bet · GB01UbU33 · 1987-12-31 00:00:00 — utöver regeringens förslag underanslaget Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. delsatt momenten 9 och 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffandeanslagsbeloppet under Bidrag till ut bildning för vuxna att med bifallfill motion 1987/88:Ub27 yrkande 5, med anledning av motion I987/88:Ub26 yrkande3 delvis samt med avslag på proposition 1987/88:113 till Bidrag till kommunalutbildning för vuxna för /89, utöver av tidigareanvisade medel (UbU 1987/88:18, rskr. 1987/88:242), anvisar ett förslagsanslagav , 10. beträffandeanslagsbeloppet under Timersättning vid vissa vuxeriulbildningar att med bifallfill motion 1987/88:Ub27 yrkande 6, med anledning av motion 1987/88 :Ub26yrkande 3 delvis samt med avslag på proposition 1987/88:113 till Timersättningvid vissa vuxenutbildningar för /89, utöver avriksdagentidigare anvisade medel (SfU 1987/88:20, rskr. 1987/88:216), anvisar ettförslagsanslag av , Anslagsbeloppen under Bidrag till utbildningför vuxna samt Timersättning vid vissa vuxenutbildningar (mom. 9 och 10) Underförutsättning av bifall till reservation 1 BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskottethar" och slutar med "nästa budgetår" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående föreslagit att särvux redan från början skall omfatta inte bara utbildning på grundsärskolenivå utan även utbildning pä träningsskolenivä. Detta medför, som utskottet konstaterat, ett ökat behov av undervisningsfimmar. bör därför under före varande två anslag anvisa sammanlagt 20 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. dels att momenten 9 och 10 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse: 9. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till kommunafut- bildning för vuxna att med bifall till motion 1987/88:Ub26 yrkande 3 delvis, 19 med anledning av mofion1987/88:Ub27 yrkande 5 samt med avslag UbU 1987/88:33 på proposition 1987/88:113till Bidrag 111 utbildning för vuxna för /89, utöver avriksdagen tidigare anvisade medel (UbU 1987/88:18, rskr. 1987/88:242), anvisarett förslagsanslag av , 10.beträffande anslagsbeloppet under Timersättning vid vissa vuxenutbildningar att med bifalltill mofion 1987/88:Ub26 yrkande 3 delvis, med anledning av mofion l987/88:Ub27yrkande 6 samt med avslag på proposition 1987/88:113 till Timersättning vidvissa vuxenutbildningar för /89, utöver av tidigareanvisade medel (SfU 1987/88:20, rskr. 1987/88:216), anvisar ett förslagsanslagav , Särskilt yttrande Betygsfrågor (mom. 5) BjörnSamuelson (vpk) anför: Jagvill påminna om kommunisternas principiella inställning attbetyg inte bör förekomma inom skolväsendet eller vuxenutbildningen. Jag hardock avstått frän att yrka bifall till förslaget att betyg inte skall ges isärvux, eftersom jag anser att beslut om avskaffande av betyg för helavuxenutbildningen bör tas i ett sammanhang. Eleverna i särvux bör intesärbehandlas jämfört med eleverna i komvux. Lag omändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118) Härigenom föreskrivs i fråga om vuxenutbildningslagen(1984:1118) dels att 1 kap. 6 §, 2 kap. 1-3 §§, 3 kap. 1 §, 4 kap. 5 §, 6 kap.5 och 6 §§ och 8 kap.1-2 a §§ skall ha följande lydelse, dels attdet i lagen skall inforas tre nya paragrafer, 1 kap. 3 a och 7 §§, 6 kap. 3 a§ samt ett nytt kapitel, 4 a kap., av följande lydelse. UbU1987/88:33 Bilaga 1 Varje landstingskommun får anordruivuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) inom de ramar och på devillkor i övrigt som följer av denrw, lag och andra föreskrifter och beslutsom meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i någon landstingskommun. Med särvux avses sådan utbildning som syftar till att gevuxna psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att skaffa sig kompetensmotsvarande den som ges i grundsärskolan. En landstingskommun får till en kommun som ingår ilandstingskommunen överlåta att anordrui särvux, om kommunen medger det ochregeringen lämruir sitt tillstånd. Föreskrifterna i denna lag om rätt att delta i grundvuxoch komvux och i utbildning vid statens skolor för vuxna gäller endast dem somär kyrko-bokibrda i riket. Föreskrifterna i denna lag om rätt att delta i sådan vuxenutbildningsom avses i 2-4 §§ gäller endast dem som är kyrkobokförda i landet. Med en persons hemkommun avses idenna lag den kommun i vilken personen är kyrkobokförd. Med hemlandstingskommunavses den landstingskommun till vilken hemkommunen hör. UbU1987/88:33 