bet · GB01JuU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Ennärmare redogörelse för äldre ordning och reformkrav finns i utskottetsbetänkande JuU 1985/86:34 s. 3 f. Utskoftet uttalade då att frågan omtjänsfeansvaret borde ses över på nytt. Såsom motionären påpekat pågår inomregeringskansliet det av initierade översynsarbetet. Det finns inom statlig anställning s. k.tjänstetyper av fem slag: ordinarie, extra ordinarie och extra tjänst samtarvodestjänst och göromålsförordnande. Tjänstetyperna, som fastställs närtjänsterna inrättas, är av betydelse bl. a. för frågan om. förening avtjänster, dvs. rätten att ha flera statligt reglerade anställningar.Reglerna om uppsägningstidens längd och en del andra kollektivavtalsregler ärockså på olika sätt länkade till systemet med de olika tjänstetyperna. Även dennuvarande regleringen av myndigheternas befogenhet att inrätta tjänster ärdelvis kopplad till indelningen i tjänstetyper. Frågor om tjänstetyper reglerastills vidare i författning. Genom arbetsreform då kom tiH gjordesfrågan om s. k. tjänstetyper helt avtalsbar, utom såvitt avser domartjänster(se prop. 1975/76:105 bil. 2 s. 211, InU 1975:45 s. 63, rskr. I trygghetshänseende är det - med undantag för vissa av derelativt få ordinarie tjänsterna - inte längre någon skillnad mellan de olika tjänstety- 10 Anställningsskyddetför arbetstagare med statligt reglerade tjänste- JuU 1987/88:30 typerbygger i stället - i Hkhet med vad som gäller för den privata arbetsmarknaden på den allmänna trygghetslagstiftningen och de kompletterande trygghetsavtalsom träffats mellan parterna på den statligt reglerade arbetsmarknaden. Motdenna bakgrund har statsmakterna ansett det angeläget att radikalt förenklasystemet med tjänstetyper och fjänsteföreningar (jfr prop. 1984/85:219 s. Arbetet härpå bedrivs kontinuerligt i avtalsförhandlingar med sikte på attbegränsa antalet tjänstetyper. Somframgått ovan är frågan om tjänstetyper föremål för avtalsförhandlingar mellanparterna på den statHgt reglerade arbetsmarknaden, och enligt vad utskotteterfarit närmar sig frågan en lösning. Mot bakgrund härav finns det enligtutskottets mening inte skäl för ett uttalande från sida såvittgäller införande av ordinarie tjänster för polispersonal. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju227 i denna del. Ifrågan om legitimering av polbmän menar motionärerna att - i de fåtaligasituationer när det kan anses motiverat - personalansvarsnämnden inompolisväsendet kan ges möjlighet att i stället för som tvinga polismänfrån deras anställningar endast dra in deras legitimation. Sompåpekas i motionen har den offentlige arbetsgivaren vid avskedande - som falletär vid uppsägning - inte någon lagstadgad skyldighet att före beslutetundersöka möjligheten och lämpligheten av en omplacering. Emellertid harjustitieministern budgetproposifion (prop. 1985/86:100, bil. 4, s.61) hänvisat till att han vid behandlingen av vissa frågor rörandetjänsteansvaret i offentlig verksamhet (prop. 1984/85:117 s. 23) påpekat attarbetsgivaren inför ett beslut om avskedande allfid bör undersöka om det intefinns möjlighet att ge arbetstagaren andra arbetsuppgifter i stället för attavskeda honom eller henne. Myndigheterna bör alltså pröva lämpligheten förfortsatt anställning med beaktande även av tillgängliga omplaceringsmöjligheter.I proposition 1984/85:117 framhöll justitieministern att frågan om ett sårskiltomplaceringsansvar i vissa avskedandesituationer borde uppmärksammas i detfortsatta lagstiftningsarbetet. Motionärernasönskemål om införande av legitimation för polismän är framställt mot bakgrundav att staten som arbetsgivare i fall av avskedande inte har någon lagstadgadskyldighet att omplacera den anställde i stället för att avskeda honom. Somframgått ovan är regeringen medveten om denna situafion, och det har förordatsatt frågan bör behandlas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Någon anledningför att i denna situation uttala sig för ett system för polispersonalmed legitimafion, som kan återkallas, finns därför enligt utskottets meninginte. Utskottet avstyrker bifall till mofion Ju227 i denna del. 1.beträffande inrättande av professur att bemyndigar regeringen att inrätta en ordinarie tjänst som professor med beteckningen Co vid i enlighet jj med vad som förordas ipropositionen. 