bet · GB01AU18 · 1987-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till ställningstagandena som har gjorts i detta avsnitt och i detföregående avsnittet om medlemsavgifterna föreslår utskottet att riksdagenantar de ändringar regeringen föreslår av 54, 56 och 57 §§ lagen omarbetslöshetsförsäkring med följdändringar även i 45 och 61 §§ samma lag. Lagförslagen i återstående delar Idetta avsnitt återstår att redovisa de delar av de till proposition 114 fogadelagförslagen 4 och 5 om ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring resp.lagen om kontant arbetsmarknadsstöd som inte redan har behandlats i detföregående. I allt väsenfiigt gäller det ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser m. m. Utskottet lämnar lagförslagen i dessa delar utanerinran. Närdel gäller sänkningen av kompensafionsnivån från 91,7 till 90% innebärövergångsbestämmelserna att dagpenningen för den arbetslöse inte sätts ned sålänge den påbörjade arbetslöshetsperioden pågår. Utskottet utgår från att mani den prakfiska tillämpningen av denna bestämmelse skall kunna undvika attdagpenningen reduceras även i de fall då pågående arbetslöshetsperioder avbrytsav blott kortvariga anställningar. A-kassekommitténhar haft i uppdrag att bl.a. pröva möjligheterna att förenkla hanteringen avKAS. Arbetsmarknadsministern förordar att gällande ordning behålls, dvs.stödformen skall handhas även i fortsättningen av AMS och länsarbetsnämnderna,medan bidragsutbetalningarna som sköts av och deallmänna försäkringskassorna. Tilllöner som utbetalas under permittering kan arbetsgivarna få bidrag somfinansieras dels kollektivt av arbetsgivarna med en avtalad avgift, dels genombidrag från staten. Regeringen föreslår tre förändringar av de stadigapermitteringslöneersättningarna. Dessaersättningar uppgår till . per hel permitte-ringsslag, vids.k. Regeringen föreslår attersättningsnivån höjs, så att de angivna beloppen ökas till 375 resp. 290 kr.per dag. Förslaget bör avslås enligt motion 1987/88:A44 (m). Utskottetbiträder regeringsförslaget och avstyrker motionen i denna del. Vidareföreslår regeringen att antalet bidragsberättigade dagar vid vä- AU1987/88:18 derpermitteringar ökas från 25 till 45. Utskottet tillstyrker dettaförslag. Slutligenföreslår regeringen/öre/tA/a/e utbetalningsrutiner för permitteringslöneersättningen.De utbetalningsinstitut som handhar ersättningarna bör direkt efter sinabeslut i ersättningsfrågorna kunna fä statsbidrag på motsvarande sätt somföreslagits beträffande utbetalningarna av statsbidragen tillarbetslöshetskassorna. Förslagetlämnas av utskottet utan erinran. avstyrks det avslagsyrkande sominnefattas i motion A44 (m). Kostnadsökningennästa budgetår för höjda arbetslöshetsersättningar, utbildningsbidrag ochbidrag till permitteringslöneersättningar anges i proposition 114 tillsammanlagt 499 milj. kr. Avskaffandet av karensdagarna som skall ske den 1januari 1989 kostar för ett halvt budgetår 135 milj. kr. Härtill kommerränteförluster för staten på grund av de nya utbetalningsrutinerna. Dessauppgår likaså för ett halvt budgetår till 40 milj. kr. Sänktakompensationsnivåer inom arbetslöshetsförsäkringen m. fl. kostnadssänkandeåtgärder samt vissa ränteinkomster medför å andra sidan besparingar. För andrahälften av /89 då de är avsedda att börja tillämpas beräknas deuppgå till ca 160 milj. kr. Detbör här erinras om att kostnadsökningar och besparingar som rörarbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningarna vid bifall tillregeringens förslag kommer att avse åtgärder som helt skall bekostas avarbetsgivaravgifter. Kostnadsökningar och besparingar som gäller KAS ochutbildningsbidragen kommer å andra sidan att gälla stödformer som ifortsättningen blir helt finansierade av budgetmedel. Detotala kostnaderna för statsbidrag till arbetslöshetskassorna beräknas avregeringen till 7743 milj. kr. med utgångspunkt permedlem och år och med 3,6 milj. medlemmar i kassorna. Härtill kommer 87 milj.kr i statsbidrag till