Bilaga 1 Det som i lagen sägs om psykisktutvecklingsstörda gäller även dem som tuir fått ett betydande och beståendebegåvningshandikapp på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld ellerkroppslig sjukdom, samt personer med barndomspsykos. skall ha tillsyn över grundvux, komvuxoch statens skolor för vuxna. skall under överstyrelsen hatillsyn över sådan utbildning inom länet. skall ha tillsyn över sådan vuxenutbildningsom avses i denna lag. skall under överstyrelsen ha tillsynöver sådan utbildning inom länet. skall vara lokal styrelse förgrundvux och komvux som kommunen anordnar. Om en statens skola för vuxna finnsi kommunen, skall skolstyrelsen vara lokal styrelse även för den. skall vara lokal styrelse förgrundvux och komvux som kommunen anordnar. Om en statens skola för vuxna finnsi kommunen eller om landstingskommunen överlåtit åt kommunen att anordnasärvux, skall skolstyrelsen vara lokal styrelse även för sådan utbildning. skall vara lokalstyrelse för komvux som landstingskommunen anordnar. För särvux som landstings kommunen anordnar skall om- sorgsnåmnden vara lokal sty relse, om inte landstingskom munen beslutar att utbild ningsnämnden skall vara sty relse. För särvux som anordnas av en kommun som inte ingår i någon landstingskommun skallomsorgs nämnden vara lokal styrelse, om inte kommunen beslutar att uppgiftenskatt ankomma på skolstyrelsen. UbU1987/88: 33 Bilaga 1 Dessa bestämmelser gäller i den måninte annat följer av denna eller annan lag eller av föreskrifter som meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Såsom huvudmän för grundvux och komvux skall kommuneroch landstingskommuner samarbeta sinsemellan och även ta till vara möjlighetertill samarbete med vuxenutbildning i andra former och med gymnasieskolan. Såsom huvudmän för grundvux, komvux och särvux skallkommuner och landstingskommuner samarbeta sinsemellan och även ta till varamöjligheter till samarbete med vuxenutbildning i andra former. Rätt att genomgå grundvux har densom passerat skolpliktsåldern men som i läsning, skrivning eller räkning saknarsådana färdigheter som normalt uppnås på mellanstadium. Den som inte behärskar svenskaspråket men har grundläggande färdigheter i att läsa och skriva på något annatspråk har inte rätt att få undervisning i läsning och skrivning i grundvux. Lagens bestämmelser öm grundvux gäller inte vuxna sombehöver undervisning motsvarande särskolans. Lagens bestämmelser om grundvux gäller inte vuxna sombehöver undervisning motsvarande särskolans. Beträffande sådana vuxna gäller istället lagens bestämmelser om Den lokala styrelsen för komvux i den kommun ellerlandstingskommun, som anordnar den kurs ansökan avser, avgör om sökanden skallnekas tillträde på grund av bestämmelserna i 4 § första stycket andra meningen. Om tillträde nekas får sö kanden överklaga beslutet hos genom besvär.Överstyrelsens beslut med anledning av sådarui besvär får inte överklagas. Om tillträde nekas får sökanden överklaga beslutet hosskolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse UbU 1987/88:33 I särvux får anordnas undervisningför dem av de psykiskt utvecklingsstörda som sakrmr sådarui grundläggandefärdigheter i läsning, skrivning eller räkning som normalt uppnås pågrundsärskolans mellanstadium. I särvux får också arutrdnas undervisning för dem av depsykiskt utvecklingsstörda som vill skaffa sig kompetens i ett ämne somförekommer på grundsärskolans högstadium. En sådan undervisning skall anordnasi form av kurser som är fristående från varandra. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om undantag från andra stycket. Regeringen föreskriveri vilka ämnen särvux får anordnas. Den som uppfyller föreskriv-ruibehörighetsvillkor har rätt att i mån av plats delta i särvux, om inte annatföljer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om behörighetsvillkor och om grunder för urval. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse UbU 1987/88: 33 I särvux skall sökande tas emotoberoende av var i landet de är kyrkobokförda. Ingen kommun eller landstingskommun behöver dock ta emot en sökaiuie som inte är kyrkobokförd där, om sökandenmycket väl skulle kunrui delta i samma slags utbildning i särvux som anordiuisav hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Den som hur börjat en utbildning i särvux får fullföljautbildningen oberoende av om hans kyrkobokföring ändras under pågåendeutbildning. Kommunerna och landstingskommunernafår inte av dem som söker till eller är elever i särvux ta ut avgifter föradministrationen eller för undervisningen. Om inte något annat följer av tredje stycket skallläroböcker, skrivmaterial och andra därmed jämförliga hjälpmedel som används isärvux vara kostruidsfria för eleverna. I fråga om elever som deltar i sådan undervisning somavses i 1 § andra stycket får kommunerna eller landstingskommu-nerrui beslutaatt eleverna på egen bekostruid skall anskaffa sådarui hjälpmedel som de skallha för eget bruk och behålla. Sådana hjälpmedel får också erbjudas motavgifter, som högst motsvarar kommunens eller landstingskommunens anskaffningskostnader. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse UbU 1987/88: 33 När en elev som avses i 1 § första stycket hur sådarui färdigheteri läsning, skrivning och räkning som normalt uppnås på grundsärskolans mellanstadium,skall undervisningen i särvux för eleven upphöra. Detta gäller oberoende av vilka kunskaper eleven har i svenska språket. Undervisningen för en elev i särvux skall upphöra, om eleveninte gör tillfredsställande framsteg. Undervisningen skall alltid upphöra sermst efter det antaltimmar som regeringen föreskriver. Frågor om intagning av elever tillsärvux och om avslutande av en sådan utbildning enligt 5 § första och andrastyckena avgörs av den lokala styrelsen för utbildningen. Beslut i frågor som avses i 3 § första stycket andra meningenoch i 5 § första eller andra stycket får överklagas hos skolöverstyrelsen.Överstyrelsens beslut får inte överklagas. Om en landstingskommun eller enkommun som inte hör till någon landstingskommun i sin särvux har en elev som ärkyrkobokförd i en kommun som hör till en annan landstingskommun, skallhemlandstingskommunen betala interkommu-nal ersättning till den andralandstingskommunen. År eleven kyrkobokförd i en kommun som inte hör till en landstingskommun, skall er sättningen betalas av hemkom- 26 munen. Vad som sägs i första och andrastyckena om en hemlandstingskommuns eller en hemkommuns skyldighet att betalainterkommunal ersättning skatt gälla också om utbildningen anordnas av enkommun som hör till en landstingskommun. Ersättningen skall då betalas tillden kom- UbU1987/88:33 Bilaga 1 Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala interkommunal ersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i grundvux eller samma slags utbildning i komvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inte skyldigatt betala interkommunal ersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta igrundvux eller samma slags utbildning i komvux eller särvux som anordnas avhemkommunen eller hemlandstingskommunen. Detta undantag frånersättningsskyldighet gäller dock inte, om hemkommunen ellerhemlandstingskommunen innan eleven togs emot bereddes tillfälle att yttra sigtill den mottagande kommunen eller landstingskommunen och därvid inteframförde någon sådan invändning. Vid oenighet om rätten till interkommunal ersättning ellerom ersättningens storlek, skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om någon avparterna är en landstingskommun eller om två tvistande kommuner hör till olikalän, skall dock frågan avgöras av . beslut enligt första stycket får överklagashos genom besvär. Överstyrelsens beslut med anledning av sådanabesvär eller som första instans får inte överklagas. beslut enligt första stycket får överklagashos . Överstyrelsens beslut får inte överklagas. UbU1987/88: 33 Bilaga 1 Regeringen eller den myn dighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare fö reskrifter om organisationen av grundvux,komvux och sta tens skolor för vuxna samt om kommuners och landstingskommuners befattning i övrigt med sådan utbildning. I fråga om organ för samverkaneller motsvarande inom grundvux, komvux och statens skolor för vuxrui fårregeringen eller den myndighet som rege ringen bestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet eller andra företrädare utses ochentledigas av enskilda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela ytterligare föreskrifter om organisationen av sådanvuxenutbildning som avses i denna lag samt om kommuners och landstingskommunersbefattning i övrigt med sådan utbildning. I fråga om organ för samverkaneller motsvarande inom utbildningen får regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet ellerandra företrädare utses och entledigas av enskilda. Försöksverksamhet får anordnas inom grundvux, komvux ochutbildningen vid statens skolor för vuxrui. Föreskrifter om försöksverksamhetmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I sådanaföreskrifter får göras undantag från bestämmelser i denna lag. Försöksverksamhet får anordnas inom sådan vuxenutbildningsom avses i denrui lag. Föreskrifter om försöksverksamhet meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. I sädana föreskrifter får görasundantag från bestämmelser i denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om rätt för den som inte är kyrkobokförd i riket attdelta i grundvux, komvux och utbildning vid statens skolor för vuxrui. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om rätt för den som inte är kyrkobokförd i landet attdelta i sådan vuxenutbildning som avses i denrui lag. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1986:253. Uppgiftersom enligt vuxenutbildningslagen ankommer på omsorgs- UbU 1987/88:33 nämndskall till utgången av fullgöras av sådan omsorgsstyrelse Bilaga 1 som avsesi 12 § lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m.fl., om inte annat följer av den paragrafeneller av någon annan lag. Lag om ändring i lagen (1986:159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare Härigenom föreskrivs att 5 § lagen(1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare skall ha följandelydelse. UbU1987/88: 33 Bilaga 2 Kommunens skyldighet i fråga omanordnande av svenskundervisning för invandrare avser följande personer: Utländskmedborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan att varakyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter att ha ansökt omuppehållstillstånd i avsikt att bosätta sig i riket. Beträffande sådan intekyrkobokförd person gäller dessutom att han skall ha väntat på besked omuppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bosattutom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländsk medborgare som stadigvarande arbetar ikommunen, men som är bosatt i nära gränsen till . Skyldigheten gäller under detkalenderår då de som avses i första stycket 1. och 2. kommer till Sverigeeller i fall som avses i 3. börjar arbeta i samt under det närmastpåföljande kalenderåret. Kommunens skyldighet avser dock inte en utländsk medborgaresom har svenska, danska eller norska som modersmål eller den som eljest harsådana kunskaper i något av dessa språk att grundläggande svenskundervisninginte kan anses nödvändig. Inte heller för den som är berättigad tillgrundutbildning för vu.xna (grundvux) enligt vuxenutbildningslagen (1984:1118)gäller kommunens skyldighet i detta avseende. Kommunens skyldighet avser dock inte en utländsk medborgaresom har svenska, danska eller norska som modersmål eller den som eljest harsådana kunskaper i något av dessa språk att grundläggande svenskundervisninginte kan anses nödvändig. Inte heller för den som är berättigad tillgrundutbildning för vuxna (grundvux) eller tagits in i vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) jgäl-ler kommunens skyldighet i dettaavseende. Denna lagträder i kraft . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 12av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följandelydelse. UbU1987/88: 33 Bilaga 3 12.1 Sjukpenning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring,lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgörskattepliktig intäkt av tjänst om sjukpenningen grundas på inkomst, som hänförsig till tjänst och för sig eller tillsammans med annan sjukpenninggrundandeinkomst uppgår till eller högre belopp för år. Till intäkt avtjänst hänföres under nämnda förutsättningar också ersättning enligt lagen(1956:293) om ersättning åt smittbärare samt annan lag eller författning, somutgått annorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någon vidsjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenning och vårdbidragenligt lagen om allmän försäkring utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dockej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. vuxenstudiebidragenligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander,timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux) och timersättning vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. vuxenstudiebidragenligt stu diestödslagen (1973:349), ut bildningsbidrag för doktoran der, timersättning vid grund utbildning för vuxna (grund vux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux)och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning från erkänd arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd som lämnas