bet · GB01TU15 · 1987-12-31 00:00:00 — Med anledning av regeringens riktlinjeförslag omlämplighetsprövningens omfattning och motionsyrkandena i frågan vill utskotteti enlighet med sin principiella syn på näringsfriheten - och därmed påyrkestrafiken - framhålla att lämplighetskrav endast bör omfatta faktorer avbetydelse för passagerarnas säkerhet och för trafiksäkerheten. Någonlämplighetsprövning av juridiska personer bör över huvud inte förekomma. Utskottets ställningstagande innebär att syftet medmotionerna T86 (m) yrkande 11, T96 (m) yrkande 2 samt TIOO (fp) yrkandena 1-3och 4 i denna del torde få anses tillgodosett. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande lämplighetsprövningensomfaUning att med anledning av den inriktning av kollektivtrafikenoch de riktlinjer för taxitrafikens utveckling som i denna del förordas i dentrafikpolitiska propositionen samt motionerna 1987/88:T86 (m) yrkande 11,1987/88:T96 (m) yrkande 2 och 1987/88:T100 (fp) yrkandena 1-3 och 4 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Kvittoskrivande och registrerande taxameter (mom.4) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet har" och slutar med "del tillstyrks"bort ha följande lydelse: Föreskrifter om obligatoriska funktionskrav för taxametrarbör enligt utskottets mening anpassas till de krav som bokföringslagen ställerpå motsvarande maskinella utrustning inom detaljhandeln. Funktionskravhärutöver på ytterligare uppgifter om utförda transporter från trafikhuvudmäns,landstings, kommuners eller andra kunders sida bör regleras i upphandlingsavtalmellan dessa kunder och berörda taxiföretag. Utskottet utgår från att utformningen av taxametrar blirsådan att den personliga integriteten hos resenärerna beaktas. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med motion T97 (c) yrkande 3 bör av ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande kvittoskrivande och registrerande taxameteratt med anledning av de riktlinjer för taxitrafikens utveckling somi denna del förordas i den trafikpolitiska propositionen och motion 1987/88:T97(c) yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört. Lämplighetskrav(mom. 7) /88:15 - under förutsättning av bifaU UU reservation 3 - (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Med hänvisning" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: Med hänvisning till utskottets ställningstaganden tillifrågavarande riktlinjeförslag avstyrks förslagen till yrkestrafiklag och lagom ändring i biluthyrningslagen i de delar de innehåller Iätnplighetskrav. Regeringen bör enligt utskottets mening låta omarbetadessa lagförslag i enlighet med de riktlinjer som utskottet angivit i fråga omlämplighetsprövningens omfattning och förelägga erforderligalagförslag i så god tid att hinner besluta att avregleringen skall trädai kraft enligt regeringens intentioner. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär att syftet med motionT98 (s) torde få anses delvis tillgodosett. dets att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande lämplighetskrav att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:T98 (s) i denna del dels avslår de iyrkestrafikpropositionen framlagda förslagen till yrkestrafiklag, såvitt avser6, 7, 15 och 17 §§ och till lag om ändring i lagen (1979:561) om biluthyrning,såvitt avser 2 kap. 2 och 3 §§ samt 3 kap. 1 och 1 a §§, dets som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Avreglering (mom. 8) - under förutsättning av bifall ull reservation 1 - (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "av yrkestrafiken"bort ha följande lydelse: Med hänvisning till utskottets ställningstaganden tillifrågavarande riktlinjeförslag avstyrks förslaget till yrkestrafiklag, i dedelar det ej innehåller lämplighetskrav, och förslaget till lag om ändring i1978 års huvudmannaskapslag. Förslaget till lag om ändring i biluthyrningslagentillstyrks i de delar det ej innehåller lämplighetskrav liksom de övrigalagförslag som är i fråga. Regeringen bör återkomma till med förslag tilländringar i förslagen till yrkestrafiklag och huvudmannaskapslagenligt de riktlinjer som utskottet angivit i sitt ställningstagande tillavregleringens omfattning. Förslagen bör föreläggas i så god tid attriksdagen kan besluta om ikraftträdande av avregleringen enligt regeringensintentioner. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär att motion T98 (s) ihär berörd del /88:15 avstyrks. Syftet med motion TlOl (vpk) tordefå anses delvis tillgodosett. dets att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande avreglering att med avslag på motion 1987/88:T98 (s) i dennadel och med anledning av motion 1987/88:T101 (vpk) a) dets avslår detunder moment 7 nämnda förslaget till yrkestrafiklag, i de delar det ejomfattas av vad utskottet där hemställt, och det i yrkestrafikpropositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskapför viss kollektiv persontrafik, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet härom anfört, . b) antar det under moment 7 nämndaförslaget till lag om ändring i lagen om biluthyrning, i de delar det ejomfattas av vad utskottet där hemställt, samt de i yrkestrafikpropositionenframlagda förslagen till lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att drivaviss linjetrafik och lag om ändring i lagen (1985:450) om buss- ochtaxivärderingsnämnden, Avreglering (mom. 8) - underförutsättning av bifall till reservation 2 - (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "av yrkestrafiken"bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående angivit att det motsättersig regeringens förslag om avreglering av yrkestrafiken. Härav följer att förslagen till yrkestrafiklag och tilllag om ändring i biluthyrningslagen avstyrks i de delar de ej innehållerlämplighetskrav. Detta innebär att motion T98 (s) med begäran om avslag påsistnämnda lagförslag tillstyrks i här berörd del. Utskottet anser sig dock kunna godta regeringens förslagtill ändringar huvudmannaskapslag samt lagar om rätt att driva viss linjetrafik och om buss- och taxivärderingsnämnden. Genom vad utskottet nu anfört torde syftet med motion TlOl(vpk) få anses tillgodosett. Regeringen bör återkomma till medförslag till lagstiftning på yrkestrafikområdet enligt de riktlinjer somutskottet angivit i det föregående. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande avreglering att a) med bifall till motion 1987/88:T98 (s) i denna del, medanledning av motion 1987/88:T101 (vpk) och med avslag på de under moment 7 nämnda lagförslagen, i de delar de ej omfattas äv vad utskottet där 30 hemställt,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet /88:15 häromanfört, b) antar de i yrkestrafikpropositionen framlagda förslagentill lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik, lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att driva visslinjetrafik och lag om ändring i jagen (1985:450) om buss- och ,taxivärderingsnämnden, Taxinäringens ägareförhållanden (mom. 9) (vpk) anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet ser" och slutar med "motion T66 (vpk)yrkande 43" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening utgör taxi ett dyrt,resursslösande och individualistiskt transportmedel. "Mellanstadier"mellan taxitrafik i vanlig mening och de allmänna masstransportmedlen börinföras. Genom en samordning av ett litet antal personers resor skulle mankunna erbjuda en dörr-till-dörrservice, visserligen med avstickare här och därsamt något längre väntetid än vid beställning av vanlig taxi, men med entransportstandard som är avsevärt bättre än den vanliga kollektivtrafiken, ivarje fall i mindre tätorter, glesbygd och särskilt under lågtrafiktid. Prisetskulle bli högre än för vanlig kollektivtrafik rnen avsevärt lägre än förvanlig taxi. En sålunda omstrukturerad taxinäring bör enligt utskottetsuppfattning integreras i den övriga samhällskontrollerade kollektivtrafiken.Detta skulle - som motionärerna framhåller - kunna ske enligt två modeller. Denena innebär att kommuner och landsting blir ägare till alla taxibilar. Denandra innebär att privatägd taxi bibehålls och verkar inom ramen förentreprenadavtal med taxiägarna. Avtalen skulle inte förbjuda taxiägarna attköra vanlig taxitrafik men innehålla föreskrifter om sådan "fri"trafikering i syfte att undvika resursslösande parallellkörningar. Inom ramenför denna andra modell skulle givetvis taxiföretagen få konkurrera omentreprehaduppdra-gen och om de "fria" resorna. Regeringen bör enligt utskottets mening låta utredamöjligheterna att omstrukturera taxinäringen enligt de båda angivna modellernaoch därefter förelägga förslag i enlighet med någon av dem. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med motion T66 (vpk) yrkande 43 - bör av ges regeringen tillkänna. dets att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande taxinäringensägareförhåltanden att med anledning av motion 1987/88:T66 (vpk)yrkande 43 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Upphävandeav lag om rätt att driva viss linjetrafik /88:15 m.m. (mom. 11) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet vill" och på s. 18 slutar med"följaktligen likaså" bort ha följande lydelse: 1985 årsriksdagsbeslut som från ger trafikhuvudmännnen v rätt attdriva linjetrafik med buss utan trafiktillstånd bör enligt utskottets meningomprövas. Regeringen bör därför förelägga förslag omupphävande av lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik och denlagstiftning i övrigt av betydelse i sammanhanget som antog i sambanddärmed. Utskottet förutsätter att regeringen vid utarbetande avförslag om upphävande av lagstiftning beaktar - och lägger framförslag i - de frågor som i övrigt aktualiseras i ifrågavarande motioner, i detövergripande syftet att finna former för ökad konkurrens inom den lokala ochregionala kollektivtrafiken. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med ifrågavarande motionsyrkanden - bör av ges regeringen tillkänna. dets att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande upphävande av lag om räu au drivaviss tinjetrafik m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:T86(m) yrkandena 1, 2, 5 och 9samt 1987/88:T89 (m) yrkande 14 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört, Spärregel mot huvudmannatrafik i egen regi (mom.12) (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: () har framhållit att enspärregel mot ökad egenregiverksamhet från trafikhuvudmännens sida bör införas.Samtidigt betonade NO vikten av att trafikhuvudmännens upphandling görs på ettsådant sätt att mindre företag inte missgynnas. NO underströk vidare att"det är önskvärt att även linjer som drivs av huvudmännen med vissaintervaller lämnas för anbudsgivning. Detta torde dock kräva att någon annan änhuvudmannen prövar anbuden om denne själv vill delta i anbudsgivningen". Utskottet delar till fullo NO:s och motionärernasuppfattning om erforderligheten av en bestämmelse som förhindrartrafikhuvudmännen att i egen regi driva den trafik de har ansvaret för. Regeringen bör därför förelägga förslag tillerforderlig lagänd- , /88:15 ring. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med motionsyrkandena - bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställan under 12 bort hä följandelydelse: 12. beträffandespärregel mot huvudmannatrafik i egen regi attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:T86 (m) yrkande 3,1987/88:T89 (m) yrkande 14 i denna del och 1987/88:T913 (fp) som , ,: , . sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Trafikhuvudmännens verksamhetsformer (mom. 13) (), Per Stenmarck (m), (),() - , ,, och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Huvudmännens självbestämmanderätt" och slutar med"avstyrks följaktligen." bort ha följande lydelse: Det råder enligt utskottets mening en olycklighopblandning av trafikhuvudmännens arbetsuppgifter. Huvudmännen handhar olika uppgif- : ter för planering av trafik och förhandlingar med trafikföretagen om t.ex. , underskottstäckning.Samtidigt bedriver flertalet huvudmän trafik i egen regi. Dessa två funktioner bör enligt utskottets mening särskiljas. ken bördrivas av en särskild juridisk person. Det torde ankomma på regeringen att vidta dé åtgärder somkrävs för att tillgodose utskottets önskemål. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med ; ifrågavarande motionsyrkanden - bör av ges regeringen till känna. rfe/.? att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffandetrafikhuvudmännens verksamhetsformer att med anledning av motionerna 1987/88:T86 (m)yrkaride 4 och 1987/88:T89 (m) yrkande 14 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. 12.Treårsprogram för förbättring av länstrafikens bärkraft (mom. 14) Per Stenmarck, och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Huvudmännens ansvar" och på s. 19 slutar med"detsamma avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning. Det tordeankomma på regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att tillgodoseutskottets önskemål. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med motionsyrkandet - bör av ges regeringen till känna. -S 1987/88. dels attutskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:' /88:15 14. beträffande treårsprogram för förbättring avlänstrafikens bär kraft ' attriksdagen med anledning av motion 1987/88:T86 (m) yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Parallellkoncessioner (mom. 19) Per Stenmarck, och (alla m)anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt utskottetsmeningbör man" och pås. 20slutar med"följaktligen motionsyr- , kandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning och tillstyrkermotionsyrkandena. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T86 (m) yrkande 6 och 1987/88:T89 (m)yrkande 14 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Flygbussar (mom. 20) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Det av" och slutar med "motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse: Ett genomförande av motionärernas förslag synes utskottetväl ägnat att medföra en avsevärt förbättrad service för flygresenärerna ochbör därför enligt utskottets mening komma till stånd. Frågan om vilket ellervilka flygföretag som skall ges trafikeringsrätten förutsätter utskottet lösesi förhandlingar mellan de berörda intressenterna. Det torde ankomma på regeringen att vidta de åtgärder somkrävs för att trafikeringsrätten skall kunna beviljas. Vad utskottet nu anfört - och som torde tillgodose syftetmed motionsyrkandena - bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:T931 (c), 1987/ 88:T934 (m,fp)och 1987/88:T935 (s) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört. Bidragtill landsbygdstrafik (mom. 22) TU1987/88:15 (), (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet vill med anledning av dessa" och på s. 21slutar méd "huvudsak tillgodosett" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning. Ett anslag på100 milj. kr. för nästa budgetår synes väl avvägt. Bidragsreglerna bör sommotionärerna framhåller ges en sådan utformning att trafikservicen kan bliflexibel. Medlen bör sålunda t.ex. kunna användas för taxiservice i områden därunderiaget för busstrafik är bräckligt. Med det sagda tillstyrker utskottetmotion T48 (c) yrkande 28. Genom utskottets ställningstagande torde syftet medmotion T215 (vpk) yrkande 4 få anses tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffande bidrag tdl landsbygdstrafikatt med bifall till motion 1987/88:T48 (c) yrkande 28 och medanledning av motion 1987/88:T215 (vpk) yrkande 4 till Bidrag tilllandsbygdstrafik för /89 anvisar ett anslag av , Förbättrad handikappanpassning av tågen (mom. 27) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Enligt vad" och slutar med "härom avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att regeringen alltjämt inte ställtnågra krav på att SJ i verklig mening skall handikappanpassa tågen. Nuvarandeförhållanden innebär att det är förenat med stora svårigheter för enrullstolsburen person att ta sig ombord på tågen. Inom SJ pågår nu en snabb utveckling av nya modeller, medhöga farter och hög komfort. Det är enligt utskottets mening synnerligenviktigt att i samband med dettautvecklingsarbete krav ställs påhandikappanpassade tågvagnar, eftersom livslängden på tåg är mycket lång.Erfarenheten visar också att handikappanpassning som sker efteråt blirbetydligt dyrare än när den ingår som naturligt inslag vid nyproduktion. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka att enutbyggnad av järnvägen med fier och snabbare tåg kräver stora insatser ocksåför att åstadkomma bekväm, planskild övergång mellan olika spår i både fjärr-och lokaltrafik, hissar, rulltrappor och ljusa och inbjudande passager. Vad utskottet sålunda anfört - och som torde tillgodosesyftet med motionsyrkandet - bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställanunder 27 bort ha följande lydelse: 27. beträffande förbättradhandikappanpassning av tågen att med anledning av motion 1987/88:T26(s) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört. Översynav händikappanpassningen av kollektivtrafiken /88:15 (mom. 28) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Med anledning" och slutar med "särskild åtgärd"bort ha följande lydelse: Även utskottet finner det angelägetatt fler handikappade personer än kan använda kollektivtrafikeni stället för färdtjänsten. Det ger den handikappade ökad frihet och kan påsikt bli billigare. Riksdagsbeslutet om handikappanpassning avkollektivtrafiken har enligt utskottets mening inte givittillräckliga resultat. Några nämnvärda åtgärder för att t.ex. göra det möjligtför rullstolsburna handikappade att åka buss eller tåg har inte genomförts. Den bristande handikappanpassningen av kollektivtrafikenmotiverar enligt utskottets uppfattning en översyn på området. Syftet härmedbör vara att skapa ett