2. beträffande medelsberäkningen och antagning avpolisaspiranter JuU 1987/88:30 att med avslag på motionerna 1987/88:Ju206 i denna del (yrkandena1 och 2), 1987/88:Ju217 i denna del (yrkande 1), 1987/88:Ju218 i denna del(yrkande 3), 1987/88:Ju225 i denna del (yrkande 1), 1987/88:Ju802 i denna del(yrkande 12), 1987/88:Ju804 i denna del (yrkande 3) och 1987/88:Ju811 i dennadel (yrkandena 16 och 17) och med bifall till regeringens förslag tillRikspolisstyrelsen för /89 anvisar ett förslagsanslag om , aftriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ju210 i denna del och 1987/88:Ju216, 4. beträffandeanmälningar mot polismän att avslår motion 1987/88 :Ju205, 5. beträffandeordinarie tjänster m.m. att avslår motion 1987/88:Ju227. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 3(s. 55-56) och hemställer att till /89 anvisar ett förslagsanslag om . Regeringen har under punkt B 4 (s. 5759) föreslagitriksdagen aff till Lokala polisorganisationen för /89 anvisa ettförslagsanslag om 5 . 1987/88:Ju203 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökad tilldelning av resurser för polisen inom . 1987/88:Ju206 av () vari yrkas 3. att riksdagenbeslutar att tillsätta 200 nya tjänster för övriga polismän utöver regeringensförslag, 4. att riksdagenfill anslaget B 4. Lokala polisorganisationen anvisar ett i förhållande tillregeringen med 40 milj. kr. 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i. övrigt anförs ombrottsbekämpningen. 1987/88:Ju207 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag om vidgat ansvarsområde för kommunala parkerings vakter enligt det som anförs i motionen. 1987/88:Ju208 av MargaretaAndrén och (fp) vari yrkas aU JuU 1987/88:30 hosregeringen begär att sådana lagförslag föreläggs att det blir möjligt förStockholms stad att inrätta en gatupolis, "Stockholmsbobbies". 1987/88:Ju209av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arvode skall utgå till kallade/närvarandesuppleanter i de lokala polisstyrelserna. 1987/88:Ju210av m. fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om situation,arbetsförhållanden m.m. (delvis). 1987/88:Ju211av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att initiativ bör tas för att utvecklaverksamhet med medborgarvittnen. 1987/88:Ju212av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen anförts om lönefillägg till poliser i Enköpingspolisdistrikt. 1987/88:Ju215av () vari yrkas att som sin mening ger regeringenfill känna vad i motionen anförts om möjlighet för kommunerna att handhahastighetsövervakning. 1987/88:Ju221av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om en undersökning för att fåveta var de misstänkta rattfylleristerna anträffas, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om rätt för enskild polismanatt besluta om nödvändig kontroll för att säkra bevis vid rattfylleri. 1987/88:Ju223av och () vari yrkas aft som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökadepolisinsatser mot våldet i våra storstäder. 1987/88:Ju224av Hans Nyhage och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts beträffande polistjänst somyttre befäl i samtliga polisdistrikt. 1987/88:Ju225av () vari yrkas 2. att begär aftregeringen vidtar lämpliga åtgärder för att hejda en fortsatt minskning avantalet polismän i , varvid möjligheten att införa ettanställningsstopp i personaltäta polisdistrikt liksom särskilda lönetilläggför polispersonal i bör övervägas, 3. atf begär attregeringen överväger lämpliga åtgärder för att öka polismyndighetens möjlighetatt disponera på grund av personalbristsi-fuationen icke utnyttjade lönemedel. 