen tillgångtill .fler telefonapparater, möjlighet att disponera anknytningar för användningav egna eller lånade telefonapparater saml möjlighet alt få samtalsavgifternadebiterade på räkningen för den egna telefonen i bostaden eller på .arbetsplatsen. Vanligen finns på sjukhus och andra vårdinstitutionertelefonautomater . (myntapparater) i telefonhytter och/eller myntapparater på vagnar för anslutning till telefonjack i palienlrummen. Användning av myntapparater na innebär problem för patienterna genom att de måste ha ,, erforderliga mynt till hands. På en del sjukhus m.m. finns i patientrummen telefonjacksom gör det '- 1987/00:2» möjligt att på rummen använda av sjukhusettillhandahållna vanliga telefonapparater eller patienternas egnatelefonapparater. Kostnaden och villkoren för telefonanvändningen i sådana fallbestäms av vårdhuvudmannen. Om på sjukhus m.m. finns härför lämpad telefonväxel ocherforderliga ledningar från telefonväxeln till patientrummen, kan patienterbjudas att använda egen eller lånad telefonapparat på patientrummet, varvidavgifterna för vid växeln registrerade, utgående samtal och andra avgifter förtelefontjänsten kan uppföras på räkningen för patientens telefon i bostadeneller på arbetsplatsen. Den som har sin bostads- eller arbetstelefon ansluten kan vid intagning på sjukhus m.m. få s.k medflyttning avtelefonen till patientrummet, om erforderliga ledningar dit från sjukhusetsväxel finns. För den som beräknas komma att vistas inom t.ex. långtidssjukvårdenkan flyttning i vanlig ordning av abonnemanget på bostadstelefonen tillsjukhuset komma i fråga. Olika möjligheter finns sålunda att tillhandahålla en merautvecklad telefonservice på sjukhus och andra vårdinstitutioner än den sommyntapparater representerar. Avgörande för vilken form av mera utveckladservice som kan lämnas är de avgifter och villkor i övrigt som vårdhuvudmannenoch fastställer. Utskottet vill framhålla angelägenheten av att patienternasintressen beaktas och att patienterna därvid behandlas generöst och vill utgåfrån att så också är fallet. Motionsyrkandet torde kunna lämnas utan särskildåtgärd av . I motion T201 (c) begärs (yrkande 13) att varje ort i vårtland skall vara försedd med en modern telefonautomat, i vilken avgiften kanbetalas även med femkronorsmynt och med kreditkort. I motion T801 (s) begärsatt antalet telefonautomater på landsbygden skall bibehållas i nuvarandeomfattning. I propositionen redovisas (s. 28) att harföljande "policy" när det gäller telefonautomater. I orter med flera telefonautomater skall resp. automatbära sina egna kostnader samt ge ett rimligt överskott. I en ort eller på enplats där det bara finns en telefonautomat får den bibehållas även om den gårmed förlust. Förlusterna får dock inte bli orimliga i förhållande tillservicebehovet. Någon absolut gräns har inte satts utan de lokala förhållandenafår avgöra. säger sig kunna fortsatt tillämpa denna"policy" även om verkets anslulningsmonopol på myntapparater upphör. Under hand har uppgett att ett fortlöpandeutbyte av gamla telefonautomater mot moderna sker och att i de modernaautomaterna även femkronorsmynt och kreditkort kan användas. Med hänsyn till den lämnade redovisningen och till attfrågor om service med telefonautomater kan förväntas komma attbehandlas i utredningen om statens regionalpoUtiska och sociala ansvar påtele- och bör motionsyrkandena inte föranleda något initiativ av /88:28riksdagen utan kan avslås. Enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter m.fl. I motion T805 (fp) påpekas att telefonnumret 90 000 kananvändas över hela vårt land när man vill kalla på hjälp i nödsituationer ochatt olika serviceenheter inom har samma telefonnummer i 90000-serien över hela landet (t.ex. telekontoren 90 100, nummerupplysningarna 90140 och namnupplysningarna 90 170). Motionären begär att regeringen skall tainitiativ till att myndigheter m.fl. - såsom polis, arbetsförmedling,länsstyrelse, bilinspektion - som ofta kontaktas av myndigheter, näringslivoch allmänhet också får samma telefonnummer i 90 000-serien över hela landet.Enligt vad utskottet har erfarit är berett att erbjuda enhetligatelefonnummer för myndigheter som så önskar. Det är dock enligt intemöjligt att använda 90 000-serien, då denna är reserverad för räddningstjänstoch för . Utskottet anser att det dock inle finns någon anledning förriksdagen att hos regeringen begära det initiativ avseende regeringenunderställda myndigheter m.fl. som önskas i motionen. I motion T808 (fp) begärs att abonnenter - som bor iÖstergötlands län men som tillhör riktnummerområden avseende huvudsakligenbebyggelse utanför länet och därför redovisas i Jönköpings- ochEskilstunakatalogerna - i stället skall redovisas i Norrköpingskatalogen ellerLinköpingskatalogen, vilka är "länets" kataloger. Utskottet har tidigare, senast i betänkandet /86:16(s. 20), behandlat och därvid avstyrkt likartade motionskrav. Enligt inhämtadunderhandsuppgift från beräknas kostnaderna för redovisning i olikakataloger av abonnenter i "gränsområdena" mellan katalogerna medförasådana ökade telefonavgifter som överstiger vad abonnenterna är villiga attbetala. Med hänsyn till att, som utskottet framhöll i nämnda betänkande, detbör ankomma på att avväga önskemål om telefonkatalogens utformningmot kravet på rimliga kostnader är utskottet inte berett att förorda någotinitiativ av med anledning av motionen. Den avstyrks således. Riktnummer för telefoner i Orten (i kommun, )tillhör riktnummerområde (0496). I motion T923(s) begärs i här aktuell del att skall häriföras tillriktnummerområdet för huvudorten i kommunen, '(0383). Detta skulleenligt motionärerna medföra lägre telefonkostnader för abonnenterna iPauliström vid telefonsamtal med kommunens huvudort. Enligt underhandsuppgift av utgår avgift församtal från Pauhström till 'riklnummerområde (liksom till riktnummer- område) såsom för samtal inom det egna riktnummerområdet. frågan omatt hänföra till riktnummerområde. En sådan TU1987/88:28 förändring skulle från tekniska utgångspunkter kunna genomförasomkring . Då åtgärder sålunda vidtagits och ytterligare åtgärder äralt vänta som tillgodoser motionsförslaget torde detta kunna lämnas utansärskild åtgärd av . Televerkels regionalpolitiska och sociala uppgifter I motion T201 (c) understryks den sociala ochregionälpoliliska betydelsen av verksamhet. Denna aspekt påteleverkets verksamhet måste enligt motionärerna beaktas när man diskuterarprivatiseringar inom kommunikationsområdet. Verksformen innebär, framhållermotionärerna, att även grenar av verksamheten som inte ger fullkostnadstäckning måste drivas vidare om dessa grenar är nödvändiga föruppfyllandet av samhällsmålen med verksamheten. Det övergripande ansvaret för infrastrukturenpå ett visst område behöver dock enligt motionärerna inte innebära att ett verkskall driva all verksamhet i egen regi iitan entreprenader bör utnyttjas närsådana ger den bästa effektiviteten. Motionärerna begär (del av yrkande 1) attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad de anfört omsociala och regionalpolitiska mål för . affärsidé är att marknadsföra och underhållamöjligheter till "kommunikation alla till alla". Vårt land intarockså en tätposition vid en jämförelse med andra länder när det gäller såvältelefonnätets utbyggnad som låga telefonkostnader för, hushåll och för företag.I årsredovisning för anges sålunda att vi hade drygt 3,5miljoner huvudledningar till bosläder, att den månatliga telefonkostnaden förhushåll var . och att den månatliga telefonkostnaden för företag var 959kr. Avgifterna för rikssamtal på alla avstånd är desamma. Televerkskoncernen bedriver sin verksamhet i verksform ochbolagsform i kombination och kan således för verksamheten utnyttja resp.förelagsforms fördelar. Telemarknaden har vidare alltmer öppnats för medteleverket konkurrerande företag och förslag om ytterligare sådana öppningarredovisas i propositionen. Av det anförda framgår att tar sittregionalpolitiska och sociala ansvar och driver sin verksamhet iföretagsformer, som motionärerna förordar. Med hänsyn härtill och till attteleverkets regionalpolitiska och sociala ansvar skall närmare utredas börmotionsförslagel inle föranleda något initiativ från sida. Avgifterna för telefonsamtal med statliga organ(020-linjen) erbjuder ett system som inrymmer möjlighet ochskyldighet för abonnnenlen att slå för avgifterna för samtalsmarkeringarna