bet · GB01UU19 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissaanslag m.m. inom område (prop. 1987/88:100, bil. UU 1987/88:19 I betänkandet behandlas regeringens framställning iproposition 1987/88:100, bil. 5, avseende anslagsbehov m.m. under littera A(m.m.), anslagen B 1-B 5 och B 8 under littera B (Bidragtill vissa internationella organisationer), littera D (Informadon om iutlandet), anslagen E 4, E 5 och E 6 under littera E (Utrikeshandel och exportfrämjande)samt littera F (Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.) jämte demotioner som väckts i anslutning till dessa delar av propositionen. TREDJE HUVUDTITELN A. (A 1) Propositionen (s. 15-21) , liksom övrig statlig förvaltning,skall genom effektivisering och rationalisering begränsa sina anslag. har fastlagts ett sparmål, som innebär en minskning avanslagen med 42,5 milj. kr. (i 1986/prisläge) för treårsperioden1987/88-1989/90. Som en följd härav fortsätter översynen avutrikesförvaltningeris verksamhet. Sannolikt kan det bli nödvändigt att lägganed atnbassader och konsulat och i stället bli aktuellt att upprätta olönadekonsulat, vilka har en betydligt lägre ambitionsnivå. Eventuella nedläggningarkommer på sedvanligt sätt att ske i samråd med personalorganisationerna. Med minskade reala resurser blir det än mer angeläget attfortsätta ett aktivt förändrings- och förnyelsearbete inom utrikesförvaltningen.Den administrativa utvecklingen i vid bemärkelse, inkl. införandet av ADB, är idetta sammanhang av största betydelse. Ett område som måste förstärkas inom organisationen ärEuropafrågorna, som har stor aktualitet. Resursförstärkning böråven ske till nedrustningsområdet, där förhandlingsarbetet i har fått enallt större omfattning. har inga utlandsmyndigheter inrättats ellerlagts ned. Före utgången av innevarande budgetår kommer dock den tillfälliga delegationenvid ESK:s tredje uppföljningsmöte i att låggas ned efter uppföljnings- 1 1987/88. mötetsavslutande och ersättas av en delegation med uppgift att delta i de UU1987/88:19 fortsatta överiäggningarna om förtroendeskapande åtgärder i Europasamt att bevaka kommande förhandlingar mellan medlemmarna i de två militäralliansernaom nedrustning på det konvendonella området. Med hänsyn dll besparingsarbetetkan även minskningar eller nedläggningar av andra utlandsmyndigheter bliaktuella under /89. Regeringen är angelägen att framhålla vikten av allaåtgärder som syftar till att göra utrikesförvaltningen till en modern ochrationell organisadon, väl att möta också morgondagens krav inomutrikespolitik och diplomati. Därför har regeringen beslutat om en översyn avutrikesförvaltningens inriktning och organisation. Andra områden inomutrikesdepartementets verksamhetsområde som skall belysas är biståndetseffektivitet, inriktning och myndighetsstruktur samtexportkreditgarantisystemen i förhållande till omvärldsförändringarna. Ett uttryck för samma ambition att granska ochvidareutveckla arbetet inom särskilda sektorer inom förvaltningensverksamhetsområde är utredningen om informations- och kulturutbytet medutlandet, som tillsattes , utredningen om presstjänstensställning och uppgifter inom utrikesförvaltningen, som påbörjades i november1987 och översynen av bostadsnormerna för utlandsstationerad personal, som påbörjadesunder . 1987/88:U301 av och (), variyrkas att hos regeringen begär åtgärder för attMAK-pensionen skall omfatta också personer som gått i pension . Utskottet har tagit del av framställningen i proposidonenav utrikesförvaltningens verksamhet. Genom särskilda föredragningar avföreträdare för utrikesförvaltningen har kompletterande upplysningar erhållits. Som framgår av propositionen har ett nytt sparmålfastställts för utrikes- , förvaltningen. Utskottet konstaterar att utrikesförvaltningen i likhetmed andra delar av statsförvaltningen tvingats till en hårdrationalisering och i många fall nedskärningar av verksamheten. Flera udandsmyndigheterhar lagts ned och och personal