1987/88:Ju226av och () vari yrkas att JuU 1987/88:30riksdagen som sin mening ger regeringen fill känna behovet av en långsiktigpolifik för polisarbetet i enlighet med vad i mofionen anförts. 1987/88:Ju229 av m. fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utnyttjandet av resurser inom polisen i till stöd för poliskåren.Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A492. 1987/88:Ju707 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär atf regeringen framlägger förslag tillförfattningsändringar samt utfärdar föreskrifter, så att vid ingripanden avtvångskaraktär såsom husrannsakan och beslag, förrätfningsmännen till berördapersoner genast överlämnar skriftligt bevis om åtgärden, upptagande grunden föringripandet, vem som beslutat det och namn och ställning för i förrättningendeltagande, för berörda personer uppvisar legifimationshandlingar och tydligtredogör för vederbörandes lagliga rättigheter samt på stället före förrättningensavslutande överlämnar protokoll över förrättningen samt kvitto på allt somefter förrättningen förs från platsen. 1987/88:Ju713 av m. fl. (fp) vari yrkas 3. attriksdagen hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att förbättrarättsskyddet vid barnolycksfall. Motiveringen återfinns i mofion 1987/88:So236. 1987/88:Ju802 av m. fl. (fp) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om kvarterspoliser. 1987/88:Ju804 av m. fl. (m) vari yrkas 1. aft som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för att skydda medborgarna mot brott. 1987/88:Ju811 av m. fl. (c) vari yrkas 1. atf beslutar att i def brotfsbekämpandearbetet prioritera kampen mot våldsbroftslighefen, narkotikabrottsligheten ochungdomsbrottsligheten, 18. atf som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om insatser för att hejdaavgångarna från poliskåren, 19. att beslutar underanslaget B 4. Lokala polisorganisationer, nytt underkonto.Rekryteringsfrämjande insatser, ett i förhållande till regeringen med . 20. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om prioritering avkvarters/områdespolisverksamhet, 21. aft som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om ordningsskapande arbete och gätupatrullering. 1987/88:Ju816 av m. fl. (c) vari yrkas aftriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enparlamentarisk ledningsgrupp för kampanj för ett våldsfritf samhälle. 1987/88:K605av m. fl. (vpk) vari yrkas aU hos JuU 1987/88:30regeringen begär förslag till sådan lagändring som möjliggör ett utökatkommunalt inflytande över den lokala polismyndigheten. Regeringens anslagsförslag under förevarande punkt uppgårtill , vilket jämfört med innevarande budgetårinnebär en ökning av anslaget med mer än 400 milj. kr. Justitieministernuttalar att det med hänsyn till arbetsbelastningen är synnerligen angeläget attpolisväsendet tillförs medel för en förstärkning av den administrativakapaciteten. Hon beräknar därför medel för ytterligare 150 administrafivatjänster. I motionJu206 föreslås att antalet polismanstjänster ökas med 200. Utskottet anser att den förstärkning av polisens resursersom ytterligare 150 administrativa tjänster innebär är välmotiverad.Arbetsbelastningen inom polisväsendet är sådan att det är viktigt att ökaeffektiviteten i polisarbetet. Det är därför betydelsefullt att kunna avlastapolismännen arbetsuppgifter som inte kräver den särskilda kompetens som följermed polisutbildningen. Sådana arbetsuppgifter kan i stället med fördelanförtros åt administrativ personal. Genom en av regeringen för sedanbeslutad ändring i polisförordningen (SFS 1987:913) har möjligheterna för delokala polismyndigheterna att delegera arbetsuppgifter fill