bet · GB01LU1 · 1987-12-31 00:00:00 — , som understryker tradifionsprincipensbetydelse för kreditväsendet, anser atf principen infe kan överges utan enmycket djupgående utredning. Juridiska fakultelsstyrel.sen i , tillstyrker enförutsättningslös utredning av tradifionskravet. ,och Småföretagens riksorganisation förordar aff en allsidigutredning beträffande det sakräftsliga skyddet kommer fill stånd. En utredningfillstyrks även av och . Svenska sågverks-och trävaruexportföreningen tillstyrker motionen. Konsumentombudsmannenanser aft en översyn om spörsmålet är angelägen. anser atf det bör närmare övervägas ominfe avtal om konsumenfköp kan tillerkännas sakräftslig verkan mofsäljarensborgenä-rer och föreslår att lösöreköpslagenmoderniseras. och framhåller attdet från försäkringssynpunkt saknas anledning aff frångå fradifionsprincipenmen vill inte motsätta sig en utredning. 1 betänkandet behandlas en mofion om förutsättningarna föratt köpare skall få sakrättsligt skydd mot säljarens borgenärer. Med sakräftsliga frågor brukar man avse spörsmål om ivilken mån ett rättsförhållande är gällande inte bara mellan parterna utanockså mot utomstående personer, dvs. En viktig del av sakräffengäller frågan om i vilken utsträckning och under vilka förutsättningar den enaparfen i eff avtalsförhållande har skydd mot tredje man på motpartens sida ochsärskilt då mot dennes borgenärer vid överlåtelse eller upplåtelse av enrättighet. Som en allmän oskriven regel gäller vid köp av lösöre atf förvärvarenblir skyddad mof säljarens borgenärer först sedan han fäft egendomen i sinbesittning. Så länge egendomen blir kvar hos säljaren kan den genom utmätningoch konkurs tas i anspråk för betalning av de skulder säljaren har till sinaborgenärer. Köparens rätt inskränker sig till atf han i konkurrens med deövriga borgenärerna kan göra gällande en fordran pä säljaren. I motionen framhålls atf kravet på besitfningsöverföringinte torde stå i överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet och kanleda till inte godtagbara konsekvenser. Som exempel nämner motionärenkonsument- 1987/88. köp därförvärvaren fill fullo betalar köpesumman men av olika, naturliga LU1987/88:1 skäl låterdet köpta fills vidare stanna kvar hos säljaren och därmed riskerar atfförlora den förvärvade egendomen. Motionären hänvisar vidare fill aft def ikommersiella sammanhang är vanligt att köparen betalar i förskott. bådafallen leder kravet på besitfningsöverföring fill atf köparen gär förlusf- ig sinrätt till det köpta om utmätning sker hos säljaren eller denne går i konkurs.Enligt motionären bör de sakrättsliga reglerna om köparens skydd motsäljarens borgenärer ses över. Utskottet vill för sin del framhålla atf det är ettutmärkande drag i svensk civilrätt aff stor betydelse tillmäts def förhållandetaft egendom finns i någons besittning. Def är inte bara vid köp av lösöre sombetydelsefulla rättsverkningar knyts till besittningen utan också på andrarättsområden har principen slagit igenom i stor utsträckning. Som närmareframgår av redogörelsen ovan (s. 24) är besittningsöverföring sålunda ettkrav för att en giltig gåva skall ha kommit fill stånd och att överlåtelse avlöpande skuldebrev m. m. skall få verkan mot överlätarens borgenärer. Vidarebygger reglerna i utsökningsbalken om vad som kan utmätas hos en gäldenär påbesittningsprincipen, liksom vissa bestämmelser i . Det kan vidarenämnas aff besitfningsöverföring är ett krav vid godtrosförvärv av lösöre, ochvid dubbelupplåtelser har den som fått egendomen i sin besittningföreträdesrätt. Att besittningen har fått denna betydelse i svensk räff harmånga orsaker. Allf efter de olika rättsområdena har som stöd för principenanförts att kravet på besittning motverkar skenöverlåfelser och förhindrar aftegendom undandras borgenärerna samt att besittningen ger publicitet åt ettförvärv och utgör eft hinder mot aff säljaren ges kredit i egendom som han infehar rätt aft disponera över. Vidare anses särskilt vid gåva atf kravet