permitteringslöneersättningarna. Det sammanlagdabeloppet, 7830 milj. kr., väntas bli täckt av arbetsmarknadsavgiften. Detbelopp arbetslöshetskassorna förutsätts betala in till staten beräknas utgöra200 milj. kr. Närdet gäller anvisningen av anslag för nästa budgetår anförs i proposition 114följande. Utbetalningsbehovetför KAS beräknas till 574 milj. kr. för 4 miljoner stöddagar. Kostnaderna för utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbild ning och yrkesinriktad rehabilitering beräknas till sammanlagt 3 258 milj. kr. med utgångspunkt i de i budgetpropositionen angivna utbildnings- och rehabiliteringsbehoven. I budgetpropositionen beräknades ett medelsbe hov av under det hittillsvarande anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. I fortsättningen skall endast KAS och utbildningsbidragen anslagsfinansieras. Därför bör anslagsbe nämningen ändras till Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Medelsbehovet under det nya anslaget uppgår för nästa budgetår, som redovisats, till sammanlagt . Som anmäls nedan har 29 regeringen i proposition1987/88:150 föreslagit en uppräkning av detta AU 1987/88:18 belopp. föreliggande motionerna framställs följande yrkanden i anslagsfrågorna. Folkpartiethar i den under allmänna motionstiden väckta motionen 1987/88:A266 föreslagitatt under det nuvarande anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag skall anvisa ett anslag av . Motiveringenför anslagssänkningen är i det föregående redovisade förslag attarbetslöshetsförsäkringen i större utsträckning än bör finansieras avparterna själva. Vidareföreslår m. fl. (m) i kommittémotion 1987/88: A48 att ett anslagmed oförändrad benämning anvisas med . under hänvisning till attmoderata samlingspartiet inte anser det vara motiverat att underövergångsperioden tills en allmän arbetslöshetsförsäkring införs förändraersättningsreglerna. Därjämteyrkar m. fl. (c) i kommittémotion 1987/88:A50 att riksdagenunder det nuvarande anslaget för nästa budgetår skall anvisa ett belopp av . Motionärerna hänvisar dels till besparingar i förhållande tillregeringens förslag beträffande ersättningsbeloppen m. m., dels till vad desjälva föreslagit om egenavgifter och minskade statsbidrag tillarbetslöshetskassorna. Somnyss antytts har regeringen i kompletteringspropositionen återkommit ianslagsfrågan och begärt att det nya anslaget skall räknas upp med 219400000kr. Beloppet motsvarar kostnaden för utbildningsbidrag till 5 000 personer iutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet utöver de 20000 som ibudgetpropositionen beräknas genomgå sådan utbildning under nästa budgetår. AlfWennerfors m. fl. anför i motion 1987/88; A52 att utnyttjandet av det reguljärautbildningsväsendet för arbetsmarknadsutbildning leder till den olyckligasituationen att man får två skilda former av offentligt studiestöd. Mångafinansierar studierna med studielån, andra med utbildningsbidrag.Länsarbetsnämnderna har numera möjlighet att upphandla kurser från andrautbildningsgivare än , exempelvis det reguljärautbildningsväsendet. Motionärerna anser att det mot denna bakgrund finnsanledning att utvärdera systemet med utbildningsbidrag inom den reguljärautbildningen. En utredning härom bör begäras av regeringen. I avvaktan påutredningsarbetet bör inte antalet platser utökas. Regeringens anslagsframställningbör följaktligen avvisas av . För egen del villutskottet anföra följande. Vadförst beträffar folkpartiyrkandet i motion A266 om ett med sänkt anslag kan konstateras att en sådan åtgärd medför att kassornas medlemsavgifter behöver tredubblas om sänkningen skall finansieras med höjda egenavgifter. Det är dessutom att märka att folkpar tiet utgår från oförändrade anslags- och finansieringsformer, dvs. att ar betslöshetsersättningar m. m. skall oförändrat bekostas till en tredjedel från statsbudgeten och till två tredjedelar av arbetsmarknadsavgiften. Den nämnda avgiftshöjningen leder från dessa förutsättningar till att anslaget inte kan sänkas med