för inkomman de samtal med undantag för avgiften för den första samtalsmarkeringen, vilken den uppringande får slå för. Abonnenten tilldelas i detta system linjenumret 020 samt ett individuellt nummer, som i telenätet omvandlas till abonnentens vanliga nummer. I motion T809 (fp) framhålls alt anslutning av statliga myndigheter och 14 organ till"020-systemet" skulle eliminera orättvisor från kostnadssynpunkt /88:28 ochservicesynpunkt för enskilda som från olika håll i landet ringer upp statligamyndigheter och organ. Motionären begär att frågan om anslutning avstatliga myndigheter och organ till 020-systemet skall närmare utredas. Beräknaskostnaderna för staten bli alltför höga om den uppringande har att stå förendast en samtalsmarkering bör denne enligt motionärerna kunna svara förkostnaderna för två eller fler samtalsmarkeringar. I motion Till (c) begärs att 020-systemet skall införashos . Motionären framhåller fördelen med systemet inte bara förallmänheten som vill komma i telefonkontakt med ledamöter och olikaorgan utan även för riksdagsledamöter som under vistelse utanför villkontakta riksdagsorgan per telefon. 020-systemet skulle som framhålls i motionerna underlättaför allmänheten att ta kontakt med statliga organ. Utskottet sersjälvfalletgärna att denna teletjänst används liksom andra teletjänster. En anslutning till 020-systemel måste naturligtvis föregåsav närmare överväganden om behovet och nyttan av denna service för abonnenten och om kostnaderna m.m. När det gäller regeringens kansli samt myndigheter och organ som lyder under regeringen ankommer sådana överväganden , enligtutskottets mening inle närmast på . När del gäller togs år1985 frågan om anslutning till 020-systemet upp i en framställning tillriksdagens förvaltningskontor. beslutadeemellertid vid sammanträde att anslutning då inte skulleske men att frågan om anslutning skulle tas upp till bedömning i anslutningtill en kommande utvärdering av bl.a. försök med textmottagare (metagram) somlämnas ut till ledamöter av . Mot bakgrund av det anförda synes motionerna kunna lämnasutan särskild åtgärd. Förbättring av säkerheten i telenätet Enligt instruktionen för skall vid planeringenoch genomförandel av verksamheten i fred de krav som totalförsvaret ställerbeaktas, och under beredskapstillstånd och krig skall verket vidta de åtgärdersom behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av tele- ochradiokommunikationer. I motion T112 (fp) anförs bl.a. att del nuvarandetelenätet kan anses som ytterligt sårbart i krislägen, och det begärs (yrkande3) att säkerheten i nätet skall förbättras. beslut om totalförsvarets fortsallautveckling (prop. 1986/87:95 bil. 5, FöU 11, rskr. 310) innebär, såvitt avsertelekommunikationer, att planeringen för fortsatta beredskap skall inriktas på 75 milj. kr. i årliga investeringar medtillhörande driftkostnader samt att försvarsinvesteringar /88 skall finansieras med televerkels rörelsemedel. Denbeslutade planeringsramen innebär en avsevärd ambitionshöjning i förhållandetill vad som har gällt. I den nu aktuella propositionen framhålls alt televerketbedriver ett aktivt arbete för att minska telenätets sårbarhet, t.ex. för att minska olägenheterna 15 avdriftavbrott genom att kablar skadas av grävmaskiner. Sålunda ökas enligt TU1987/88:28 propositionen den s.k. maskformigheten i nätet, som gör del möjligtatt dirigera teletrafiken förbi den del av nätet som har skadats. Vidare införskontinuerligt nya funktioner i syfte att begränsa verkningarna av stora fel ochatt förkorta återställningslider. Mot bakgrund av den sålunda lämnade redogörelsen för olikaåtgärder m.m. som vidtas och föreslår och som direkt avser eller bidrar tillatt förstärka beredskapen för kriser och krig synes någon särskild åtgärd avriksdagen inte vara påkallad med anledning av mötionsyrkandet. Utskottet har inte något att erinra mot de i propositionenföreslagna målen för telepolitiken. De synes vara väl ägnade att styrahandlandet på teleområdet framgent. Utskottet tillstyrker att de godkänns avriksdagen. Föredraganden sammanfattar sina förslag om inriktning förtelepolitiken under fem rubriker enligt det följande. Dialog och förankring. Statens åtgärder på