päbesitfningsöverföring motverkar förhastade fransaktioner. En annan förklaringär aff besittningen har en legitimerande funkfion och aft besittningskravetdärmed tillgodoser den allmänna omsättningens intresse. Som motionären framhåller medför gällande ordningnackdelar för en köpare som betalar det köpta helt eller delvis utan atf få det i sin besittning. I det prakfiska räffslivef kan vidare kravet på besittningsöverfö ring leda till problem genom att def i vissa fall kan vara svårt att uppfylla. En olägenhet kan också anses vara atf svensk rätt i förevarande hänseende avviker frän vad som fillämpas i vara nordiska grannländer och mänga andra industriländer, något som kan vålla svårigheter vid internationell handel. Betydelsen av de angivna nackdelarna bör emellertid enligt utskot tets mening inte överdrivas. Vad som framkommit genom motionen och de remissyttranden som inhämtats över den synes inte ge stöd för antagandet aff förskottsbetalning mera allmänt förekommer vid transaktioner mellan näringsidkare. har också i sitt remissyttrande framhållit aft något överhängande behov av aft ändra def sakräftsliga regel systemet inte föreligger ur svensk industris synvinkel. När def gäller konsu- mentköpförhällanden torde det främst vara vid köp av vissa typer av varor som kunden betalar innan leverans sker. torde det röra sig om fall då varan kvarlämnas hos köparen för reparation eller för förvaring eller för senare leverans genom säljarens försorg. I sistnämnda fall kan def enligt iitskottefs mening antas aff leveransen som regel sker efter betal- 10 ningen ochatf risken för att säljaren skall drabbas av LU 1987/88:1utmätning eller konkurs är liten. Förskottsbetalning i sedvanlig bemärkelsetorde som framgår av remissyttrandet från höra fillovanligheferna vid konsumentköp. Vad gäller den internationella handeln är detgivetvis angeläget atf olika länders regler harmonierar i största möjligautsträckning. I fråga om grundläggande rättsliga principer av den typ som detnu är fråga om torde det emellertid vara mycket svårt aff uppnå någonharmonisering. Såvitt utskoftet har sig bekant har def inte tidigare gjortsgällande aff skillnaden mellan olika länders regelsystem på sakräf-fens områdeskulle medföra några oöverstigliga problem i handeln. Vid en bedömning av huruvida en översyn i enlighet medmotionärens önskemål bör komma till stånd måsfe enligt utskottets meningbeaktas den betydelse som kravet på besittning har på många olika rättsområden.Eff frångående av detta krav i fråga om köp av lösöre kan få vittgående och svåröverblickbarakonsekvenser, bl. a. för kreditväsendet. Även om några av de skäl som anförtsfill stöd för besitfningskravet med fiden försvagats har enligt utskottetsmening de åberopade skälen generellt sett alltjämt stor tyngd. En annanomständighet som måste vägas in är aft besitfningskravet är en väl förankradrättsregel som i fierfalef fall är enkel aft tillämpa i det praktiskaräffslivef. I sammanhanget bör det också påpekas atf i de fall betalning endastdelvis sker i förskott def ligger i säljarens intresse aff äganderätten inteövergår förrän köparen fullgjort samtliga förpliktelser. Den nackdel som kravetpå besittningsöverföring innebär för köparen motsvaras således av en fördelför säljaren. Mot den angivna bakgrunden måsfe def enligt utskottetsmening krävas tungt vägande skäl för atf en ändrad ordning skall kunnaövervägas. Aff def i vissa fall kan uppkomma problem för konsumenter ochnäringsidkare fill följd av kravet på besittningsöverföring kan infe ansesutgöra sådana skäl. Utskottet kan därför inte finna aff en så genomgripandeöversyn som begärs i mofionen är mofiverad. Ställningstagandet utesluteremellertid infe atf def finns anledning atf närmare överväga om de problem somkravet pä besitfningsöverföring medför kan lösas på annat sätt än genom enuppluckring av nuvarande regler. Utskottet erinrar om atf så har skett på effområde där behovet av att skydda köpare vid förskottsbetalning varit särskiltstort, nämligen vid beställning av fritidsbåtar. Genom lagen (1975:605) om registreringav båtbyggnadsförskoff har båtbeställaren getts en möjlighet aff få en särskildförmånsrätt i båtbygget vid varvefs konkurs. Liknande lagstiftningsåtgärderfill skydd för köparen kan enligt utskottets mening tänkas för andrabranscher. En lösning kan också vara att ersätta den nuvarande lösöreköpslagenmed en mera tidsenlig och för köparen användbar reglering. Utskottet saknardock i förevarande ärende underlag för en bedömning av vilkalagstiftningsåtgärder som kan vara påkallade. Utskottet utgår från attspörsmålet uppmärksammas vid def arbete med förslag till en ny köplag och en nykonsumentköplag som pågår inom jusfifiedeparfementet. Utskottetvill också peka på vad konsumentombudsmannen och hovrätten för i sina remissyttranden, nämligen aff de fiesta konsumenter saknarkännedom om kravet på besitfningsöverföring. Det är därför angeläget attkonsumenterna får information om de riskerde löper när den betalda varan lämnas kvar hos säljaren och om LU1987/88:1 vilka åtgärder de bör vidta för aft förhindra rättsförluster. Detligger inom ramen för uppgifter aff lämna sådan informafion.Informationsinsatser på området bör lämpligen också övervägas i samband medinförandet av en ny konsumentköplag. attriksdagen avslår motion 1986/87:L801. Närvarande: (rri), (), (). (), (), (), Ingä-Brift (), (), (), BengtHarding (), (), (), (), () och (). och (båda m) anser dels atf den del av utskoffefs yftrande som börjar på s.11 med "Vid en" och slutar på s. 12 med "nykonsumentköplag" borf ha följande lydelse: Utskoffef konstaterar aff den j motionen berördafradifionsprincipen intar en central ställning i svensk sakräff. Utvecklingenav nya finansieringsformer för såväl konsumentköp som handel mellannäringsidkare har emellerfid allf oftare kommit i konfiikf med def klassiskatraditionsbegreppet inom sakrätten. internafionella handelsutbyteskulle enligt ufskottet väsentligen underlättas om en anpassning sker till vadsom gäller i andra länder där fradifionsprincipen infe tillämpas. Dessaförhållanden visar atf fradifionsprincipen inte är självklar. De sakliga skälsom tidigare åberopats till sföd för fradifionsprincipen är, i varje fallnumera, inte helt övertygande. En brett företagen utredning skulle kunna utgöra underlagför en välbehövlig översyn av svensk sakräff, som byggts upp pä teoretiskabegrepp som delvis är främmande för def moderna samhället. a. börundersökas i vad mån datatekniken möjliggör aft sakrättsliga verkningar knytstill underrät- felser päelektronisk väg (denunfiationer), i stället för, som , traditionen LU1987/88:1 av löpande handlingar. Med hänsyn fill aft partiella reformer inom decentrala delarna av sakrätfen kan leda fill konsekvenser som är svåröverskådligaoch skadliga bör utredningen vara fullständig och förutsättningslös. Med defanförda tillstyrker utskottet bifall fill mofionen. dels att utskottet bort hemställa aff med bifall fill mofion 1986/87:L801 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. (), (), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 11med "Mot den" och slutar pä s. 12 med "ny konsumentköplag"borf ha följande lydelse: Mot den angivna bakgrunden måste def enligt utskoffefsmening krävas tungt vägande skäl för aff en ändrad ordning skall kunnaövervägas. Aff def i vissa fall kan uppkomma problem för konsumenter ochnäringsidkare till följd av kravet på besitfningsöverföring kan infe ansesutgöra sådana skäl. Utskottet kan därför inte finna att en så genomgripandeöversyn som begärs i mofionen är motiverad. Ställningstagandet utesluteremellerfid infe atf det finns anledning att närmare överväga om de problem somkravet på besitfningsöverföring medför kan lösas pä annat sätt än genom enuppluckring av nuvarande regler. Utskoffef erinrar om att sä har skett på eftområde där behovet av atf skydda köpare vid förskottsbetalning varit särskiltstort, nämligen vid beställning av fritidsbåtar. Genom lagen (1975:605) om registreringav båtbyggnadsförskoff har båfbeställaren getts en möjlighet att få en särskildförmånsrätt i båtbygget vid varvefs konkurs: Liknande lagstiftningsåtgärdertill skydd för köparen kan enligt ufskottefs mening tänkas för andrabranscher. En lösning kan också vara atf ersätta den nuvarande lösöreköpslagenmed en mera tidsenlig och för köparen användbar reglering. Utskottet saknardock i förevarande ärende underlag för en bedömning av vilkalagstiftningsåtgärder som kan vara påkallade. Med hänsyn till frågans vikt,särskilt för konsumenter, är def enligt ufskottefs mening angeläget attbehovet av lagstiftningsåtgärder uppmärksammas vid det arbete med förslag fillen ny köplag och en ny konsumentköplag som pågår inomjusfifiedeparfementet. Utskottet vill också peka på vad konsumentombudsmannenoch hovrätten för framhållit i sina remissyttranden, nämligenatt de fiesta konsumenter saknar kännedom om kravet på besitfningsöverföring.Def är därför angeläget att konsumenterna fär information om de risker de löpernär den betalda varan lämnas kvar hos säljaren och om vilka åtgärder de börvidta för att förhindra rättsförluster. Det ligger inom ramen förkonsumentverkets uppgifter att lämna sådan information. Informationsinsatser påområdet bör lämpligen också övervägas i samband med införandet av en nykonsumentköplag. sålunda anfört bör ges regeringen till känna. dels aft utskottet bort hemställa . att med anledning äv motion 1986/87:L801 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Remissyttranden LU 1987/88:1 Bilaga Remissyttranden över mofion 1986/87:L80I har avgeffs av ,konsumentombudsmannen, hovrätten för , ,juridiska fakultetssfyrelsen vid , ,. ,föreningsbankers förbund. Småföretagens riksorganisation, och Föreningen . att yttra sig men infe låfit sig avhöra. Ett yttrande iärendet har vidare inkommit från Svenska sågverks- ochfrävaruexporfföreningen. kommer i sin egenskap av part när bl. a.utmätning i allmänt mål överklagas (se 2 kap. 30 § utsökningsbalken),förhållandevis ofta i kontakt med i mofionen återgivna förhållanden. Staten soml)orgenär är i hög grad intressent i konkurssifuationen. Situationen berörockså tillsynsmyndigheterna i konkurs. Def är främst när köparen är privatperson (konsument) ochsäljaren är näringsidkare som det kan förekomma stötande resultat avfradifionsre-gelns iakttagande. En eventuell översyn bör alltså främst fa siktepå denna situation. har i och för sig inte något aft erinramot att en översyn görs av de sakräftsliga reglerna vid köp av lös egendom betona traditionsprincipens vikt för att åstadkomma en rättvis ochpraktiskt genomförbar indrivning och för atf undvika skentransaktioner. Verketdelar härvidlag lagberedningens uppfattning som den kommit till uttryck i SOU1974:55 s. 229. Eff sätt aft med bibehållande av dessa krav frångåfradifionsprincipen- kunde vara aft ersätta denna med någon form av registrering av försäljning en/köpet hos exempelvis tingsrätt eller publicus. Detta kunde eventuellt ske genom aff lagen (1845:50 s. I) om handel med lösören osv., förenklades och fick en vidgad fillämpning. Verket vill här peka pä den reglering av gåvor mellan makar som föreslagits i prop. 1986/87:1 om ny äktenskapsbalk m. m. I övrigt avvaktar verket en eventuell utrednings för slag innan verket mera ingående avger några synpunkter. KO instämmer i motionärens uppfattning aft det finns behovav en översyn av de sakräftsliga regler som tillförsäkrar säljarens borgenärerrätten fill sådan egendom som köparen låtit vara kvar i säljarens besittning. Som motionären påpekar ger ett antal rättsfall klart vidhanden att enligt svensk rätt gäller den s. k. fradifionsprincipen, dvs. en köpare kan få sak rättsligt skydd mot säljarens borgenärer endast om den köpta egendomen överlåts till honom och sålunda infe längre finns kvar hos säljaren. Se också rättsfallet NJA 1987 s. 3 som visar aff kravet på besiftningsändring för skydd 14 motöverlåtarens borgenärer även gäller andelsöverlätelse frän den som LU1987/88:1 äger egendomen i dess helhet. Den köpare som vill försäkra sig om aff köpt egendom isäljarens besittning är skyddad mof anspråk från säljarens borgenärer mästeanvända sig av def registreringsförfarande som anvisas ilösöreköpsförordningen. Enligt KO:s uppfattning är förordningen föråldrad ochsaknar prakfisk betydelse, i den män den över huvud taget är känd blandkonsumenter. Tradifionsprövningen måsfe fe sig stötande för denenskilde konsumenten. Även om denne kan bevisa aft köpeskillingen betalats ochatf något skenavtal inte föreligger, kan han på grund av tradifionskravetriskera aff förlora egendom som han låtit vara kvar hos säljaren. De fiestakonsumenter räknar nog med aff avtalsprincipen gäller, dvs. aff egendomengenom själva köpeavtalet blir skyddad mof anspråk av säljarens fordringsägare.Denna princip gäller vid förvärv av fast egendom. Från konsumentsynpunkt måsfedenna skillnad uppfattas som irrelevant. Frågan om köparen skall vara skyddad mot säljarensborgenärer redan genom avtalet eller först sedan egendomen traderats måstegivetvis prövas med hänsyn fill de prakfiska konsekvenser som varje tänktlösning kan tänkas föra med sig. Frågan har utförligt behandlats av UlfGöranson i dennes doktorsavhandling (1985). Se ävenUlfGöransonskrifikmof def ovan i stycke två nämnda rättsfallet NJA 1987 s. 3 iSvensk Juristfidning 1987 s. 484 ff. överväganden och slutsatseri denna fräga ger enligt KO:s mening vid handen atf def finns skäl att se överregelsystemet pä området. Enligt KO:s bedömning torde def vara vanligt förekommandeatt konsumenten lämnar kvar den köpta varan hos säljaren för aft denne skallreparera eller ändra varan i något avseende. Köparen har då ofta betalat helaeller i varje fall en del av köpeskillingen. I händelse av en utmätning ellerkonkurs hos säljaren kan köparen riskera att förlora den erlagda köpeskillingen.Som exempel på fillfällen där konsumenten kan komma i underläge i förhållandefill övriga borgenärer kan nämnas situationen i def av mofionären angivnarättsfallet NJA 1975 s. 638. Ett annat exempel är aff en konsument köper ochbetalar en päls och låter förvara den hossäljaren. Innan konsumenten har hämtat ut pälsen går säljaren i konkurs ellerhans egendom blir föremål för utmätning. Köp av skrymmande varor som möbler,vitvaror och annat sker ofta på så sätt aff konsumenten beställer varan,betalar köpeskillingen och därefter får varan levererad fill sig efter vissfid. har före leveranstidpunkten inte traderats och kan intill dessleverans skett tas i anspråk för aff fillgodose säljarens borgenärer. Slufiigen kan erinras om det för infe länge sedanuppmärksammade fallet med konsumenter som hos olika företag investerat iädelstenar men låtit dessa sedan köpet ägt rum bli kvar i säljarens besittning.När företagen kom på obestånd var köparna inte skyddade mot anspråk frånsäljarens borgenärer. Mof bakgrund av def anförda anser KO aft en översyn av denaktuella frågan är angelägen. Hovrättenför LU 1987/88:1 Tradifionskravet vid köp av lös egendom är eff utfiöde avett i sedan längeförhärskande synsätt, enligt vilket stor betydelse tillmätsbesittnings-situationen när def gäller sakrättsligt skydd i olika situationer.Principen att tradition medför sakrättsligt skydd är klar och enkel ifillämpningen. Den motverkar aff illojala gäldenärer drar undan egendom frånsina fordringsägare genom orikfiga påståenden om skedda försäljningar ochunderlättar kreditgivarnas bedömning av gäldenärens ekonomiska ställning. Anförda omständigheter talar med styrka mot atf överge denhävdvunna fradifionsprincipen. Det kanske tyngsta skälet för atf behålla dennuvarande ordningen är dock enligt hovrättens uppfattning att den itillämpningen leder fill fä svårbedömda situationer och därmed också motverkarrättsliga tvister. I sammanhanget bör beaktas aff fradifionsprincipen även irelativt sen tid har befästs i samband med lagstiftningsarbete (SOU 1975:55 ochantagandet av utsökningsbalken) och att ett övergivande av den skulle fävittgående konsekvenser på ett mycket stort rättsområde. Mofionären anger några exempel där en köpare på grund avsäljarens obestånd kan komma aff gå miste om den vara han köpt men ännu ej fåtti sin besittning. Hovrätten vill med anledning härav göra endast den anmärkningenatf det i fierfalef konsumentsammanhang knappast är vare sig vanligt ellernödvändigt att en köpare betalar mer än sedvanlig handpenning före leverans avvaran. De argument mofionären i övrigt anför mof den svenska lösningen kan dockinfe utan vidare avfärdas; tvärtom har åtskilliga av dem avsevärd tyngd. Med hänsyn fill vad ovan upptagits finner dock hovrättenaft det f. n. infe är motiverat att, som motionären önskar, underkasta frågarien allsidig utredning. Det kan dock vara lämpligt att öka informationen tillkonsumenterna om gällande rätt. Detta kan eventuellt uppnås genom aff inomkonsu-mentskyddslagstiffningens ram föreskriva skyldighet för säljaren atfupplysa kunden om den risk han löper vid betalning före leverans. Möjligenskulle också en modernisering och förenkling av lösöreköplagen i vissa fallkunna ge ett ökat konsumentskydd. 1 den svenska juridiska doktrinen har som skäl förfradifionsprincipen huvudsakligen brukat anföras den ökade risk förskenräffshandlingar, som blir följden, om redan avtalet om köp skulle medföraaff egendomen blev oåtkomlig för säljarens borgenärer. Eft annat vanligtförekommande argument är aff ekonomiskt lättsinniga personer alltförlättvindigt skulle kunna undergräva sin ställning, om de med sakräftslig verkanskulle kunna avyttra sin egendom utan att förlora den fördel detinnebär att även fortsättningsvis inneha och kunna faktiskt nyttja egendomen ifråga. Slutligen brukar innehavets "krediflegifimerande" verkanframhållas. Presumtiva kreditgivare skulle kunna vilseledas om gäldenärensekonomiska ställning och alltför välvilligt ge kredit, ifall den egendom somgäldenären har i boet, när def kommer fill kritan, infe skulle kunna tas ianspråk för hans gäld. I den remitterade mofionen uttalas aff de rättspolifiskaargument, som -LU 1987/88:1 motiverat upprätthållandet av fradifionsprincipeni svensk rätt, knappast Bilaga förekommer utomlands och aff ingenvästerländsk stat heller tillämpar eft sä oryggligt krav på fysisk förfiyttningav köpgods som . Redan sistnämnda förhållande, sägs det, är ägnat atfinge betänkligheter om det. rimliga i den svenska rätfens lösning. Till detta är fill en början aff säga aft utformningen aveff enskilt rättsinstitut självfallet far intryck av och är beroende a v derättsliga traditioner och den legala miljö som i övrigt är för handen inomlandet. Särskilt torde detta gälla för sakräffens del, där principiellttypfväng gäller. Internationella utblickar är därför, även om komparativastudier ibland kan ge nya infallsvinklar och idéer i fråga om utformningen avstörre sammanhängande delar av ett regelsystem, sällan särskilt användbarainspirationskällor när def gäller utbrutna detaljer eller en mera begränsadfräga inom eff nationellt rättssystem. Det må vara sant aft de ändamålsöverväganden, som anses.bära upp fradifionsprincipen i , sällan kommer till lika klart uttryckutomlands. Lika sant är emellertid aft principen och dess underliggande mofiveringhär i landet är allmänt vedertagen och så gott som oomstridd i svensk juridiskdoktrin (se t. ex. , Säkerhefsöverläfelse, 1959: Utsökningsrätt XIII(SOU 1974:55) samt , Allmän Sakrätt s. 235 fQ. (Speciell avtalsrätt 1, Sfh 1982, s. 251) ariseraff def mest bärande skälet för principen kanske är att def i allmänhet ledertill mindre tvister och färre svårbedömda situationer om borgenärernas rätt attta i anspråk egendom som gäldenären sålt, avskärs endast genom aftbesittningen övergår, eller def vidtas någon motsvarande med publicitet förenadåtgärd. Sistnämnda synpunkt anser tingsrätten förtjäna atf särskiltunderstrykas. Så som kostnaderna ökat för all juridisk hantering är en snabbavveckling av den insolventes affärer utan fördröjande tvister av stor bådepraktisk och ekonomisk betydelse.