underlag för beslut om åtgärder som kan påskyndahandikappanpassningen av de kollektiva färdmedlen. Det torde ankomma påregeringen att se till att översynen kommer till stånd. Vad utskottet nu anfört - och som torde tillgodose syftetmed de båda motionsyrkandena - bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följandelydelse: 28. beträffande översyn av handikappanpassningen avkollektivtrafiken attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:T65 (fp) yrkande 17 och 1987/88:T919(fp) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Bilstöd (mom. 29) Per Stenmarck, och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Regeringen har" och slutar med "särskildåtgärd" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör reglerna om bilstöd ändras såatt kretsen av stödberättigade handikappade vidgas och att bidragen till bilköpkan öka. Nuvarande regler är alltför restriktiva. En allt störredel av de handikappade som nödgas själva helt finansiera sina bilinköpfår allt svårare att klara kostnaderna. De handikappade börjar då i ställetefterfråga färdtjänst för att klara sina transportbehov. Resultatet blir attden handikappades frihet minskar, som samhället åsamkas betydligt,högre kostnader. Enligt utskottets mening bör regeringen i enlighet med härangivna riktlinjer förelägga förslag till regler om bilstöd som påett bättre sätt än tillgodoser de handikappades transportbehovoch samhällets intresse av att begränsa kostnadsökningarna för färdtjänsten. Vad utskottet nu anfört - och som torde tillgodose syftetmed motionsyr kandet - bör av ges regeringen till känna. dels att utskottetshemställan under 29 bort ha följande lydelse: /88:15 29.beträffande bitstöd att med anledning av motion 1987/88:T85 (m)yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Flygbussar (mom. 20) OlleGrahn (fp), Per Stenmarck (m), (), () och AndersAndersson (m) anför: Denkritik som framförts mot flygbusstrafiken är säkert i stora delar motiverad. Deproblem som finns härrör dock ur det faktum att trafiken bedrivs under skydd avett monopol. Detär väl känt att monopol av alla slag missgynnar konsumenterna, om än ivarierande grad. av utskottet behandlade motionerna föreslås att problemen skall minskasgenom att Linjeflyg övertar trafikeringsansvaret och trafikeringsrätten. Dettamedför endast att monopolrätten övergår till annan innehavare, inte attmonopolskyddet avvecklas. Därmed löses inte några problem. Vikan inte ställa oss bakom en åtgärd som i stället för att lösa problemen heltenkelt bara flyttar ansvaret för dem till en annan huvudman. Propositionenslagförslag tu 1987/88:15 Härigenom föreskrivs följande. ' 1 § Denna lag avser sådan yrkesmässig trafik som innebäratt person bilar, lastbilar, bussar, terrängmotorfordon eller traktorer med tillkopplade släpfordon (traktortåg) jämte förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transport av personer eller gods. Fordonsbegreppen i första stycket har samma innebörd som ifordonskungörelsen (1972:595). 2 § Yrkesmässig trafik enligt denna lag kan drivas som Linjetrafik Yrkesmässig trafik förpersontransporter som är tidtabellsbundenoch för vilken ersättningen bestäms särskilt för varje passagerare för sig, underförutsättning att trafiken inte ingår som ett led i ett sammanhängandearrangemang där huvudsyftet är ett annat än själva transporten. Taxitrafik Sådan yrkesmässig trafik för persontransporter medpersonbil eller lätt lastbil som inte är linjetrafik. Beställningstrafik Sådanyrkesmässig trafik för persontransporter med buss med buss, tung lastbil, terrängmotorfordoneller traktortågsom inte är linjetrafik. Godstrafik Yrkesmässig trafik för transport av gods. 3 § Yrkesmässig trafik enligt denna lag får drivasendast av den som har trafiktillstånd. 1 fråga om trafikhuvudmans rätt att driva linjetrafikfinns särskilda bestämmelser i lagen (1985:449) om rätt att driva visslinjetrafik. 4 § Frågor om trafiktillstånd prövas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 5 S 1 aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiska ellerideella föreningar som har trafiktillstånd skall det finnas en eller flerapersoner som har särskilt ansvar för trafikutövningen (trafikansvariga). 1. iaktiebolag eller ekonomiska föreningar den verkställande direktören. Bilagaom det finns en sådan, eller annars en styrelseledamot utsedd av bolaget ellerföreningen, 2. i handelsbolag varje bolagsman, 3. i ideella föreningar enstyrelseledamot utsedd av föreningen.