mer än ca 400 milj. kr. som det uppstår ett 30 minskat behov avarbetsgivaravgifter med 800 milj. kr. Ävenyrkandena i motionerna A48 (m) och A50 (c) utgår från att anslaget. AU1987/88:18 för nästa budgetår skall anvisas under samma rubrik som ochför oförändrade ändamål. Vid bifall fill regeringens, av utskottet i det föregåendetillstyrkta förslag är dessa förutsättningar inte längre förhanden. Ikonsekvens med de tidigare ställningstagandena tillstyrker utskottet att medelför kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag i fortsättningen anvisasunder det nya anslaget för dessa båda ändamål. Det medelsbehov under anslagetsom anges i proposition 114 godtas av utskottet och bör bilda utgångpunkt förmedelsberäkningen för nästa budgetår. Vadsedan beträffar den i proposition 150 begärda anslagsuppräkningen med 219 milj.kr. så godtas även denna av utskottet. Såsom sägs i den sistnämndapropositionen har användningen av reguljär utbildning en för-delningspolitiskbetydelse. Ätgärden kommer särskilt kvinnor och handikappade till godo. Någonutredning om denna form av arbetsmarknadsutbildning är inte påkallad.Utskottet avstyrker därför yrkandet härom i motion A52 och därmed även yrkandeti samma motion om avslag på regeringens nya anslagsframställning. Utskottetföreslår sammanfattningsvis att med anledning av propositionerna 114och 150 i de aktuella delarna samt med avslag på de ovan redovisade yrkaridenai motionerna A48, A50, A52 och A266 anvisar ett förslagsanslag av (3 832 152000-t- 219400000) . under den nya benämningen Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag förde anslagsändamål som framgår avbenämningen. Regeländringar i fråga om företagarkassor Imotion 1987/88;A45 förordar m.fl. (c) vissa regeländringarför småföretagarkassorna. Det gäller sättet att beräkna den inkomst som skallligga till grund för ersättningsbeloppen och möjlighet att utanföra-kassesystemet teckna tilläggsförsäkring på samma sätt som /SR föreslårför sina medlemsgrupper. Dessutom vill motionärerna att företrädare förföretagarkassorna skall beredas tillfälle att medverka vid beslut inom AMS ifrågor som rör deras verksamhet. Motionärerna yrkar att vad de anfört ombehovet av regeländringar skall delges regeringen. Ettförslag av /SR om möjlighet att komplettera arbetslöshetsförsäkringen medytterligare ersättning avstyrks av arbetsmarknadsministern i proposition 114(s. 25). Frågan om tilläggsförsäkring har därutöver aktualiserats enbart i desystem för en framtida allmän arbetslöshetsförsäkring som skisserats avmoderata samlingspartiet och i de förut redovisade motionerna A44resp. Försäkringsärendenabehandlas inte i utan av dess försäkringsdelegation. Denna bestårför närvarande av AMS generaldirektör och överdirektör, ett försäkringsrättsrådsamt tre företrädare för arbetslöshetskassorna utsedda av kassornassamorganisation. Även företagarkassorna är anslutna till samorganisationen, ochdet bör vara dess sak att bestämma hur den skall vara representerad. 1vad slutligen gäller frågan om inkomstberäkningen så anser utskottet att det är problematiskt att tynga lagstiftningen med detaljföreskrifter av 31 det imotionen angivna slaget. Det synes mer ändamålsenligt att företagar- AU1987/88:18 kassorna och AMS samråder om vad som bör gälla i den praktiskatillämpningen med beaktande av lagstiftningens intentioner i stort. Med hänsynhärtill och till vad i övrigt anförts anser utskottet att det inte är påkallatför att göra det i motionen begärda tillkännagivandet tillregeringen. Motionen avstyrks sålunda. 1. beträffande utredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring att avslår motionerna 1987/88;A44 yrkande 4, 1987/88;A46 yrkande 1, 1987/88: A47, 1987/88:A49 yrkande 1, 1987/88; A50 yrkan de 6, 1987/88;A219 yrkande 9 och 1987/88:A262, 2. beträffandeavslag på proposition 1987/88:114 attriksdagen avslår motion 1987/88;A44 yrkande 1 i motsvarande del, attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88;A46 yrkandena 24 och 1987/88:A50yrkande 1 i motsvarande del antar a) de tillproposition 114 fogade lagförslagen 1 och 2 om dagpenningbeloppen inomarbetslöshetsförsäkringen resp. om stödbeloppet för KAS från den 4juli 1988samt b) de sammaproposition fogade lagförslagen 4 och 5 såvitt avser övergångsbestämmelsernatill 17 § lagen om arbetslöshetsförsäkring resp. till 18 § första stycket lagenom kontant arbetsmarknadsstöd beträffande ersättningsbeloppen perioden den 2januari-3l , attriksdagen med avslag på motion 1987/88;A50 yrkande 1 i motsvarande del a) antar de genomproposition 114 framlagda lagförslagen 4 och 5 såvitt avser 17 § lagen omarbetslöshetsförsäkring resp. 18 § lagen om kontant arbetsmarknadsstöd, b) godkänner attregeringen får anpassa nivåerna på utbildningsbidragenvid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering tilllöneutvecklingen för vuxna arbetare inom egentlig industri, 5. beträffandeöversyn av utbildningsbidragens konstruktion au avslår motionerna1987/88: A43 och 1987/88: A242, 6. beträffandeavstängning samt ersättning vid studier attriksdagen med avslag på motion 1987/88;A46 yrkandena 5 och 6 antar de genomproposition 114 framlagda lagförslagen 4 och 5 såvitt avser dels 4 § lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd, dels 30 § förstastycket lagen om arbetslöshetsförsäkring och 27 § första stycket lagen omkontant arbetsmarknadsstöd, 7. beträffandestatsbidrags- och finansieringsfrågor 32 attriksdagen méd bifall till proposition 114 i motsvarande del samt AU1987/88:18 med avslag på motionerna 1987/88; A49 yrkande 2 i motsvarande del,1987/88:A50 yrkandena 2 i motsvarande del och 3 samt1987/88:A219 yrkande 2 a) godkännervad som föreslagits i fråga om statsbidrag till de erkändaarbetslöshetskassorna, permitteringslöneersättningen, det kontantaarbetsmarknadsstödet samt utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering, b)medger att riksförsäkringsverketfår disponera en rörlig kredit i om högst . förstatsbidrag till de erkända arbetslöshetskassorna och tillpermitteringslöneersättningen, c) godkänner attstatsbidragen till de erkända arbetslöshetskassorna får betalas ut samtidigtsom ersättning betalas ut från kassorna d) antarförslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialav gifter (lagförslag 3), 8. beträffandemedlemsavgifter och utjämningsbidrag attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:A49 yrkande 2 i motsvarande del och1987/88:A50 yrkandena 2 i motsvarande del och 4 a) godkänner vadutskottet anfört om medlemsavgiften och dess roll vid finansieringen avkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen, b) godkänner de iproposition 114 förordade riktlinjerna beträffande utjämningsbidrag tillerkända arbetslöshetskassor, 9. beträffandeavgifter för enskilt anslutna medlemmar attriksdagen med avslag på motion 1987/88: A49 yrkande 2 i motsvarande delgodkänner vad utskottet anfört, 10. beträffande inträde i arbetslöshetskassa att avslår motion 1987/88:A214, 11. beträffandearbetslöshetskassornas fonder attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:A42, 1987/88:A44 yrkandena 2 och 3,1987/88 :A49 yrkande 2 i motsvarande del och 1987/88; A50 yrkande 5 antar dettill proposition 114 fogade lagförslaget 4 såvitt avser 45, 54, 56, 57 och 61§§, 12. beträffande lagförslagen iproposition 114 i återstående delar att antar de till proposition 114fogade lagförslagen 4 och 5 i den mån de inte behandlats i föregående moment, 13. beträffande nivåer förpermitteringslöneersättningen attriksdagen med bifall till proposition 114 i motsvarande del samt med avslag påmotion 1987/88:A44 yrkande 1 i motsvarande del godkänner attpermitteringslöneersättningen höjs fr. o. m. till . per dag vid väderpermittering, 14. beträffande antalet bidragsberättigade dagar vidväderper mittering attriksdagen med bifall till proposition 114 i motsvarande del godkänner attantalet statsbidragsberättigade ersättningsdagar ökas med 20 till högst 45 fr.o. 1987/88. 