till arbetslös som startar egenrörelse, ersättning enligt 14 och 15 §§ lagen (1983:1070) om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare samt stöd enligt 6 § förordningen(1983:1079) om statsbidrag till verksamheten med ungdomslag, m.m. räknas somskattepliktig intäkt av tjänst. ISenaste Ivdelse 1987:296. Dagpenningvid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räk- UbU 1987/88: 33 nas somskattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilkaenligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgåtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådana bidraglikställda. Denna lag träder i kraft den 1 juli1988 och tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2§ lagen (1962:381) om allmän försäkring! skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med inkomst av anställning avsesden lön i pengar eller skattepliktiga naturaförmåner, som en försäkrad har fåttsåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknasdock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som ejuppgått till 1 DOG kronor. I fråga om arbete som har utförts utomlands bortsesvid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg sombetingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även a)sjukpenningenligt denna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund avregeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkradsinkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b)föräldrapenning, c)vårdbidragenligt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)om kontant ar betsmarknadsstöd, f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinrik tad rehabilitering i form av dagpenning, g) korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligtstudiestödslagen (1973:349), h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga under repetitionsutbildning, frivilliga som genomgårutbildning under krigsför-bandsövning eller särskild övning inomvärnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samtcivilförsvarspliktiga, j) utbildningsbidragför doktorander, k) timersättning vid grund- k) timersättning vid grund- utbildningför vuxna (grund- utbildning för vuxna (grund- vux) och vid grundläggande vux),vid vuxenutbildning för svenskundervisning för in- psykiskt utvecklingsstörda vandrare, (särvux) och vid grundläggan- desvenskundervisning för invandrare, UbU1987/88: 33 Bilaga 4 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senastelydelse 1987:1307. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse UbU 1987/88:33 I) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpningav sagda lag, m) från och konstnärsnämndenutgående bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbeteenligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar, n) statsbidrag till arbetslösa som tillskott till derasförsörjning när de startar egen rörelse, o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd avatt en arbetsgivare lämnar sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3§ andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter. I fråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner somsägs i första stycket för arbete som någon utfört för någon annans räkning utanatt vara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3kap. 2 § andra stycket. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tastill lön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från enarbetsgivare, som är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person,endast i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket och överenskommelseinte träffats enligt 3 kap. 2 a § eller då han tjänstgjort som ombordpå svenskt handelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande löntill svenska medborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländskjuridisk person, en svensk juridisk person, som äger ett bestämmandeinflytande över den utländska juridiska personen, enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättningfrån främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller frånarbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inteär svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön tillsvensk medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatti riket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller Qärdestycket skall anses såsom arbetsgivare. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1987:1321) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring