bet · GB01FiU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Det måste dock konstateras atf en högräntepolifikhar avsevärda negativa effekter på invesferingsutvecklingen. En sådan politikhar därmed klara begränsningar och kan dessutom bli tämligen ineffekfiv pågrund av hushållens ränteokänslighet. I den mån ett ökat krav påpenningpolifiken skall undvikas är det alltså nödvändigt att ettparlamentariskt underlag skapas för den erforderliga stramare finanspolitiken. Det är angeläget aft åtgärder vidtas för atf stimulerahushållens sparande och begränsa deras skuldbenägenhef. Vissa åtgärder harvidtagits för att öka omfattningen av allemanssparandet. En reformering aviiikonistbesknttning-en utreds . Därvid eftersträvas aftskattesystemet utformas så aft det i högre grad än stimulerarsparande och missgynnar länefinansierad konsumtion. I motion Fi223 (m) upprepas krav som samma motionärerframfört tidigare, nämligen aft banker bör erhålla skälig ränta på dekassakravsmedel som placerats i . Vidare framförs kravet attriksbanken bör Det saknar numera betydelse och borde kunna ersättas FiU1987/88:20 med den jämförelseränta STIBOR (Interbank Offered Råtes)som noteras. Utskottet har vid tidigare tillfällen då dessa frågorbehandlats framhållit att kassakvotskravet inte skall ses som en placeringsformutan som ett kreditpo-litiskt medel. Frågan om ränta på kassakravsmedel bördärför prövas på penningpolitiska grunder av . Utskottet har också tidigare konstaterat att diskontotgenom de förändringar sorn skett pä kredifmarknaden inte längre har sammanormerande betydelse som fidigare. Det finns anledning förmoda att bankerna ochkreditinstituten kommer atf utveckla andra jämförelseräntor på samma sätt somskett i andra länder. Övergångsvis kan dock diskontot antas ha en vissbetydelse, eftersom det alltjämt ingår i och reglerar innebörden i många överenskommelseroch civilrättsliga avtal. Utskottet vill i likhet med vad som anförs i proposifionenoch i flera motioner uttala att avregleringen av kreditmarknaden i huvudsakvarit positiv för den svenska ekonomin och bidragit fill att görakredifmarknaden mer effektiv. Konkurrensen mellan olika kreditgivare har ökat.Utskottet tvingas dock atf i likhet med föredraganden konstatera atfkonkurrensen är betydligt svagare i fräga om hushållens sparmedel och attkostnaderna i banksektorn har stigit mycket snabbt. Utskottet instämmer i den kritik föredraganden anför motvissa inslag i handeln med optioner och terminskontrakt som framkommit isamband med börsnedgången . Det är angeläget aft förtroendetkan upprätthållas för de aktörer på de finansiella marknaderna som hanterarhushållens, försäkringssparärnas och företagens medel. Detta är vikfigt förtilltron till det finansiella systemets funkfionssätt och för samhällsekonomini sin helhet. Förändringar och förbättringar avseende kreditmarknadensfunktionssätt kan komma atf aktualiseras i de utredningar som för närvarandearbetar och skall avsluta sitt arbete . Dessa frågorbehandlas av kreditmarknadskommiffén, optionsufredningen ochvärdepap-persmarknadskommittén. har nyligenavslutat sitt arbete. har internafionellt sett en ökadliberalisering av kapital-fransaktioner ägt rum. Inom sker ettinternafionellt samarbete på kapitalliberaliseringsområdet med syfte aftgenerellt utvidga medlemsländernas liberaliseringsförplikfelser. harfull frihet uppnåtts för de kapitalrörelser som är knutna till kommersiellakrediter och direkta investeringar. I flera länder har dock valutaregleringenhelt avvecklats. I är valutaregleringen i princip begränsad fillkapitaltransaktioner i form av portföljinvesferingar. Blandporfföljinvesteringar ingår bl.a. räntebärande placeringar. Dekapitaltransaktioner som är knutna till utrikeshandeln eller resulterar idirekfinvesferingar omfattas således inte av regleringen. ställde sig bakom förslaget attavveckla de delar av valutaregleringen som inte är av central betydelse förpenning- och valufapo- litiken..Från avvecklingen undantas bankdeposifioner och placeringar i FiU1987/88:20 räntebärande papper, t.ex. statsobligationer för såvälvalutautlanningar som valulainlänningar. Det första större steget i liberaliseringsprocessen togssommaren 1986 dä kravet på att direkta investeringar skulle refinansierasutomlands avskaffades. beslutades att svenskar skulle fä ökademöjligheter atf förvärva utländska aktier. Avsikten iir att skall allarestrikfioner på förvärv av ufiändska aktier avskaffas. Vidare har restriktionerna avseendefastighetsinvesteringar avvecklats, vilket innebär att de nu fillåts enligtsamma kriterier som gäller direkta investeringar, I motion Fi223 (m) kritiseras det sätt pä vilket valutaregleringenavvecklas i . Varje steg i liberaliserande riktning utlöser till enbörjan ett valutaflöde när en uppdämd efterfrågan kan tillgodoses, anförs det.Det är därför viktigt att man öppnar för strömmar både till och fränSverige. Avregleringen av valutapolitiken bör därför enligt motionärerna skesnabbt och fullständigt. Motionärerna anför vidare, och liknande krav friunförsockså i motion Fi220 (c), aft det är särskilt angeläget att öppna möjligheterför valutautlanningar att köpa svenska kronobligationer. Det skulle enligtmotionärerna utan tvivel leda till aft vi kunde hålla en avsevärt lägreräntenivå i . Dessutom innebär det alternafivet enligt motionärerna atfman jämfört med aft staten lånar utomlands också flyttar valutarisken, till deutländska placerarna. 1 mofionerna sägs att det är en illusion att tro aft vigenom att skärma av oss frän vissa kapitalrörelser skall kunna skaffa ossstörre stabiliseringspolitisk handlingsfrihet. Redan åtagandet atf hälla enfast valutakurs, vilket utesluter nya devalveringar, ställer-krav pä, aft denekonomiska politiken anpassas till vad som sker i omvärlden. Även i motionerna Fi2l8 (fp) och Fi224.av ()begärs att valutaregleringen skall avskaffas. 1 motionerna Fi2ll av Per Stenmarck och (ni)och Fi2l6 av m.fl. (fp) begärs åtgärder för att skapa friakapitalrörelser mellan och . Man bör enligt mofion Fi2llsärskilt underlätta en gemensam börsnofering av aktier i de nordiska länderna. Företrädare för finansutskottet har vid flera tillfällende haft tillfälle aft med diskutera bl.a. defrågor som tas upp i de två sistnämnda motionerna. Utskottet vill med anledninghärav redovisa följande. I det internationella samarbete som bedrivs inom OECDpå kapitalliberaliseringsområdet gäller principen om icke-diskriminering mottredje land. Denna princip utgöi en klar restriktion för möjligheterna attt.ex. åstadkomma friare kapitalrörelser inom . För en tullunion ellermonetär union ges dock viss rätt till endast inbördes liberalisering. Detsamarbete som bedrivs inom eller inom t.ex. EFTA anses dock inte av OECDske på ett sätt som man definierar som en tullunion. Det är således enligtutskottet en väg för avreglering av valutapolitiken som inte bör väljas.Mofionerna Fi211 och Fi2I6 avstyrks därför av utskottet. Vad gäller frågan om. en generell avreglering pävalutaområdet vill utskottet anföra följande. Den av 1986 ärs riksdag utstakade vägen för 40 liberaliseringav valutaregleringen bör fullföljas. Det innebär an vissa FiU 1987/88:20transaktioner undantas från avvecklingen, nämligen sådana som styrs av ,ränteskillnader och förväntningar om ränte- och valutakursutvecklingen. Utskottet anförde (FiU1985/86:30) beträffande valutauflän-ningars rätt att köpa svenskakronobligafioner följande: Som nämnts föreslås i flera motioner att det bör varamöjligt för utlänningar att köpa svenska kronobligationer. Det skulle enligtmotionärerna möjliggöra en sänkt räntenivå i . Det har hävdats bl.a. aft det är en fördel om statligskuldökning sker i var egen valuta. Det skulle innebära att det inte är svenskastaten utan den ufiändska placeraren som tar valutarisken. Utskottet delar inte denna uppfattning utan anser att detfinns betydande risker med én sådan upplåning. Den skulle bli mycket känsligför förändringar i räntenivå och valutakurs. När förväntningar uppstår omförändringar i räntenivåer eller valutakurser kommer dessa obligationer attutsättas för stora spekulationer. Erfarenheten har dessvärre visat att det inteendast är faktiska förändringar i bytesbalans, ekonomiska utvecklingen elleromläggningar i den ekonomiska politiken som har betydelse för dessakortsiktiga kapifaltlöden. Även grundlösa rykten och spekulationer har minstlika stor effekt, i synnerhet för ett litet land som . 1 en situafiondär t.ex. den svenska kronan utsätts för en press nedåt finns det en uppenbarrisk för atf ufiändska köpare säljer sina obligafioner med följd aft kursensjunker och räntan stiger. Räntan skulle stiga till en nivå som är högre än vadden annars skulle vara. Därigenom blir svensk upplåning inom och utom landetbetydligt dyrare. Det är således inte givet aft en möjlighet för ufiänningaraft köpa kronobligafioner skulle innebära lägre räntor sett . Det enda man med någon säkerhet kan säga är aft räntenivån skulle blibetydligt känsligare för ufiändska impulser och ändrade förväntningar. Därmedskulle möjligheterna minska atf föra en kreditpolitik som tar hänsyn fillinhemska faktorer. Aft staten skulle undvika valutarisker genom att låta ge utkronobligafioner i utlandet är inte ett försvarbart argument för ett land medfast växelkurs. Argumentet kan därför heller infe ligga fill grund för aft geufiänningar möjligheter att köpa kronobligationer. Utskottet delar således inteuppfattningen atf utlänningar bör få tillstånd att köpa svenska kronobligationer. Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Det fortsatta liberaliseringsarbefet bör drivas med siktepå aft så långt möjligt delta i det västeuropeiska samarbetet förliberalisering av kapitalrörelser. Det innebär att om ökade obalanser på nyttskulle uppstå får infe en uppbromsning ske i liberaliseringsprocessen. Istället bör andra ätgärder sättas in. I motion Fi223 (m) begärs atf den svenska kronan skallanknytas till det europeiska monetära systemet (EMS). Enligt utskottets mening är erfaren heterna av nuvarande växelkursregim posifiva. Utskottet avstyrker med det , ' anförda motionerna Fi223 yrkande 6, Fi218 yrkande 1-, Fi220 yrkande 7och Fi224 yrkande 6. , ' , Vad utskottet anfört om kredit- och valutapolitiken börriksdagen som sin mening ge fullmäktige i till känna. I motion Fi214 (vpk) anförs att arbetarrörelsen måsteformulera ett program för aft motverka de problem som ökad internationaliseringför med Bl.a.bör ett återtagande ske av gjorda liberaliseringar på valutaområdet. FiU1987/88:20 Reglerna för utlandsinvesteringar bör skärpas. Av vad utskottet anfört om valutapolitiken framgår attutskottet inte delar den uppfattning som framförs i mofionen. Utskottet ser,tvärtemot motionärerna, en fri handel och ett ökat ekonomiskt samarbete som enförutsättning för fortsatt tillväxt av produkfion och sysselsättning i Sverige.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi214 yrkande 9. I motion Fi703 av () begärs en översyn avmöjligheterna att införa en differentierad ränta för jordbruket. Mofionärenpekar på de kapitalkostnadsproblem som jordbrukare främst i norra har.Ett sätt aft sanera i bidragsdjungeln, som man avlastar lantbrukarnaen del av de höga kapitalkostnaderna, vore, anser mofionären, atf införa endifferentierad räntesats för Norrlandsjordbruken av det slag som används iFinland. Den kraftiga höjningen av räntenivån ochi har skapat problem för vissa jordbrukare. Endifferentiering av kreditmarknaden på det sätt som mofionären föreslår skullemotverka ett effektivt utnyttjande av de finansiella resurserna. Utskottetanser att en nedpressning av räntenivån bör ske genom aft pressa nedinflationen och på så sätt stärka vär internafioneila konkurrenskraft.Därigenom minskar vi vårt internationella beroende och skapar utrymme för ensänkning av räntenivån. Det är den väg som enligt utskottets mening bör väljas.Med det anförda avstyrker utskottet mofion Fi703. I motionerna Fi213 (m, fp, c), Fi20l av (), Fi204 av m.fl. (c, m, fp) och Fi226 avAlf () hemställs atf löntagarfonderna skall avskaffas. I