teleområdetskall utformas i en dialog med intressenterna, och televerkelsnälutbyggnadsplaner skall förankras på regional och lokal nivå genom någonform av samrådsförfarande. Konsumenterna skall ha så stor valfrihet sommöjligt i sin användning av teletjänster. Användarnas behov av teletjänsterskall således styra utbudet. Priserna för teletjänsterna skall i principkostnadsanpassas, och den successiva omläggningen av taxor skallfullföljas. Föredraganden framhåller att nuvarande taxestruktur itelefonnätet visar dålig överensstämmelse med verkets kostnader genom prisersom inte täcker kostnaderna för kortväga samtal m.m. och överpriser förlångväga samtal m.m. Regeringen beslutade om vissalaxeförändringar för som ett led i en långsiktigt ökadkostnadsanpassning av taxorna. Den sålunda inledda förändringen av taxornakommer enligt föredragandens mening alt bidra till en bättre användning avteleresurserna med hänsyn till konsumenternas värderingar. Föredragandenunderstryker emellertid att då konkreta beslut om teletaxorna skall fattas äveninriktningen av det solidariska betalningsansvar som han förordar (se nedan)måste beaktas. Staten skall skapa förutsättningarför en effektiv konkurrens på utrustningsmarknaden och vid utveckling avteletjänster. Särredovisningen av konkurrensutsatta verksamheterskall fortlöpande utvecklas. Eu sammanhållet öppet telenät. Staten skall ansvara föratt det finns ett sammanhålletöppet telenät som läcker hela landet med utgångspunkt från grundprincipenatt det allmänna ansvarar för infrastrukturen på kommunika- ,, tionsområdet.Nätet skall vara lätt att ansluta sig till och det skall vara lätt att använda de gemensammaanläggningarna. I dennamening skall nätet vara /88:28 öppet föralla. Investeringari de anläggningar för telekommunikation som förvaltar skall ske medsikte på att uppnå målen för telepolitiken. Vid behandlingen av televerketsförslag till treårsplaner skall inriktningen i stort och omfattningen avinvesteringar i bedömas av statsmakterna med ledningav målen för telepolitiken. Kostnaderna för att ge alla tillgång till grundläggandetelekommunikationer skall betalas solidariskt, med utgångspunkt från att desamhälleliga uppgifterna i princip skall betalas solidariskt. Vid beslut omtaxeförändringar bör det beaktas att alla skall ha råd att ha tillgång tillgrundläggande telekommunikationer. Ävenkostnaderna för att tillgodose totalförsvarets intressen skall betalassolidariskt. 2.2.2Motionerna och utskottets ställningstaganden Imotionerna tas upp frågor om takten för kostnadsaripassningen avabonnemangstaxorna, inriktning mot effektiv konkurrens på teleområdet,utförsäljning och börsintroduktion av , ett sammanhållet öppettelenät, lika kostnadsbelastning för och verkets konkurrenter samtutjämning av taxor och konkurrens på lika villkor. Taktenför kostnadsanpassningen a v abonnemangstaxorna Iår har abonnemangstaxan för hushåll höjts med . och för "ickehushållskunder" (företag m.fl.) med . I tvåmotioner, som väcktes sedan höjningarna förutskickats men innan de genomförts,framförs följande allmänna synpunkter på laxehöjningarna. Imotion T813 (c) kritiseras taxehöjningarna för att de enligt motionären äralltför höga - särskilt höjningen för företag m.fl. Motionären begär atttaxehöjningarna skall reduceras. Imotion T201 (c) begärs (yrkande 9) att taxeändringar, som i och för sig kanvara motiverade, dock skall genomföras på ett mjukt och smidigt sätt. Dei år genomförda taxehöjningarna är led i den av föredraganden nämndakostnadsanpassningen av priserna för teletjänsterna och bör därför kunnaaccepteras. Telefonkostnaderna för hushåll torde även efter årets höjning varabland de lägsta vid en internationell jämförelse. Prishöjningen förhushåll beräknas till . Enligt underhandsuppgift från bedömdeverket att företagen - även små enmansföretag - nu kunde klara en jämförelseviskraftig höjning. När det gäller allmännyttiga ideella föreningar har televerketemellertid - i motsats till vad som ursprungligen hade förulskickats - bestämtatt kvartalsavgiften skall vara densamma som för hushåll under år 1988.Föredraganden understryker i propositionen att alla ansträngningar bör göras för att förena en god service med en