dragits in vid befintliga myndigheter. Den nupågående sparperiodén kommer sannolikt att medföra ytterhgare nedläggningar. Åandra sidan ställs nya och ökande krav på utrikesförvaltningen. Densäkerhetspolitiska utvecklingen under senare dd har för del inneburitett ökande behov av att nära följa den politiska och militära utvecklingen ivårt närområde. Samddigt finns det anledning att anta attnedrustningsförhandlingarna kommer att ingå i ett intensivare skede vilketställer krav på resurser även på det området. Dessa båda internadonellautvecklingslinjer kan förväntas uppträda parallellt under en längre tidframöver. Även på andra områden kommer ökade anspråk att ställas påutrikesförvaltningens reurser. i enallsidig bedömning av situationen i flyktingarnas hemländer kommer UU1987/88:19 liksom att kräva stora insatser. Europafrågorna och medverkan i ett intensifieratvästeuropeiskt ekonomisk samarbete kommer att bli ett av de främstaprioritetsområdena framöver. Det internationella miljövårdsarbetet kommer attkräva utrikesförvaltningens medverkan. Ytterligare områden skulle kunna nämnas. Mot denna bakgrund vill utskottet erinra om sitt tidigareuttalande, nämligen att omfattningen av de indragningar som kan göras i utrikesförvalt ningens verksamhet noga måste vägas mot de överordnade nationella ' ' intressen som kan komma att påverkas. Kostnaderna för utrikesförvaltning en består till helt övervägande del av personal och lokaler. Väsentliga besparingar kan därför svårligen göras annat än på lokal- och personalsidan. Det finns enligt utskottets mening också gränser för hur långt nedskärningen av personal och andra resurser kan drivas på en enskild utlandsmyndighet eller inom en viss enhet på hemmamyndigheten utan att ifrågavarande verksamhet blir lidaride. Mycket små utlandsmyndigheter kan bli sårbara och ineffektiva. En utredning har tillsatts för att göra en omfattande ochframåtblickande översyn av hela utrikesförvaltningens arbete. Den skall bl.a.behandla de frågor utskottet berört ovan. I väntan på att den föreligger harutskottet inga ytterligare synpunkter på regeringens framställning i dettaavseende. Utskottet vill i detta sammanhang behandla modon U301 ivilken föreslås att pensionen för medföljande UD-makar skall omfatta även demsom avgick med pension för . Den fråga som tas upp av motionärerna är del av ett avutrikesförvaltningens svåraste personalsociala problem.Det stora flertalet avde makar och sambor som medföljer sin partner för tjänstgöring utomlands önskarerhålla arbete utomlands, helst i det yrke han eller hon är utbildad till. Detfinns ingen samlad lösning på detta problem, som självfallet inte bara gällerutrikesförvaltningen utan även andra myndigheter, näringslivet och organisationermed utlandsverksamhet. Detta förhållande minskar uppenbarligen möjligheternaför utrikesförvaltningen och andra att rekrytera och behålla personal förutlandstjänstgöring och är därmed något som negativt påverkar Sverigesmöjligheter att delta i internationellt samarbete. Den specifika fråga som aktualiseras i motionen gällerpensionsförmåner för de hustrur som följt sina män på utlandsposter utan möjlighet till egen yrkesverksamhet men som pensionerats innan det nya systemet med medföljandepensioner trädde i kraft. Utskottet anser det ., . angelägetatt fortsätter att.verka för förbättrade möjligheter för medföljande makar att utöva yrkesverksamhet under utlandsstationéringen. Lika viktigt är emellertid att de ekonomiska nackde larna av utlandsvistelse för de medföljande sä långt det är möjligt minskar. Det i motionen angivna förslaget tar sikte på den begränsade grupp som kommit att hamna utanför det gällande pensionssystemet. Utskottet har inte - : möjlighetatt väga detta angelägna önskemål mot andra förbättringar men utgår ifrån attregeringen i samarbete med de anställda fortsätter ansträngningarna att byggaut detta trygghetssystem. Motionenfår därmed anses besvarad. Hemställan UU 1987/88:19 1. att