15. beträffande utbetalningsrutinerna för permitteringslöneer- AU 1987/88:18 > sättningen att med bifalltill proposition 114 i motsvarande del samt med avslag pä motion 1987/88:A44yrkande 1 i motsvarande del godkänner att statsbidrag tillpermitteringslöneersättningen får betalas ut med utbetalning avsådan ersättning, att medanledning av propositionerna 1987/88:114 i motsvarande del och 1987/88:150bilaga 5 i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1987/88:A48,1987/88;A50 yrkande 7, 1987/88; A52 och 1987/88; A266 till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /89 under tiondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 4 , 17. beträffanderegeländringar ifråga om företagarkassor att avslår motion 1987/88: A45. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (vpk), (), (m), () och (). Utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 1) (), (), (), (),(m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Undersenare" och på s. 13 slutar med "sida" bort haföljande lydelse: Pågrund av de strukturförändringar som ständigt pågår inom näringsliv ochförvaltningar och de rörelser som alltid förekommer på en väl fungerandearbetsmarknad kan man inte ens med omfattande arbetsmarknadspolitiska insatserundvika att människor blir arbetslösa. Därför är en arbetslöshetsförsäkring ettväsentligt inslag i en fungerande arbetsmarknadspolitik genom det ekonomiskaskydd den ger åt den enskilde vid det inkomstbortfall som arbetslöshet medför. är detta ekonomiska skydd fortfarande ofullständigt. Omkring en fjärdedel av de arbetssökande hos arbetsförmedlingen har inte någon rätt alls till ersättning. Därtill kommer en del sökande som enbart har rätt till 34 kontant arbetsmarknadsstöd(KAS). Andelen arbetssökande utan någon AU 1987/88:18 ersättningsrätt ellermed endast rätt till den begränsade ersättning som KAS ger har varitpåfallande trots att allt fler bland de förvärvsverksamma bliranslutna fill arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetskassornasekonomi byggde ursprungligen på att medlemmarna själva fill större delenbetalade försäkringskostnaderna. När den statsunderstödda försäkringen börjadeför svarade staten för ungefär en tredjedel av kostnaderna, medanmedlemmarna fick bekosta återstående två tredjedelar. harstatsbidraget uppgått till av de ersättningar som kassorna betalat ut. Medregeringens förslag i proposition 114 höjs andelen till . Med dennautveckling har arbetslöshetsförsäkringen förlorat karaktären av försäkring iegentlig mening. Den enskildes insats i form av avgifter till försäkringen är ide flesta fall blygsam. Detsystem som gäller innebär sammanfattningsvis att merparten av dearbetssökande via arbetslöshetsförsäkringen har ett statsfinansierat ekonomisktskydd som täcker en god del av inkomstbortfallet. Men som sagts är detsamtidigt betydande grupper av de arbetslösa som får ersättning enligt KAS pålåg nivå eller inte ens har rätt till sådan ersättning utan är hänvisade tillsocialhjälp för sin försörjning. Detta är inte en rimlig uppdelning av dearbetslösa, och den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen kan därmed inte sägasuppfylla moderna krav på socialt skydd. En socialförsäkring som praktiskttaget helt finansieras av allmänna medel bör komma alla till del på likvärdigavillkor. Motden nu angivna bakgrunden anser utskottet att det nuvarande systemet förersättningar vid arbetslöshet inför 1990-talets arbetsmarknad bör ersättas meden allmän arbetslöshetsförsäkring. Ett utredningsarbete med det syftet börkomma fill stånd. Detär naturligt att den nya utredningen tar till vara synpunkteroch förslag. En allmän arbetslöshetsförsäkring bör vara obligatorisk ochsåledes omfatta alla förvärvsverksamma, löntagare såväl som företagare.Ersättning skall i princip utgå till arbetslösa som inte kan erbjudas arbete.Ersättningen skall garantera en rimlig grundtrygghet avpassad efter deninkomst som den arbetslöse hade före arbetslösheten. Därtill bör prövasmöjligheterna fill frivilliga