motion Fi213(rii, fp, c) föresläs atf löntagarfonderna skall avvecklas enligt en särskildframlagd plan. I mofion Fi226 yrkas aft huvuddelen av fondernas medel efter enavveckling skall överföras till AP-fonden och aft regeringen ges i uppdrag attutarbeta förslag fill stimulansåtgärder för vinstdelningssysfem pä företagenoch för enskilt akfiesparande. Man föreslår att färdisponeras för investeringar och åtgärder för att komma till rätta med vissaallvarliga brister i sjukvården och äldreomsorgen. Utskottet vill med anledning av dessa mofioner erinra omatt utskottet behandlade, vad gäller kravet pä ett avskaffandeav fonderna, ett antal motionsyrkanden med närmast identiskt samma innebörd. Påförslag av utskottet avvisade samtliga dessa yrkanden (FiU 1986/87:10s. I de nu aktuella mofionerna framförs inga nya motiv somföranleder utskottet att ompröva sin fidigare redovisade uppfattning i frågan.Utskottet kan dock konstatera att i den gemensamma motionen Fi213 från moderatasamlingspartiet, och accepteras , till skillnad mot ifebruari 1987, att fonderna i viss utsträckning skall besfä men under en annanhuvudman. Det är enligt motionärerna inte längre löntagarna som genom sinaorganisafioner skall ha förtroendet aft delta i förvaltningen av dessa För förvaltningen av dessa skall i stället bildas fristående FiU1987/88:20 stiftelser med syfte att finansiera forskning. Utskottet avstyrkermotionerna Fi201, Fi204, Fi213 yrkande 3 samt Fi226 yrkande 1. Mot bakgrund av att utskottet avstyrkt här nämnda yrkandenser utskottet infe någon anledning att ta upp frågan om på vilket sätt fondernaskall avvecklas eller hur löntagarfondsmedlen därefter skall disponeras.Utskottet avstyrker därför motionerna Fi213 yrkandena 1 och 2 samt Fi226yrkandena 2 och 3. I sammanlagt sju mofioner aktualiseras frågan omförefagsanknutna vinsfandelssystem och behovet av atf stimulera tillkomsten avsådana system, bl.a. genom att inte ta ut arbetsgivaravgifter på överföringartill vinstandelssfiftelser. Det görs i motionerna Fi205 av m.fl.(fp. m, c), Fi208 av och i (m), Fi226 avAlf (), Fi231 av m,fl. (fp) samt i partimotionernaFi6l3 (m), f(2/7och f/2/S (båda fp). 1 mofionerna anförs bl.a. aft sysfem med andel-i-vinst görde anställda delaktiga i företagens resultat, de ökar produktiviteten, desprider det individuella ägandet och stärker känslan av samhörighet inomföretagen. Utskottet behandlade så sent som ett antalmotioner av snarlik innebörd. Utskottet framhöll dä att de fördelar frivilligavinsfandelssystem uppges ha i fråga om delaktighet, ägandespridning ochpåverkan på lönebildning m.m. infe rimligen kunde bli mindre av att delägarnasandelar är pensionsgrundande och behandlas därefter i avgiftshänseende. Medhänvisning härtill avstyrkte utskottet mofionerna. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning. Något skäl attbiträda de nu aktuella mofionerna föreligger således inte. Med hänvisninghärtill avstyrker UtskoUet mofionerna Fi205, Fi208 yrkande I, Fi217, Fi218yrkande 2, Fi226 yrkande 4, Fi231 yrkande 1 och Fi613 yrkande 8. I motionerna Fi202 av (), Fi2l8 yrkande 4(fp), Fi22l av (), Fi223 (m) yrkande 3 samt Fi230 yrkande 1 avGullan och () krävs ett generellt frisläpp avinvesteringsfonderna. I motionerna Fi203 av m.fl. (m, c),Fi324 yrkande 2 av () och Fi618 yrkande 2 av (c) föreslås atf investeringsfonderna släpps fria inom vissageografiska områden av regionalpolitiska skäl. Regeringen har i regionalpolitiskt syftefattat beslut om ett nytt frisläpp av investeringsfonder för byggnadsinvesteringar, där storstads investeringar har undanfagits. Detta beslut, i kombinafion med fortsatta möjligheter att ta i anspråk investeringsfonderna för maskininvesferingar i stödområdet, bör bidra till att främja en regionalt sett jämnare utveckling över landet. Invesferingsfondsmedel får även utnyttjas för miljöinvesteringar. Några ytterligare frisläpp är infe aktuella för närva rande. med kravet i mofion Fi218 (fp) på ett generelltfrisläpp av FiU 1987/88:20investeringsfonderna föreslås att fonderna skall få utnyttjas även förforskning och utvecklingsarbete. Fondema bör enligt mofionärerna släppas friaunder en treårsperiod och därefter avskaffas i samband med attföretagsbeskattningen reformeras. Utskottet vill här erinra om att regeringenden beslöt att tillkalla-en utredning om reformerad,,företagsbeskattning (dir. 1985:30) som skall se över företagsbeskattningen. Idetta uppdrag ingår att utvärdera investeringsfondernas effektivitet ochutnyttjande. Utredningen beräknas vara färdig . Med hänvisning till aft det får förutsättas aftutredningen kommer att pröva formerna för investeringsfondernas utnyttjandeavstyrker utskottet här aktuella motionsyrkanden. I motion Fi207 (vpk) föreslås atf systemet medförnyelsefonder byggs ut. Enligt mofionärerna bör företagen åläggas att av 1987och vinster sätta av medel fill en gemensam fond som infe ärförefagsanknufen. Fondens medel skall kunna utnyttjas i första hand av dem somstår utanför det nuvarande systemet, dvs. de som är anställda i lågvinsfförefagoch i den offentliga sektorn. Av fondmedlen bör,ca hälften användas förfeknisk-huriinisfisk vuxenutbildning. Alla som har mindre än skolgångbör enligt Vptionärerna få rätt till vuxenutbildning. Utskottet får med anledning härav anföra-följande.Behållningarna på förnyelsekonton tillhör med nuvarande regler de enskildaföretagen även om dessa inte fritt förfiigar över medlen. Det förslagmotionärerna lägger fram är aft jämställa med en skatt som skulle tas ut påföretagens vinster . Eftersom förslaget berör företagens vinsterunder föregående och innevarande år strider åtgärden mot stadgandet i 2 kap. 10§ regeringsformen om förbud mot retroaktiv beskattning. Utskoftet avstyrker meddet anförda mofion Fi207. I motion Fi2IO av () anförs att detskulle vara värdefullt om större klarhet kunde skapas kring vilka faktorer somorsakar de ständiga prisökningarna och fill varför faktorer som mekanisering,rationalisering och stordrift inte leder fill prissänkningar inom flera för hushåll,industri och offentlig sektor vikfiga branscher.,1 motionen föreslås attregeringen tillsätter en övergripande utredning om prisbildningen. Utskottet delar motionärens uppfattning aft det föreffektiv inflationsbekämpning är viktigt aft ha en ingående kunskap om vilkasom är de bestämmande faktorerna i prisbildningen. Det uppdrag som mofionärenvill tilldela en särskild utredning ingår emellertid i statens pris- ochkartellnämnds (SPK) uppgifter. Utskoftet finner därför ingen anledning tillatt den begärda utredningen tillsätts. Utskottet avstyrker mofion Fi210. 1 motionerna Fi218 (fp) yrkande 3, Fi220 (c) yrkande 6,Fi223 (m) yrkande 4 och Fi228 av () framhålls att de ständigt återkommande prisregleringarna utgör ett konkurrens- och tillväxthämmande inslag i 44 samhällsekonomin.Mofionärerna motsätter sig vad de anser vara regelbun- FiU 1987/88:20 denförlängning av den allmänna prisregleringen. Prisregleringslagen skall enbartanvändas som den beredskapslag den ursprungligen var ämnad att vara. Utskottet behandlade i anslutning till proposition1987/88:28 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen i november1987 (FiU 1987/88:3) mofioner med motsvarande innebörd. Utskottet framhöll viddetta fillfälle atf om prisregleringslagen är i.tillämpning kan det i vissafall underlätta för regeringen att skapa stabila förutsättningar och ökatilltron till den ekonomiska politiken. Vidare anfördes atf en viktigförutsättning för SPK:s fortlöpande prisövervakning är att nämnden kanaktualisera frågan om direkta ingripanden. Uttalanden från SPK med dennainnebörd får större tyngd om prisregleringslagen är i tillämpning. Utskottethar alltjämt samma uppfattning. Med hänvisning fill vad utskottet anförtavstyrks här aktuella motionsyrkanden. lägger regeringen fram ettbudgetförslag i vilket underskottet fortsätter atf minska. Nästa budgetårväntas det redovisade underskottet sjunka med till 11,9miljarder kronor. /83 har därmed budgetsaldpts andel avBNP minskat från 13,0 fill . Av