riksdagenförklarar motion I987/88:U301 besvarad med vad utskottet anfört ompensionsförmåner för medföljande make/maka. 2. att riksdagentill för /89 anvisar ett förslagsanslag av1 . Övriga anslag under (A 2-A 12) Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna A2-A 12 och hemställer 1. att tillUtlandstjänstemännens representation för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 2. att till Inventarier förbeskickningar, delegationer och konsulat för budgetåiet 1988/89 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att till Kursdifferenserför /89 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att till Olönade konsulerför /89 anvisar ett förslagsanslag av , 5. att till Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom internationell organisation /89 anvisar ett förslagsanslag av , 6. att till Nordisktsamarbete för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att dll Vissa nämnderm.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av ,, 8. att till Utredningar m.m.för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att dll Extra utgifterför /89 anvisar ett reservationsanslag av , 10. att dll Officiella besökm.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag ay , 11. att till Ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. för /89 anvisarett förslagsanslag av , Bidrag till vissa internationella organisationer (B 1) Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkt B 1och hemställer att till för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . (B 2) UU 1987/88:19 Propositionen(s. 27) Fråndetta anslag bestrids kostnader för andel av Nordiska ministerrådetsbudget inkl. bidraget dll . Den svenska andelen av1988 års budget uppgår till , vartill kommer bidraget dllhälsovårdshögskolan på ca . 1987/88:U223av m. fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om nordiska hälsovårdshögskolan iGöteborg. Nordiskahälsovårdshögskolan är en samnordisk utbildning av hälso-och sjukvårdspersonal av olika kategorier. Där bedrivs även forskning ochutbildning av forskare. Skolan, som ligger i , har efter beslutav tillförts betydligt utökade resurser. Nya lokaler hartagits i bruk och ett flertal nya tjänster inrättats, därav fyra professurer.Verksamheten finansieras dels över den ordinarie budgeten för ,dels - i fråga om utbyggnaden - av , , och iproportion till utnyttjandegraden. Dennordiska hälsovårdshögskolan är enligt utskottets bedömning ett utmärkt exempelpå praktiskt nordiskt samarbete. Det är angeläget att skolan även efter denutbyggnad som ägt rum ges fortsatt stöd från de nordiska länderna. Utskottethar därutöver inga kommentarer till motionen, som får anses besvarad med detanförda. 1. beträffandenordiska hälsovårdshögskolan att förklararmotion /88:U223 besvarad med vad utskottet anfört, 2. attriksdagen till för /89 anvisar ett förslagsanslag av . m.fl. anslag (B 3-B 5, B 8) Utskottettillstyrker regeringens förslag vid punkterna B 3, B 4, B 5 samt B 8 ochhemställer 1. att till för /89,anvisar ettförslagsanslag av , 2. att till ochutveckling () för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att till Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) /89 anvisar ett förslagsanslag av , 1*1987/88. Rättelse: S. 7 rad 6 nedifråntillkommer: med U304 4.att till Övriga internationella organisationer m.m. för UU1987/88:19 /89 anvisar ett förslagsanslag av , Information om i Utlandet ,( D 1) och Riksradios programverksamhet för utlandet (D 2) , , , Utskottettillstyrker regeringens förslag vid punkterna D 1 och D 2 och hemställer 1. att till för /89 anvisarett reservationsanslag,av , 2. att till Riksradios programverksamhet för utlandetför /89 anvisar ett reservationsanslag av . Övrig information om i Utlandet (D 3). Propositionen(s. 113114) Frånanslaget finansieras sådant informations- och erfarenhetsutbyte som samordnas av press-och informadonsenhet. Anslaget , används främst till de svenska utlandsmyndigheterna, för informationsinsat- ser och kulturutbyte.Vidare finns rnedel för regionala insatser, utländska, journalistbesök,prenumeration på tidskrifter såsom Now, AMBIO och Inside . För /89föreslås anslaget uppgå till . 