lågprisnivå. Med hänsyn till det anförda och till att utredningen om statensregionalpolitiska och sociala ansvar på tele- och postområdena m.m. skallöverväga frågan om vilka särskilda hänsyn som kan 2Riksdagen 1987/88. tas till olikaanvändargrupper - såsom hushåll och företag i glesbygd, ideella TU1987/88:28 föreningar eller människor med funktionshinder - då taxor ochservice bestäms för grundläggande telekommunikationer bör de här aktuellamotionsyrkandena kunna lämnas utan särskild åtgärd av . Inriktningmot effektiv konkurrens på teleområdet , Imotion T113 (vpk) begärs (yrkande 1) att som sin mening skall geregeringen till känna att motsätter sig liberalisering och ökadkonkurrens på teleområdet. Motionärerna anser att del ligger en motsättning iatt tillåta ökad konkurrens och utgå från att skall hahuvudansvaret för telekommunikationerna i vårt land. Somföredraganden framhåller i propositionen är konkurrensen ett medel för attuppnå högre effektivitet i produktionen av teletjänster och större valfrihetför konsumenterna men är naturligtvis inte något självändamål. Staten bör, somföredraganden också framhåller, eftersträva en effektiv konkurrens på marknadenför teleprodukler och tjänster och skall därför kontrollera att dominerandemarknadspositioner inte missbrukas. Utskottetställer sig således bakom propositionsförslaget om inriktning av telepolitikenmot effektiv konkurrens och avstyrker motionsförslaget. Imotion T112 (fp) framhålls bl.a. angelägenheten av att skapa förutsättningarför en effektiv konkurrens på teleområdet. En väsentlig faktor när det gälleratt skapa sådana förutsättningar är enligt motionärerna privatisering påområdet. Genom privatisering sprids inflytande och kontroll, och. privatiseringleder till ökad effektivitet, anför de. Med i huvudsak denna motivering begärmotionärerna (yrkande 9) att - som är ett av för i stort sett verkets hela bolagssektor -skall utförsäljasoch börsintroduceras. Utskottetvill först framhålla att bolagssektor fyller en viktig funktion förteleverkets samverkan med externa intressenter och bör redan av denna anledningbehållas av . från synpunkten att effektiv konkurrens påutrustningsmarknaden bör råda, vilket förordas i propositionen, bör äventeleverket kunna delta som konkurrent på denna marknad, vilket verket kan göragenom sin bolagssektor, i vilken ingår producenter av utrustningoch tjänster påteleområdet, såsom m.fl. bolag. Utskottet avstyrker sålundamotionsyrkandet. Imotion TI 12 (fp) sägs att det finns anledning till kompletteringar och förändringar avpropositionens förslag till mål och inriktning för lelepoliti-. Motionärerna vändersig härvid mot formuleringen alt staten skall svara för att det finns"ett sammanhållet och öppet telenät som täcker hela landet", då en sålunda formuleradriktlinje enligt motionärerna inte är förenlig med riktlinjen om effektivkonkurrens på teleområdet. (yrkande 1) att riksdagensom sin mening skall ge. Föredraganden påpekar att de föreslagna målen förtelepolitiken delvis /88:28 kan strida mot varandra, varför svåraavvägningar måste göras - avvägningar som kan leda fram till olikabedömningar av vilken roll staten skall spela på teleområdet. Han hänvisaremellertid till att frågor om statens ansvar och roll och uppgifteravses skola närmare preciseras i utredningen om statens regionalpolitiska ochsociala ansvar på tele- och postområdena m.m. Utskottet förordar emellertid attdet - såsom föredraganden föreslår - slås fast att staten skall ansvara föratt det finns ett sammanhållet och öppet telenät som täcker hela landet.Härigenom kan tillgodoses det under rubriken och serviceangivna målet för telepolitiken att alla människor i vårt land skall erbjudasen telefonanslutning i den permanenta bostaden till samma pris och med sammaservice och kvalitet. Som föredraganden påpekar skall telenätet vara öppet iden meningen att det skall vara lätt att ansluta sig till och att användagemensamma teleanläggningar. Den närmare utredningen om statens ansvar på teleområdetoch om roll bör inte hindra att nu godkänner vad ipropositionen har förordats om ett sammanhållet öppet telenät. Utskottettillstyrker att sådant godkännande lämnas och avstyrker därmed motionsyrkandet.