filläggsförsäkringar. Vidvalet av organisatoriska lösningar bör utredningen vara obunden. I motionernahar uttalats preferenser för såväl de nuvarande arbetslöshetskassorna somförsäkringskassorna. Vad som är väsentligt är att finna former som tar tillvara fackkunskaper och branschkännedom hos de fackliga organisationerna liksomhos motsvarande organisationer på företagarsidan vid handläggningen avförsäkringsärendena och att denna kommer att ske i former som är rationellaoch kostnadseffektiva. Ifråga om finansieringen anser utskottet att en allmän arbetslöshetsförsäkringinte kan ses som en fristående anordning. Försäkringen skall förbli ett led idet arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet men får också betydelse försocialförsäkringssystemet. Därför kommer finansieringsfrågorna att få behandlasur ett brett perspektiv. Den föreslagna utredningenbör vara parlamentariskt sammansatt. Meddet anförda har utskottet i allt väsentligt biträtt de föreliggande AU1987/88:18 motionsyrkandena. Ställningstagandet bör delges regeringen. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring att medbifall till motionerna 1987/88:A44 yrkande 4, 1987/88;A49 yrkande 1,1987/88;A50 yrkande 6, 1987/88:A219 yrkande 9 och 1987/88:A262 samt medanledning av motionerna 1987/88:A46 yrkande 1 och 1987/88:A47 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 böijar med "Undersenare" och pås. 13 slutarmed "sida" bort haföljandelydelse; Deförbättringar regeringen föreslår av ersättningarna vid arbetslöshet är ettsteg i rätt riktning, men fortfarande kommer ersättningssystemet att varabehäftat med allvarliga brister. Man kan bl. a. peka på att det fortfarande äromkring en Qärdedel av de arbetssökande vid arbetsförmedlingen som inte harnågon rätt till arbetslöshetsersättning. Därtill kommer en del arbetssökandesom enbart har rätt till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) och denminimiersättning som den stödformen ger. Detta motiverar att man inför1990-talets arbetsmarknad ser över dagens ersättningssystem. Dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen bygger på principen att den skall gekompensation för inkomstbortfall. En konsekvens av detta är att grupper som ny-och återinträdande på arbetsmarknaden behandlas mycket snävt iersättningshänseende. Enligt utskottets mening bör den framtida försäkringenutformas som en social trygghetsförsäkring som täcker alla former avinkomstbortfall eller oförmåga att skaffa inkomst. Närdet gäller ersättningsnivåerna är det som redan antytts en allvarlig brist idet system som råder att KAS ger en ersättning som det inte går att leva på.Inom arbetslöshetsförsäkringen leder redan högst måttliga inkomstförbättringarutöver låglönenivåerna till försämringar av kompensationsnivån i förhällandetill vad som gäller inom sjukförsäkringen. Dessa brister kan rättas genom enkraftig förbättring av KAS och högre dagpenningbelopp inomarbetslöshetsförsäkringen. En annan, inom diskuterad lösningär att basera ersättningsrätten på ett grundbelopp lika för alla och per dagmotsvarande en hundradel av basbeloppet. Detta belopp skulle sedan enligtALF-utredningens modell kompletteras med tilläggsbelopp för personer som pågrund av arbetslösheten går miste om tidigare arbetsinkomst. Förbåde arbetslöshetsförsäkringen och KAS gäller att ersättningstiden är begränsad. När har löpt ut blir den utförsäkrade hänvisad till att söka socialbidrag för sin försörjning. Begränsningen kan måhända ha varit motiverad då kostnaderna för kassornas verksamhet huvudsakligen betalades av medlemmarna själva. Detta motiv kvarstår 36 inte i en allmänförsäkring som finansieras på annat sätt. Begränsningar av AU 1987/88:18ersättningstiden bör sålunda slopas. Ettannat problemafiskt inslag i dagens system är reglerna om avstängning vid s.k. självförvållad arbetslöshet. Detta tvångsinslag hör inte hemma i ettsocialt trygghetssystem och bör utmönstras. Statenskostnader för arbetslöshetsförsäkringen har till täckts avarbetsgivaravgifter.