1987/88:U304av och (båda m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen dll känna vad i motionen anförts om fördelningenav bidraget till Bernadottemuseet i Päu. 1987/88:U308av m.fl. (c) yrkandena 3 och 5, vari yrkas 3. att beslutaravslå regeringens förslag om stöd dll Arbetarrörelsens internationellacentrums tidskrift med , 5. att beslutar anslå 450 000 kr.dll tidsskriften AMBIO. Somframgår av propositionen används detta anslag för bidrag till information omSverige via olika kanaler. Huvuddelen av anslaget ställs till de ' , svenskaambassademas förfogande för deras Sverigeinformation utomlands. En del avanslaget används för stöd av publikationer som används i Sverigeinformationen.Dit hör tidskriften som utkomrner på flera språk, pressbulletinenSIP och , utgiven av arbetarrörelsens internationellacentrum, AIC. Detta stöd utgår i forrn av prenumeradonsköp eller ibland i formav direkta bidrag. Den pågående utredningen om Sverigeinformationen ochkulturutbytet med utlandet har i ett delbetänkande SOU1987:49 föreslagit att ansvaret för bidragen till dessa UU 1987/88:19tidskrifter skulle föras över till någon instans utanför kanslihuset, bl.a. medmotiveringen att regeringen inte bör ha direktansvar för stöd åt opinionsbil- , dande organ. Regeringenavser ta ställning till utredningsförslaget när utredningens slutbetänkandeföreligger. Tre motionsyrkanden berördetta anslag. Imotion U308 (c) föreslås dels att bidraget till AIC:s tidskrift på 650.000 kr.avslås, dels att ett bidrag på . anvisas för miljötidskriften . Utskottetkonstaterar att det pågår en utredning av formerna för det fortsatta stödettill Sverigeinformation genom stöd till tidskrifter. När denna utredningföreligger är det enligt utskottets uppfattning regeringens sak att utarbeta deförslag som utredningen kan ge upphov till. Utskottet anser inte att det finnsanledning för att i detta skede göra några uttalanden om stödet justtill de i motionen nämnda ddskrifterna, och avstyrker därför yrkandena 3 och 5i modon U308. Imotion U304 (m) föreslås att det ekonomiska bidrag som ges tillBernadottemuseet i födelsestad , bör förmedlas ilika delar ay den svenska och den franska vänföreningen för museet. Förnärvarande betalas bidraget till den franska vänföreningen. Enligtvad utskottet inhämtat uppgår bidraget dll . Det är avsett förutgivning av den om museet. Den franskaföreningen fungerar som ett slags styrelse för museet. Det har därförbefunnits praktiskt att bidraget betalas direkt dll denna förening. Utskottetanser inte att har anledning att göra något uttalande i denna frågaoch avstyrker därför modon U304. 1. beträffandeAlCs tidskrift att avslåryrkande 3 i motion 1987/88:U308, att avslåryrkande 5 i motion 1987/88:U3P8, 3. attriksdagen med avslag på modon 1987/88:U304 tili Övrig information om i utlandet för /89 anvisar ett reservationsanslag av . (D 4) Utskottettillstyrker regeringens förslag vid punkt D 4 och hemställer attriksdagen tiW för /89 anvisar ettreservationsanslag av , E.Utrikeshaiidel och exportfrämjande UU 1987/88:19 Krigsmaterielinspektionen (E 4) och Importkontoretför u- landsprodukter (E 6) Utskottettillstyrker regeringens förslag vid punkterna E 4 och E 6 samt hemställer 1. att till Krigsmaterielinspektionen för / 89 anvisar ett förslagsanslag av . 2. att dll Importkontoret för u-landsprodukter för budgetåret1988/89 anvisar ett ramanslag av , 3. att bemyndigar regeringen att medge att utfästelser om stödtill marknadsföring får lämnas dll ett belopp om högst 4 . (E 5) Propositionen(s. 144) Interamerikanskautvecklingsbänken (IDB) är en regional litvecklingsbahk, vars målsättning äratt bidra till låntagarländernas sociala och ekonomiska utveckling. IDB haridag, sedan även anslutit sig till banken, sammanlagt 44 medlemsstater. Förhandlingarom bankens sjunde allmänna kapitalpåfyllnad inleddes . Som framgårav propositionen har dessa förhandlingar sedermera strandat. Framtill slutet av den pågående sjätte påfyllnaden kommer att ha bidragittill IDB med totalt . Betalningarna till denna påfyllnadberäknas för del vara avslutade under /94. /89 beräknas utbetalningar till IDB att uppgå till ca25 milj. kr. Motion 1987/88:U211 yrkande 1 av m.fl.