propositionen framgår att regeringen eftersträvat attåstadkomma en budget som uppfyller de krav pä stramhet som det ekonomiska lägetfordrar och skapa utrymme för angelägna reformer genom besparingaroch omfördelningar. Tre huvudområden har prioriterats i budgetberedningen,nämligen utbildning, miljö och den sociala välfärden. Olika omständigheter försvårar bedömningen avbudgetutvecklingen under det kommande budgetåret. En sådan omständighet är attden angivna saldoförbäffringen är delvis skenbar och sammanhänger med enföreslagen ändring av bokföringsprinciperna för statsskuldväxlar. Avsikten meddenna ändring är atf få till stånd en mer korrekt redovisning avriksgäldskontorefs upplåningskosfnader. Omläggningen ger emellertid ocksåupphov till en betydande redovisningsmässig minskning, och häri ligger - vilketockså framhålls i propositionen - den viktigaste förklaringen till atfutgifterna för stafsskuldräntor beräknas minska med undernästa budgetår. Rensas budgetsaldot från denna och andra snarlikaengängseffek-fer framkommer ett underliggande budgetsaldo som ger en riktigarebild av den faktiska utvecklingen. Såsom framgår av nedanstående tabell minskardärvid inte budgetunderskottet nästa budgetår. I stället ökar det med drygt 6miljarder kronor. Utskottet kommer atf behandla en motion(1987/ 88:Fi212) som tar upp behovet av en rättvisandétidsjämförelse av det stafiiga budgetunderskottet. Utskottet får därvid fillfälle aft återkomma till dessa frågor. ' Tabell 5.Budgetsaldo för budgetåren 1982/83, 1986/87-1988/89 pjy 1987/88:20 Miljarderkronor, löpande priser Andel av BNP (%) Andel av BNP (%) -48,2 Andel av BNP (%) Andel av BNP (%) En annan omständighet som försvårar bedömningen är denosäkerhet som utmärker prognoserna om pris- och löneutvecklingen underinnevarande och nästa är. Erfarenheterna från /87 visar att ävenförhållandevis små förskjutningar i antagandena om pris- och löneutvecklingenfår ett stort genomslag i de beräkningar som gör överstatsinkomsternas väntade utveckling. Atf budgetutfallef detta år blevväsentligt lägre än vad som förutsågs i såväl tidigare finansplaner somstatsbudgeten sammanhänger i det närmaste helt med de revideringar som gjordesav beräkningarna av statsbudgetens inkomster. Det är som utskottet ser detönskvärt atf precisionen i dessa prognoser förbättras. Ytterligare en omständighet som utskottet vill peka pä idetta sammanhang är utnyttjandet av den särskilda budgetposten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. På denna post för regeringen upp sådanainkomster och utgifter för vilka konkreta förslag ännu inte föreligger eller därbeloppen inte exakt kan beräknas. Kostnader för förslag i särpropositioner somregeringen avser att lägga fram för belastarsåledes inte resp. sakanslag utan beaktas i denna post. Även inkomsterna ochutgifterna för de förslag som regeringen förde fram i den trafikpolitiskapropositionen (prop. 1987/88:50) har skuggats in här. Denna proposifionöverlämnades till dagen efter budgetpropositionen. Självfallet gårdet inte att lämna en fullständig bild av det kommande årets budget.Enligt utskottets mening är det emellertid önskvärt atf kända inkomster ochutgifter så långt möjligt redovisas öppet i det budgetförslag som framläggs förriksdagen. UtskoUet övergår nu fill aft behandla de förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som oppositionspartierna för fram som alternafivtill regeringens polifik. De borgerliga partiernas budgetalternafiv redovisas imofionerna Fi223 (m), Fi232 (fp) och Fi220 (c). Dessa förslag inrymmer krav på skattesänk ningar, som i kombinafion med en familjepolitisk reform samt olika besparingar och indragningar uppges leda till varaktiga budgetförstärkningar på mellan 1,7 och jämfört med budgetpropositionen. Därtill kan läggas olika förslag om förstärkningar av huvudsakligen tillfällig . natur somav partierna tagits upp med belopp varierande mellan netto 3,0 och FiU1987/88:20 för budgetåret. kommunisterna presenterar sittbudgetförslag i motion Fi214.