administrativpersonal vidgats. Detta ökar enligt utskottets mening möjligheterna atteffektivt utnyttja den personalförstärkning som regeringens förslag innebär. Mot denna bakgrund ansluter sig utskottet tilljustitieministerns överväganden beträffande nya tjänster, och utskottetavstyrker därmed bifall till motion Ju206 i här behandlad del. Vid dennabedömning har utskottet också beaktat att det under de två senaste budgetårenhar tillkommit 378 nya polismanstjänster, vilket är den största ökning avantalet tjänster som skett . I motion Ju8Il förordas en ökning av det nu aktuellaanslaget med 10 milj. kr. för rekryteringsbefrämjande åtgärder. I motionenförordas vidare åtgärder för att hindra avgångarna från polbyrkel. Utskottet kan instämma i vad som uttrycks i motionen omvikten av att främja en god rekrytering av polisaspiranter och se till att polismännen blir kvar i yrket. Utskottet kan också konstatera att det lokalt och centralt inom polisväsendet görs insatser som är ägnade att öka polisyrkets attrakfions- kraft. Till sädana åtgärder hör satsningar för att förbättra arbetsmiljön och för att göra polisarbetet säkrare. Fortlöpande förbättringar sker också vad gäller utrustning och i fråga om arbetslokaler. Här kan nämnas att regering en i förslag om tilläggsbudget II för innevarande budgetår (prop. 1987/88:125) har föreslagit att ytteriigare drygt 18 milj. kr. skall tillföras polisverksamheten för inköp av nya fordon och utrustning för bl. a. mobil sökning. En annan åtgärd som är ägnad att förbättra arbetssituationen är den ökande antagningen av polisaspiranter som berörts i det föregående. Av stor betydelse för arbetsförhållandena är naturligtvis också anställnings- ,c villkor och liknande.Utskottet vill framhålla att regeringen här vid sidan av JuU 1987/88:30berörda parter på arbetsmarknaden har ett ansvar för utvecklingen. Meddessa uttalanden avstyrker utskottet bifall fill mofion Ju811 i dessa delar. Imotion Ju210 framställs önskemål om breddning av rekryteringen tillpolishögskolan. Enligt motionärerna kan en bredare rekrytering ge poliskårenen större samlad kompetens och därmed bättre möjligheter att fullfölja sinaarbetsuppgifter. Motionärerna förespråkar en ökad rekrytering av personer medinvandrarbakgrund och av äldre personer med yrkeserfarenhet från t. ex.sjukvård och socialvård samt kvinnor. Utskottethar tidigare uttalat sig positivt i frågan om en breddad rekrytering tillpolisyrket (se JuU 1984/85:18 s. 5 f och JuU 1986/87:23 s. 6 f). Ufskottetunderströk vikten av att det självfallet är av värde om poliskårenföreträder ett så brett befolkningsunderlag som möjligt och om sammansättningenpå skilda nivåer även avspeglar det förhållandet att en betydande del avlandets befolkning numera har invandrarbakgrund. Utskottet utgick från attdetta synsätt även framgent skulle prägla rekryteringsarbetet. År1987 konstaterade utskottet att det av flera skäl var viktigt att polisverksamhetenkan knyta till sig kvinnliga befattningshavare på alla nivåer. Utskoftet ansågdet självklart att rekryteringsarbetet sker under iakttagande av lagstiftningenom jämställdhet i arbetslivet och de principer som ligger till grund för denna. Frånrikspolisstyrelsen har utskottet inhämtat följande uppgifter om antaletantagna polisaspiranter för /88. Av 300 antagna polisaspirantervar andelen kvinnor . Motsvarande siffra för budgetåret var25,. Vidare framgår att av de 220 aspiranter som antogs till utbildning den1 var i åldern och över 25 årgamla. Av de 220 antagna hade 37 arbetslivserfarenhet , 91hade arbetslivserfarenhet på mellan två och och 92 hade längrearbetslivserfarenhet än . Utskoftetvill än en gång understryka vikten av att intensifierade ansträngningar görs isyfte att åstadkomma en breddad rekrytering i enlighet med vad utskottettidigare anfört. Något särskilt uttalande i saken från sida äremellertid