bet · GB01BoU10 · 1987-12-31 00:00:00 — En viktig förutsättning för att kommunernaskall kunna ta detta sitt ansvar är enligt bostadsutskottets mening att olikaplaneringsinsatser grundade på bedömningar av bostadsbehovet kommer till stånd.Utskottet delar med hänvisning härtill inte motionärernas uppfattning om attden planering som kommunerna ålagts genom bostadsförsörjningslagen skulle kunnaundvaras. Motion Bo413 (m) yrkande 7 avstyrks. Det är enligt motion Bo240 (s) angeläget att åtgärdervidtas som dämpar kostnadsutvecklingen i bostadsbyggandet och som innebär atthyresnivåerna återfår en rimligare andel av medelinkomstagarens lönenivå.Enligt motionärerna står det klart att hyreskostnaden i framför allt nybyggdaflerfamiljshus år en utomordentligt allvarlig familjeekonomisk fråga, menockså en rättvisefråga når det gäller möjligheterna att efterfråga lägenheter.Det finns enligt deras mening därför en stor risk att bostadsbyggandet bromsasupp med undantag av byggandet av bostäder som ligger i attraktiva lägen. Mot bakgrund av prisökningarna inom bostadsbyggandet harstatsmakter na beslutat om en rad åtgärder för att bryta denna utveckling. Det gäller dels införandet av den s.k. räntebidragstrappan (BoU 1985/86:13) som innebär att räntebidraget trappas ned vid höga produktionskostnader, dels begräns ningar av räntebidragen vid höga markpriser (successiv avveckling av ... lägestilläggen)och av ingångsvärdet vid ombyggnad (BoU 1987/88:6). Åven BoU 1987/88:10 debegränsningar av annat byggande än bostadsbyggande som införts istorstadsområdena har som ett syfte att dämpa stegringen av produktionspriserna. Åtgärder har vidtagits för att motverka kostnadsökningar ibyggandet. Inte minst de förändringar som beslutats inom lånesystemet för att begränsaräntebidragens följsamhet till kostnadsutvecklingen bör enligt bostadsutskottetsmening kunna medverka till ett ökat kostnadsmedvetande i byggproduktionen. motion Bo240 (s) föreslagits avstyrks med hänvisning till vad som anförts. Svagheten i dagens boinflytande år enligt motion Bo421 (s)att graden av inflytande blir beroende av fastighetsägarens ellerbostadsföretagets inställning och policy i olika boendefrågor. Ett sätt attutveckla boinflytandet är enligt motionären därför att komplettera dagensinflytande med ett hyresgästinflytande i de allmännyttiga bostadföretagensstyrelser. På kort sikt kan ett sådant inflytande enligt förslaget åstadkommasgenom att hyresgästföreningen utser en adjungerad ledamot i styrelsen. I ettlängre perspektiv kan de allmännyttiga bostadsföretagen delas upp i moder- ochdotterföretag. Hyresgästinflytande skapas sedan genom att hyresgästerna genomen representativ demokrati tillsätter förvaltningsstyrelser för de olikadotterföretagen. Det är, som framhålls i motion Bo421 (s), viktigt atthyresgästernas inflytande över sitt boende ökar. Detta gäller enligtbostadsutskottets mening inte bara boende hos de allmännyttiga bostadsföretagenutan alla boende i hyresrätt. När det gäller inflytandet i de allmännyttigabostadsföretagen har en omfattande boinflytandeverksamhet etablerats. För enövervägande majoritet av de allmännyttiga bostadsföretagen gäller att de hartecknat avtal om boinflytande. Genom avtalen har de boende tillförsäkrats rätttill information och samråd i en rad frågor. I omkring en femtedel av allabostadsområden finns dessutom särskilda avtal om fördjupat boinflytande sominnebär att de boende dessutom har tillförsäkrats beslutsrätt i vissa frågor. En omfattande boinflytandeverksamhet har etablerats inomde allmännyttiga bostadsföretagen. Mot bakgrund av den hittillsvarandeutvecklingen finns det också anledning anta att verksamheten kommer attytterligare utvecklas och fördjupas. Det är dock enligt bostadsutskottetsmening viktigt att detta sker i samråd mellan de boende och bostadsföretagenoch med utgångspunkt i de förhållanden som råder i de enskilda bostadsområdena.Enligt vad utskottet erfarit planeras också fortsatta försök med nyainflytandeformer inom de allmännyttiga bostadsföretagen. Utskottet anser liksommotionärerna att boinflytande bör utvecklas och fördjupas i allt väsentligt ienlighet med de boendes och fastighetsågarnas önskemål. Det finns intetillräcklig anledning för att genom ett tillkännagivande lägga synpunkterpå hur boinflytandet framöver skall utformas. 