(vpk) vari yrkas 1. att beslutar att skall utträda ur IDB. Sverigeär medlem av . Till skillnadfrån de övriga regionala utvecklingsbankerna finansieras, det svenskadeltagandet i IDB inte med biståndsmedel utan med medel 1986, då ingick som medlem, är samtliga nordiska länder utomIsland med. bildar tillsammans med ett antal andra västeuropeiska länderen valgrupp i bankens styrelse och representeras' av en exekutivdirektör istyrelsen. Detsvenska betalningsåtagandet för nästa budgetår uppgår till 25 milj. kr. varaven större del hänför sig till den femte påfyllnaden och en mindre dll densjätte. Förhandlingarna om en sjunde påfyllnad har måst avbrytas på grund av oenighet om hurröstreglerna skall utformas. UU 1987/88:19 IDBkan komma ett spela en central roll i de internationella övervägandena omåtgärder för att lindra skuldbörda, eftersom många av de mestskuldtyngda länderna ligger i Ladnamerika. Imodon U 211 (vpk) föreslås att skall utträda ur IDB. Ställningstagandetmotiveras med ätt banken ger stöd till men vägrar hjälp till Nicaraguaoch med att det svenska inflytandet i banken är så litet att vi inte förmårändra på denna inriktning av bankens utlåning. Utskottetvill med anledning av motionen erinra om att IDB:s utlåning går dll ett stortantal länder i . ,är endast ett av de 25 länder som erhållitkrediter från IDB. Av den sammanlagda utlåningen på har 1,7miljarder gått till . har konsekvent motsatt sig lån till ,oavsett art av projekt. Vårtdeltagande i banken bör vidare ses i sammanhang med vårt bistånd till decentralamerikanska och latinamerikanska länderna. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet yrkande 1 i motion U211. 1. beträffandesvenskt medlemskap i att avslåryrkande 1 i motion 1987/88:U211, 2. attriksdagen till för budget /89 anvisar ett förslagsanslag av . F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. Utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området (F1) och Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (F2) Utskottettillstyrker regeringens förslag vid punkterna och samt hemställer 1. att till Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiskaområdet för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK) för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. () Propositionen(s. 154-157) Regeringenföreslår en kraftig höjning av detta anslag i syfte att stärka möjligheternatill information, studier och forskning rörande freds- ochnedrustningssträvanden m.m. I väntan på resultatet av folkrörelseutredning- enssamlade översyn av statens stöd dll folkrörelser och andra ideellaorganisationer bör en viss återhållsamhet gälla i fråga om grundbidragen. Liksom tidigare finns ett större belopp reserverat somprojektbidrag från vilket folkrörelser och andra ideella organisadoner kan erhålla bidrag för projekt inom freds-och nedrustningsområdet. ' I propositionen föreslås att anslaget höjs med 5 000 000kr: för budgetåret- 1988/89 och att höjningen fördelas på det sätt som framgår av följande' tabell: i ' Beräknad ändring 1988/89 Liv och fred institutet 154 000' ' ' 000 000(1) (1)Studier och forskning föreslås 1988/89 fördelas med vardera , till Liv och fredinstitutet resp. Motioner UU 1987/88:19 1987/88:U302av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statsbidrag till som en resurs för informa tion om Fred och nedrustning. 1987/88:U303av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Samarbeteför fred bör erhålla organisadonsstöd. 1987/88:U305av () och () vari yrkas, att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligtorganisadonsstöd via anslagsposten till organisationen för fred. 1987/88;U306av () och () vari yrkas att , riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avanslag till riksförbundet för fred. 1987/88:U308av m.fl. (c), yrkandena 1, 2 och 4, vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag omgenerella bidrag till fredsorganisationerna, , 2. att beslutar fördela bidragen frånanslaget Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvandena m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, 4.att beslutar anslå . till Studier och forskning underanslaget , 1987/88:U309av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att förutsättningarna bör prövas att inrätta ett insdtut som skall vara ett instniment för förhandhngar, medling och försoning i internationella konflikter. 1987/88:U406av m.fl. (m) yrkande 8 vari yrkas 8.att under anslaget med den fördelning som i motionen angivitsanslår . Föregåendeårs liöjde på förslag av utrikesutskottet detta anslag mycketkraftigt, från knappt 6 milj. kr: till 15 milj.kr. Utskottet uttalade då ocksåatt en fortsatt kontinuerlig uppräkning av anslaget borde ske. I linje härmedföreslår regeringen nu att anslaget skall uppgå till 20 milj. kr. Isamband med förra årets höjning beslutade' att anslaget F3 skulle fåen något annorlunda beteckning och indikerade därmed att även studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvanden skulle rymmas under anslaget. Huvuddelenav detta anslag, eller drygt 14 milj. kr., föreslås i propositio nen användas för att efter ansökan ge stöd åt folkrörelser och andra ideella .. organisationerför genomförande av fredsprojekt av olika slag. Återstoden, UU 1987/88:19dvs. kr., föreslås utgå som grundbidrag till vissa i propositionenangivna organisationer och institutioner. I modon U 308 (c) föreslås att grundbidragen görs om tillett mer generellt utformat stöd till seriöst arbetande fredsorganisationer. Som framgår av propositionen gör folkrörelseutredningen enöversyn av statens stöd till folkrörelser och andra ideella organisadoner. Iväntan på resultatet av denna översyn bör enligt regeringen återhållsamhetvisas i fråga om grundbidragen. Utskottet utgår från att den fråga som tas upp i motionenkommer att övervägas av regeringen i anslutning till den pågående översynen ochfår " därmed anse yrkande 1 i motionen besvarat. I samma motions yrkande 2 och 4 föreslås en någotannorlunda fördelning av grundbidragen till organisationerna än den som anges ipropositionen. Utskottet har inte anledning att föreslå några förändringar iden av regeringen gjorda fördelningen av dessa bidrag, vilken skett efteransökan från de angivna organisationerna. Modonsyrkandena avstyrks därför. I motion U 406, yrkande 8, föreslås en mycket kraftigsänkning av anslaget . Motiveringen är bl.a. att svenska folkets fredsviljainte är beroende av stora bidrag för fredsupplysning och att de berördaorganisationernas integritet skulle kunna bibehållas bättre utan statsanslag. Istället bör en del av de frigjorda medlen användas för kvalificeradsäkerhetspolitisk forskning inom ramen för anslagen F 5 och F 6: Utskottet anser det befogat med ett betydande och växandestöd till fredsrörelsens verksamhet. En så stor nedskärning som den somföreslås i motion U406 skulle väsentligt förändra förutsättningarna förorganisationernas fredsarbete. Yrkandet avstyrks därför. 1 tre motioner, nämligen U303, U305 och U306, föreslås attgrundbidrag skall utgå till riksförbundet för fred. Förbundet samlarungdomar från skolor till studiedagar om internationella frågor, varinedrustnings- och fredsarbetet tar stor plats. Organisationen har vid ett partillfållen erhållit projektbidrag från anslaget . Det ankommer påutrikesdepartementet att på sedvanligt sätt pröva organisationens ansökningarom grundbidrag i enlighet med gällande regler. De tre motionerna avstyrksdärför. I motion U302 föresläs att Dag Hammarskjöldbiblioteket iUppsala skall få bidrag från anslaget .