inte enligt utskottets mening nödvändigt. Utskoftet avstyrkersåledes bifall till motion Ju210 i denna del. Utskottethar i övrigt inget atf anföra med anledning av regeringens förslag tillberäkning av förevarande anslag. Justifieministernförordar (s. 43-44) att myndigheterna också nästa budgetår skall prioriterabekämpningen av narkotikabrottslighet, ekonomisk brottslighet ochvåldsbrottslighef. Detta skall enligt justitieministern ske sommyndigheterna fortsätter att beivra annan s. k. traditionell brottslighet, isynnerhet sådan som drabbar enskilda människor särskilt hårt och som berörderas personliga integritet, t. ex. bostadsinbrott. EnHgt justitieministernbör den förordade prioriteringen gälla inte bara ]6 förpolisens spanings- och utredningsverksamhet utan också för annan polis- JuU1987/88:30 verksamhet, såsom brottsförebyggande arbete och övervakning. Honframhåller vidare att insatserna mot gafulangning skall fortsätta med oförminskadstyrka och om möjligt intensifieras. Hon nämner också att det visat sig attpolismyndigheterna har ökat sina insatser för bekämpning avnarkotikabrott och våldsbrottslighef samt att även den fortsattaresursufvecklingen i fråga om kampen mot ekonomisk brottslighet måste följasnoga från statsmakternas sida. I budgetpropositionen (bilaga 11, )lämnar statsrådet en redogörelse för insatser för att minska våldoch drogmissbruk m.m. bland ungdomar (s. 103-106). Bl.a. nämner han att socialstyrelsenmed anledning av oroligheter vid midsommarhelgen fick ett uppdragangående förebyggande insatser inom . Vid redovisningen avuppdraget har framhållit behovet av en intensifieradupplysning om alkohol. Regeringen har också uppdragit åt rikspolisstyrelsenatt se över polisens verksamhet vid större och allmänna festdagar. Iuppdraget angavs flera faktorer som borde belysas, t. ex. brottslighetensomfattning och struktur, förändringar av ordningsläget, våldsbrottslighetenskaraktär, polismyndigheternas samverkan, polisens samarbetsmetoder och behovetav utrustning. redovisade en rad åtgärder för attförbättra förhållandena. uppdrogs också åt brottsförebyggande rådetatt närmare utreda strukturen och omfattningen av helgbrottsligheten och attfölja upp myndigheternas verksamhet för att förebygga och beivraordningsstörningar och brottslighet. I flera motioner lämnas förslag om inriktningenav polisarbetet. I motionerna Ju206, Ju223, Ju81I och Ju816 görs uttalandentill förmån för ökade insatser mot vålds- och narkotikabrottslighet. MotionJu226 innehåller förslag om en långsiktig politik för polisverksamheten föratt bekämpa brottsligheten. I mofion Ju804 betonas statens ansvar för atthålla ned brottsligheten. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna atf det är nödvändigt att kraftfulla åtgärder vidtas från detallmännas sida för aft komma till rätta med vålds- och narkotikabrottsligheten.Som är nämnt har också justitieministern för sin del framhållit attbekämpningen av dessa typer av brottslighet skall prioriteras. Regeringens ovannämnda förslag om nya administrativa tjänster är ägnat att frigöra resurser somkan användas för bekämpning av denna brottslighet. Enligt utskottets mening är uttalandena ibudgetpropositionen sådana att inriktningen av polisverksamheten kan sägas hasin tyngdpunkt i insatser mot bl. a. vålds- och narkotikabrottsligheten. Av vadsom redovisats ovan framgår också att åtgärder av olika slag vidtas vid berördamyndigheter. vill emellertid utskottet instämma i vadjustitieministern uttalar om behovet av atf statsmakterna noga följerresursutvecklingen när det gäller kampen mot den ekonomiska brottsligheten. En åtgärd som är ägnad att verka i riktning mot enminskning av antalet våldsbrott är def förslag till förbud mot innnehav av knivsom har behandlats av (prop. 1987/88:98, JuU 40). 2 1987/88. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till de nuaktuella mo- JuU 1987/88:30 tionsyrkandena. En ökad inriktning mot kvarters- ochområdespolisverksamhet förordas i motionerna Ju802 och Ju811. Frågan behandlades av ufskottet också vid förra åretsbudgetberedning. Utskottet uttalade då att kvarterspolisverksamheten är ettviktigt inslag i det löpande polisarbetet, och utskottet redovisade också vadsom från justifieministerns sida hade anförts beträffandekvarterspolisverksamhetens betydelse för ett effektivt polisarbete. Utskotteterinrade vidare om att den nya polisorganisationen - med betydande lokal ochregional självständighet ger utrymme för myndigheterna att själva bestämmaden närmare inriktningen av poHsverksamheten, t. ex. om en inom ramen förgivna resurser ökad användning av kvarters- och områdespoliser. När frågan nu på nytt har aktualiserats vill utskottet änen gång understryka betydelsen av kvarterspolisverksamhefen. Strävan börenligt utskottets mening vara att öka omfattningen av denna och liknandepolisverksamhet. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till de härbehandlade yrkandena i motionerna Ju802 och Ju8H. I motionerna Ju203, Ju210, Ju225 och Ju229 tas upp olikafrågor om situafionen inom . I motionerna Ju203, Ju210 ochJu229 begärs ökade resurser till myndigheteff för att bl. a. möta huvudstadsfunktioneroch den ökade brottsligheten. I motion Ju225 begärs åtgärder dels för att hejdaavgångarna från polisyrket inom , dels för att ökapolisens möjligheter att disponera icke utnyttjade lönemedel på grund avpersonalbristsituationen. 1 motion Ju210 begärs en prövning av hur polisenskall kunna ges en organisation med decentraliserat beslutsfattande och lokalområdesanknytning. Uppgifterna för den regionala och lokalapolisorganisationen framgår av polislagen (1984:387) och polisförordningen(1984:730). har ansvaret för polisverksamheten i länetoch bestämmer i vilken utsträckning polispersonal skall ställas till förfogandeför verksamhet som bedrivs gemensamt för flera polismyndigheter. Länen ärindelade i polisdistrikt. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet somansvarar för planeringen och inriktningen av polisverksamheten inom distriktet.För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse som består av polischefenoch biträdande polischefen, om sådan finns, samt ett antal valda ledamöter,lägst sex och högst tio. Polisstyrelsen skall noga följa förhållandena inompolisdistriktet och verka för ett förtroendefullt förhållande mellan polisenoch allmänheten. Av polisstyrelsen avgörs bl. a. viktigare frågor omplaneringen och inriktningen av verksamheten. Styrelsen får inte avgöra frågorsom avser polisledning i särskilt fall. I landet finns 118 polisdistrikt. Det ankomrrier påstatsmakterna, och då i första hand regeringen, att besluta om antalet tjänster vid varje polismyn dighet. Regeringen har i beslut bestämt det antal tjänster 18 som skallfinnas vid polismyndigheterna för /88. Av beslutet JuU1987/88:30 framgår bl. a. atf def vid de 13 polismyndigheterna inom Stockholmslän finns ca 4 500 polismanstjänsfer, varav ca 3 100 tjänster vid polismyndigheteni . I skrivelse fill regeringen harlänsstyrelsen i hemställt om ökade resurser mot bakgrund av denansträngda situafionen i länets polisdistrikt. Rent allmänt uppges attresurstillgången i form av främst polispersonal, medel för att motverkapersonalavflyttning och rekryteringsbefrämjande insatser, övertidstimmar för polismän,lönemedel för administrativ personal, fordon samt radioufrustning är otillräckligavid flertalet polismyndigheter i . Läget sades vara särskiltallvarligt vid polismyndigheten i . Detta i synnerhet som def viddenna polismyndighet skall finnas resurser även för regional verksamhet.Situationen sades vara så ansträngd att det framstod som nödvändigt att mittunder budgetåret överlämna en hemställan om resursförstärkning tillpolismyndigheten i .