4.2 Vissaäldre låneformer BoU 1987/88:10 svarar StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () för upplåningen av de medel som behövsför utbetalning av bostadslån m.m. Över statsbudgeten utbetalas därför endastlån enligt vissa äldre bestämmelser. Dessa är räntelån, hyresförlustgarantilånoch återstående räntebärande förbättringslån samt vissa förvärvstillägg tillbostadslån som har betalats ut före . Råntelån lämnas för bostadshus som har uppförts ellerbyggts om med stöd av bostadslån enligt de bestämmelser som gällde före den 1januari 1968, dock inte för hus färdigställda . Dessutom kanräntelån utgå för vissa bostadshus utan statliga lån men för vilka räntebidragförut har beviljats enligt räntebidragskungörelse. Räntelånen, somlämnas om låntagarens räntekostnader överstiger ett på visst sättberäknat basräntebelopp, skrivs av . Förslag omen avveckling av räntelånen förs fram i två motioner. Med hänvisning till behovet av besparingar påstatsbudgeten föreslås i partimotion Bo230 yrkande 2 såvitt nu äri fråga att inga räntelån skall beviljas fr.o.m. . Åven i motion Bo247 (m) yrkande 1 såvitt nu är i frågaföreslås att räntelånen av besparingsskäl skall avvecklas fr.o.m. den 1 juli1988. Enligt bostadsutskottets mening bör räntelån ävenfortsättningsvis kunna utgå för det trots allt begränsade fastighetsbestånd somomfattas av långivningen. Utskottet vill dessutom erinra om att dettafastighetsbestånd har fått vidkännas kostnadsökningar bl.a. pågrund av extra upptrappningar. Förslagen i partimotion Bo230yrkande 2 och i motion Bo247 (m) yrkande 1, båda motionsyrkandena såvitt nu äri fråga, avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Vid överlåtelser av statligt belånade bostadshus lämnasförvärvstillägg i de fall den nye husägaren är berättigad till störrebostadslån än överlåtaren. I partimotion Bo230 yrkande 2 såvitt nu är ifråga förordas en avveckling av förvärvstilläggen fr.o.m. den 1 juli 1988.Motiveringen härför är behovet av besparingar på statsbudgeten. Som framgår av framställningen ovan utgår förvärvstilläggi de fall den nye husägaren är berättigad till ett större statligt bostadslånän överlåtaren. Detta kan t.ex. vara fallet om en privat hyresfastighetombildas till bostadsrätt med kommunalt inflytande. Utskottet har noterat attmotionärerna i andra sammanhang uttalat sig positivt om bostadsrättensfördelar. Ett accepterande av deras nu framförda förslag skulle försvårasådana ombildningar. Enligt bostadsutskottets mening bör inte överiåtelser avbl.a. detta slag försvåras genom att räntetilläggen tas bort. Räntetillägg börsålunda kunna utgå även fortsättningsvis. Utskottets ställningstagande i dennadel innebär att folkparfiets partimotion Bo230 yrkande 2 såvitt nu är i frågaavstyrks. Med hånvisning till tidigare förslag om förtida inlösen avstatliga lån föreslås i motion Bo258 (c) yrkande 4 att åtgärder skall vidtas för att öka amortering och inlösen av statliga lån till bostadssektorn. Enligt motionärer na bör de förordade stimulanserna leda till en ökad inlösen med 500 milj. kr. i förhållande till de normala amorteringar m.m. som regeringen förutser. 3 1987/88. Vid sin behandling av ett motsvarande motionsyrkande underföregående BoU 1987/88:10 (BoU 1986/87:10 s. 31) uttryckte utskottetuppfattningen att åtgärder borde vidtas för att stimulera till en ökadinlösenverksamhet: En förutsättning härför angavs dock vara att den statligabostadslåneräntan var högre än marknadsräntan. Om så blev fallet förutsatteutskottet att regeringen skulle vidta åtgärder i syfte att få till stånd enökad inlösenverksamhet. Utskottet vidhåller denna sin uppfattning. I den månrelationen mellan marknadsräntan och bostadslåneräntan blir den ovan angivnaförutsätter utskottet att regeringen vidtar åtgärder för att öka inlösenverksamheten.Något tillkännagivande är dock enligt utskottets mening inte erforderligt. Meddet nu anförda avstyrker utskottet motion Bo258 (c) yrkande 4. Bostadslån fill ny- eller ombyggnad lämnas för bostäderoch i princip för . lokaler för boendeservice. Bostadslånets storlekbeträffande nybyggnad bestäms på grundval av ett låneunderlag som skallmotsvara mark- och byggnadskostnader. För ombyggnad bestäms lånets storlek medutgångspunkt från kostnaderna för ombyggnaden. Bostadslånet lämnas med olikaandelar av låneunderlaget beroende på agarkategori. Låneunderlaget omräknasmed en ortskoefficient och en tidskoefficient. Räntebidrag lämnas till kostnadenför ränta på den del av låneunderiaget som avser bostäder med vissabegränsningar. Frågor om räntebidrag m.m. behandlar utskottet nedan (avsnitt4.4). 1 tre motioner tas upp frågan om lånesystemets utformningfrån en mera grundläggande utgångspunkt. Det gäller moderata samlingspartietspartimotion Bo211 yrkandena 10 a och 10 b, samt motionerna Bo257 (c) och Bo262(c) yrkande 1. I partimotionen Bo211 (m) föreslås som sinmening ge regeringen till känna att ett bostadsfinansieringssystem byggt påenhetslån införs samt att räntebidragens omfattning och utformning ienhetslånesystemet utreds. Systemet bör enligt motionärerna införas den 1 juli1989. Enhetslånet bör utgå från en lägenhet om exempelvis 75 m',. För mindrelägenheter reduceras lånet och för större ökas det upp till en viss störstalägenhetsyta. Om lägenheten har en storlek över denna yta eller kostar mera änvad som täcks av enhetslånet får denna kostnad täckas med tilläggslån tillmarknadsränta. Lånesystemet bör i princip inte innehålla något moment avkostnadskontroll - endast objektets kreditsäkerhet bör bedömas. Enhetslånet börutformas så att det är neutralt i förhållande till byggherrar ochupplåtelseformer. Ett likartat förslag förs fram i motion Bo257 (c).Yrkandet i denna motion går ut på att ger regeringen till känna vad i motionen anförs om reformering av det statliga stödet vid nyproduktion av bostäder. 1 motionen anförs att ett system med enhetslån utgående från en normalyta per lägenhet resp. småhus bör övervägas. Yta och standard som innebär kostnader utöver vad som kan finansieras inom det av motionärerna föreslagna systemet får. finansieras på annat sätt än genom statliga lån. I motion Bo262 (c) yrkande 1 begärs förslag till ändradutformning av BoU 1987/88:10 bostadsfinansieringssystemet.Räntesubventioner bör enligt motionären i huvudsak utgå endast för nyproduktionoch ombyggnad som är jämförbar med nyproduktion. I samband med utskottets behandling (BoU1987/88:6) av en proposition (prop. 1987/88:48) om vissa förändringar ilåneberäkningsmetoden för statliga bostadslån hade utskottet att behandlamotioner (m), (fp) och (c) med i allt väsentligt samma innebörd som de nuaktuella. Utskottet instämde då imotionärernas uppfattning om att bostadsfinansieringssystemet skulle ges en såenkel och ändamålsenlig utformning som möjligt. En sådan uppfattning torde varaobestridd. Utskottet vill erinra om att olika åtgärder vidtagits i avsikt attförenkla låneunderlagsberäkningarna inte minst när det gäller bostadslån försmåhus. I den ovannämnda propositionen anfördes att ytterligare övervägandenskulle göras i regeringens kansli beträffande en förenklad metod för beräkningav byggkostnader m.m. Dessa överväganden pågår. Resultatet av dem bör avvaktas.Riksdagen bör, enligt utskottets mening, inte nu genom ett bifall tillmotionerna försena och komplicera dessa överväganden. Utskottet är, oaktatpågående överväganden, inte heller berett ställa sig bakom motionärernasförslag i sak om ett s.k. enhetslån. Ett förslag härom bör, på ett meragenomgripande sätt än vad som är fallet med motionerna, belysa konsekvensernaför de boende och för bostadsproduktionen. Moderata samlingspartietspartimotion Bo211 yrkandena 10 a och 10 b avstyrks sålunda liksom motionernaBo257 (c) och Bo262 (c) yrkande 1. 4.4.1 Gällande ordning m.m. Räntebidrag enligt nybyggnadslåne-, ombyggnadslåne- resp.bostadsfinansieringsförordningarna lämnas med belopp som motsvarar skillnadenmellan verklig räntekostnad för bottenlån och bostadslån inom låneunderlagetför bostäder och en garanterad ränta för dessa lån. För vissalåntagarkategorier beräknas räntebidraget som om bostadslånet var 3procentenheter högre än vad det faktiskt är. Vid ombyggnad av hyres- ochbostadsrättshus kan räntebidrag lämnas för markkostnader, även om de inte ingåri låneunderlaget. Den garanterade räntesatsen för av lånetidenvarierar mellan 2,35 och beroende på låntagarkategori. Den garanterade räntan höjs på visst sätt genoms.k. Dessa utgör för egnahemsägare och 0,25procentenheter för övriga låntagarkategorier. har dessutomextra upptrappningar av den garanterade räntan skett för vissa årgångar. Räntebidrag lämnas även för flerbostadshus som haruppförts eller byggts om med stöd av lån enligt bostadslånekungörelseeller motsvarande äldre bestämmelser, om huset har blivit färdigt efter år 1957och låntagaren inte erhåller räntelån. Den somerhåller räntelån får en motsvarande subvention genom att den del avräntelånet som avser ränta på bostadslån och underliggande kredit BoU1987/88:10 efterges. Räntebidrag för vissa underhålls-, reparations- ochenergisparåtgärder lämnas för hus med hyres- eller bostadsrättslägenheter.Bidraget, som beräknas med utgångspunkt i en schablonmässigt bestämd kostnad,grundas för schablonbeskattade fastighetsägare på hälften av en räntesats somär högre än statslåneräntan. Övriga fastighetsägare får ettnågot lägre räntebidrag. Räntebidrag för underhållslån i vissa fall lämnas tillallmännyttiga bostadsföretag och studentbostadsföretag, som för år 1983beviljades lån på den allmänna lånemarknaden till underhåll av bostadshus.Räntebidrag lämnas också för vissa äldre statliga reparations- ochenergisparlån samt i vissa fall till egnahemsägare för lån avseendegatukostnadsersättning. Slutligen bör nämnas att räntebidrag för lån för vissaförvärv kan lämnas till förvärvsstöd vid kommunalt förköp av bostadshus i vissakustkommuner. Räntebidrag kan också lämnas till barnfamiljer för förvärv avegnahem. har för innevarande budgetår anslagit 12 400milj. till räntebidrag m.m. För /89 beräknas ibudgetpropositionen anslaget fill 15 800 milj. kr. 4.4.2 Kostnadsneutralitet i boendet Som framgått av föregående avsnitt lämnas räntebidrag tillny- och ombyggnad av bostäder med ett belopp som motsvarar skillnaden mellanverklig räntekostnad för bottenlån och bostadslån inom låneunderlaget förbostäder och en garanterad ränta för dessa lån. Den garanterade räntan höjsvarje år genom s.k. upptrappningar. I partimotion Bo424 yrkande 23 och i motionBo252 (m) behandlas räntebidragssystemet och den brist på kostnadsneutralitetsom, enligt motionärerna, bl.a detta system ger upphov till. I partimotionenfrån förordas att räntebidrag skall kunna utgå oavsett om bostadenfinansierats med egna medel eller med lån. Det anges vara viktigt attneutralitet råder mellan egnahem och flerbostadshus. bör räntesubventionernaminskas med en miljard . Med utgångspunkt i ett konkret exempel diskuteras i motionBo252 (m) den brist på kostnadsneutralitet som enligt motionären råder mellanolika upplåtelseformer för småhus. Att kostnadsskillnaderna mellan olika upplåtelseformer kanbli de som redovisas i motion Bo252 (m) beror bl.a. på att det redovisadeprojektet har ca 10 procents överkostnader. För dessa kostnader lämnas helträntebidrag om huset upplåts med hyres- eller bostadsrätt. För övrigt utgår etttill hälften reducerat räntebidrag för den del av bostadslånet som liggermellan och av de schablonberäknade kostnaderna. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna närdet gäller att bostadsfinansieringssystemet skall ges en sådan inriktning atten neutralitet skall råda mellan olika upplåtelseformer och ägarkategorier.Bl.a. en sådan utgångspunkt har också väglett statsmaktens beslut omskattelagstiftningen och bostadsfinansieringssystemets utformning. Det år emellertid enligt bostadsutskottets mening intelämpligt att med BoU 1987/88:10 utgångspunkt från ett enstaka exempel föra enprincipiell diskussion om lånesystemets uppbyggnad. Exempel kan ges där deneftersträvade neutraliteten mellan olika upplåtelseformer beträffande småhusfaktiskt råder. Olägenheten av de effekter motionären redovisar kan mötas påolika sätt t.ex. genom en höjning av de schablonbelopp för byggkostnader ochbyggherrekostnader som tillämpas i bostadslåneärenden. Utskottet vill erinra omatt dessa schablonbelopp höjdes fr.o.m. . En sådanåtgärd i kombination med olika åtgärder i avsikt att pressa ned överkostnadernabidrar till att öka den neutralitet som eftersträvas. Dessutom vill utskotteterinra om att lånesystemets tekniska utformning övervägs inombostadsdepartementet samt att utredningen om reformerad inkomstbeskattningbl.a. har att överväga den skattemässiga behandlingen av utgiftsräntor förvillor, en fråga som i hög grad måste tas in i en diskussion omkostnadsneutralitet i boendet. Utskottet delar sålunda motionärernas uppfattning omvikten av kostnadsneutralitet i boendet. Utskottet finner det emellertid intenödvändigt eller lämpligt att hos regeringen begära förslag i frågan. Somframgått av det ovan anförda har olika åtgärder vidtagits, åtgärder som delviskommer att innebära att den eftersträvade neutraliteten i boendet kommer attförverkligas. Dessutom är det en viktig uppgift för den bostadspolitiskaadministrationen att vidta olika mått och steg i avsikt att undvika attöverkostnaderna för olika projekt blir oacceptabla. Slutligen kommer den avmotionärerna aktualiserade frågan att tillföras nya aspekter när nu pågåendeutredningar avslutats. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo252 (m) ochfolkpartiets partimotion Bo424 yrkande 23. 4.4.3 Den garanterade räntan m.m. I kommunisternas partimotion Bo207 yrkande1 föreslås ett fillkännagivande om att den s.k. normalaupptrappningen av den garanterade räntan för de allmännyttiga bostadsföretagenskall upphöra tills vidare och frysas vid nivå. 1 yrkande 2 i motionenföreslås att räntan för nyproducerade lägenheter ägda av allmännyttigabostadsföretag sänks för hus färdigställda fr.o.m. år1988. I partimotion Bo230 yrkande besluta om extra upptrappning av de garanterade räntorna från den 1juli 1988. Den extra upptrappningen, som föreslås omfatta både flerfamiljshusoch småhus, skall utformas så att en besparing om 350 milj. kr. Denextra upptrappningen har av motionärerna beräknats öka den genomsnittligabostadskostnaden med . Motionsyrkanden (vpk) om förändringar av den garanteraderäntan för allmännyttiga bostadsföretag har utskottet behandlat vid flera tillfällenoch, (BoU 1986/87:10 s. 41-42). Utskottet anförde då att detvar mindre lämpligt att vidta sådana förändringar i räntebidragssystemet somfördes fram i den då behandlade vpk-motionen. Utskottets ställningstagande stårfast. Ett tillmötesgående av motionärernas förslag skulle dessutom rubba denneutralitet som utskottet enligt vad som framgår ovan anser bör gälla. kommunisternas partimotion Bo207 yrkandena 1 och 2 BoU 1987/88:10avstyrks. Utskottet kan inte heller tillstyrka förslaget ifolkpartiets partimotion Bo230 yrkande 7 om extra upptrappningar. Förslaget äralltför oprecist för att kunna grunda en begäran till regeringen.Denna omständighet förutan finner utskottet det i nuvarande läge inte lämpligtatt nu föreslå förändringar i räntebidragssystemet med den inriktning sommotionärerna förordar. 1 tre motioner behandlas räntebidragen vid lån tillunderhåll och ombyggnad. Det gäller partimotion Bo230 yrkande 4samt motionerna Bo247 (m) yrkande 4 och Bo258 (c) yrkande 9. I samtliga nubehandlade motioner föreslås att räntebidrag avseende vissa låneformer intelängre skall utgå eller att lägre räntebidrag skall utgå. I syfte bl.a. attbegränsa ombyggnadsverksamheten och att främja mera varsamma och mindreingripande åtgärder vid ombyggnad förordas i partimotionen lägre räntebidragför ombyggnad och underhåll. Lägre räntebidrag för den ombyggnation som skerinom ramen för ROT-programmet förordas i c-motionen. Motionärerna yrkar att isådana fall räntebidraget baseras på av låneunderlaget. I m-motionenslutligen föreslås att räntebidragsgivningeri till underhållslån skall upphörafr.o.m. Utskottet avstyrker bifall till motion Bo247 (m) yrkande 4om att räntebidragen till vissa underhållslän skall upphöra. Ett bifall tillmotionärernas förslag skulle bl.a. innebära att den kostnadsneutralitet iboendet som bl.a. eftersträvas i motioner (m) delvis skulle rubbas. De beslut som fattats av regering och riksdag i avsikt attskapa förutsättningar för en tillräcklig nyproduktion av bostäder i vissaområden innebär inte att ombyggnadsverksamheten av bostäder helt skall upphöra.Sålunda lämnas bl.a. ombyggnadslån till småhus och till ombyggnad som ger ettväsentligt tillskott av nya lägenheter eller ingår som en mindre del i ettnybyggnadsprojekt även i de tre storstadsområdena. Det valda tillvägagångssättetär enligt utskottets mening att föredra framför en ordning som generelltinnebär lägre ombyggnadslån. Förslaget i motion Bo258 (c) yrkande 9 om lägreräntebidrag för ombyggnader inom ROT-programmet tn.rn. avstyrks med hänvisningtill vad nu anförts. Åven vad i partimotion Bo230 yrkande 4föreslagits om lägre räntebidrag för ombyggnad och underhåll i avsikt att fåtill stånd varsammare ombyggnad avstyrks av utskottet. Utskottet delarsjälvfallet motionärernas uppfattning om att varsamhet rent allmänt bör iakttasvid ombyggnation. Emellertid får sådana frågor beaktas och bevakas ibygglovsprocessen och inte minst i det samrådsförfarande med de boende somskall föregå ombyggnadsprocessen. Detta ligger också i linje med de krav somformulerats i . Inte heller kan utskottet stödja förslagen i moderatasamlingspartiets partimotion Bo211 yrkandena 10 c och 11 och motion Bo247 (m)yrkande 2 om att räntebidrag till hus byggda inte skall utgå ellerförslaget i partimotion Bo230 yrkande 6 om att eftergift avräntelån inte skall beviljas . förslagskulle negativt påverka den kostnadsneutralitet i boendet som BoU1987/88:10 motionärerna med utgångspunkt från andra motionsförslag uttalat sigför. 4.4.4 Förslag i budgetpropositionen om ändringar iräntebidragssystemet I budgetpropositionen (bil. 13 s. 30-31) föreslåsriksdagen godkänna vad där förordats om räntebidrag vid tillbyggnad av vissaegnahem. gäller att räntebidrag vid ombyggnad av egnahem lämnasendast till den del av den godkända kostnaden som överstiger 25 000 kr.Tillbyggnad av egnahem räknas som ombyggnad. I avsikt att motverka att egnahemfrån början byggs onödigt stora föreslås i budgetpropositionen att räntebidraglämnas till hela den godkända kostnaden för sådana tillbyggnader av egnahem somtillför huset ytterligare minst ett sovrum och som utförs av den ursprungligelåntagaren. I motion Bo258 (c) yrkande 5 tillstyrks regeringensförslag med .den ändringen att de förordade lånereglerna skall gälla inte baraden ursprunglige låntagaren utan också för det fall att huset bytt ägare. Förslagetbör enligt motionärerna även gälla befintliga egnahem. Avsikten med regeringens förslag är, som framgått ovan,att motverka att onödigt stora egnahem byggs från början. Denna utformning avförslaget kan utskottet ställa sig bakom. Det kan inte anses lika angeläget attmed räntebidrag stödja till- och ombyggnad av befintliga egnahem eller attstödja även en ny ägare. Denne har ju möjlighet att vid sitt fastighetsköp taställning bl.a. till vilken utrymmesstandard han och hans familj har behov avoch möjlighet att ekonomiskt klara av. LUskottet tillstyrker regeringensförslag om räntebidrag vid tillbyggnad av vissa egnahem och avstyrker motionBo258 (c) yrkande 5. Förslagen i budgetpropositionen om räntebidrag vidövertagande av vissa bostadslån till egnahem och om grunderna för att bestämma räntan på vissa ' bostadslåntillstyrks av utskottet.