bet · GB01UbU1 · 1987-12-31 00:00:00 — Denna ordning bör enligt utskottets mening gälla ävenfortsättningsvis. Suppleantskapeti vad gäller högskolestyrelse bör bibehållas i så måtto att regeringen efterframställning av högskolestyrelse bör kunna besluta om form för suppleantskapvid högskoleenheten i fråga. Vid förfall för rektor bör som prorektortjänstgöra i rektors ställe som ledamot i styrelsen. Närdet gäller styrelse om tretton resp. femton ledamöter bör, utöver sju resp.åtta företrädare för allmänna intressen av det slag som redovisats ovan, ingårektor vid högskoleenheten samt - i båda fallen - tre ledamöter (forskare/lärare)som företräder verksamheten och två resp. tre ledamöter 1987/88:1 somföreträder de studerande. Vad som i det föregående sagts om rektor, prorektoroch suppleantskap vid styrelse med högst elva ledamöter skall gälla ocksåstyrelse med högst tretton eller femton ledamöter. Regeringen bör med utgångspunkt i nu angivna principer fåföreskriva att styrelse för en högskoleenhet för konstnärlig utbildning skallha annan sammansättning än vad som utskottet förordat. Detsamma bör gällastyrelsen för . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:127 och motionerna 1986/87:Ub89yrkande 2 delvis, 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub91 yrkande 3 samtmed avslag på motionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis,l986/87:Ub89 yrkande 1 delvis, 1986/87:Ub91 yrkandena 1 och 2, 1986/ 87:Ub93yrkande 2, 1986/87:Ub96 yrkandena 1 och 2, båda delvis, samt 1986/87:Ub812yrkande 30 antar 18 § lagförslaget med i bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelse. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen attregeringen får föreskriva att rektorsämbetet i stället för högskolestyrelsenskall svara för sådana tillsättningar av lärartjänster m.m. som det ankommer påhögskoleenheten att besluta om. bör således anta lagförslaget i vadavser 17 §. Vad utskottet anfört i fråga om ordförande och suppleanteri högskolestyrelse bör med avslag på proposition 1986/87:127 som sinmening ge regeringen till känna. Då det gäller frågan om nominering m.m. av företrädarnaför allmänna intressen vill utskottet anföra följande. Högskoleenhet bör få nominera personer att ingå i dessstyrelse som företrädare för allmänna intressen. Självfallet bör även annan änhögskoleenhet kunna nominera. Beträffande den fortsatta handläggningen avfrågan om allmänföreträdare i styrelsen förutsätter utskottet att en dialogkommer till stånd mellan och berörd högskoleenhet innanallmänföreträdare utses av regeringen. Det är viktigt att de som är verksammainom en högskoleenhet har ett starkt förtroende för allmänföreträdarna i högskolestyrelsen.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub91 yrkande 4 samt som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utskottet vill i sammanhanget ta upp frågan om enuppföljning av hur den nu förordade sammansättningen av högskolestyrelsefungerar. Enligt utskottets mening bör en utvärdering göras av erfarenheternafrån den första mandatperioden. bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet här anfört. Föredragande statsrådet anför att regionstyrelserna i daghar två huvudupp gifter, nämligen att fördela medel för lokala och individuella linjer och enstaka kurser samt att ge underlag för högskolepolitiken i regionalt avseende. I och med att ansvaret för medelsfördelningen till lokala och 1q individuella linjer ochenstaka kurser decentraliseras till högskolorna, som UbU 1987/88:1 föreslås fåförändrade styrelser, bortfaller enligt föredragande statsrådet behovet avsärskilda regionstyrelser. Uppgiften att ge underlag för utbildningsplaneringeni stort föreslås överförd till högskoleenheterna, som bör samarbeta bl.a. medlänsstyrelserna. De samordningsfrågor mellan olika högskoleenheter och mellanden statliga och kommunala högskoleutbildningen som åvilarregionstyrelserna bör i fortsättningen kunna lösas av de berördahögskoleenheterna själva eller genom UHÄ:s medverkan. Mot denna bakgrundföreslås att 29-31 §§ högskolelagen utgår. När regionstyrelserna avskaffas ochhögskolorna enligt propositionen skall få ansvaret för all utbildning inom deteller de län där de är belägna finner föredragande statsrådet heller ingenanledning att behålla högskoleregionerna. Därför föreslås att även 28 §högskolelagen utgår. Eftersom högskoleregionerna ärindelningsgrund för fakultetsnämndernas och sektionsnämndernasverksamhetsområden föreslås att 23 § högskolelagen ändras så attverksamhetsområdet i stället skall avse en eller flera högskoleenheter. Ävendessa lagändringar föreslås träda i kraft . Förslagetatt avskaffa regionstyrelserna tillstyrks i motion 1986/87: Ub90 (fp) yrkande1. Äveni två motioner väckta under allmänna motionstiden , nämligen1986/87:Ub679 (c) yrkande 1 och 1986/87:Ub812 (m) yrkandena 28 och 29,hemställs att regionstyrelserna skall avskaffas. Avslagpå förslaget att avskaffa regionstyrelserna yrkas i motionerna 1986/87:Ub87 (c)yrkande 1, 1986/87:Ub88 (c) yrkande 1 delvis, 1986/ 87:Ub89 (vpk) yrkande 1delvis och 1986/87:Ub96 (c) yrkande 1 delvis. I motionerna framhålls regionstyrelsernasstora betydelse för de medelstora och mindre högskolornas utveckling och församverkan mellan alla högskoleenheter inom resp. region. Imotionerna 1986/87:Ub88 (c) yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub96 (c) yrkande 2delvis hemställs om en utredning av högskolans centrala, regionala och lokalaledning. I denna utredning boren decentralisering från de centrala ochregionala nivåerna övervägas. I motion 1986/87:Ub88 anförs liksom i motion1986/87:Ub628 (c) yrkande 1, att det i en sådan utredning även bör övervägas omregionstyrelserna utöver uppgifter inom högskoleområdet också skulle kunna fåansvar för "landsdelsplanering" inom gymnasieskolan,vuxenutbildningen och folkbildningen. Enligtmotion 1986/87;Ub89 (vpk) yrkande 2 delvis kan man överväga att avskaffaregionstyrelserna, bl.a. om de medelstora och mindre högskolorna förstärks.Frågan bör innan beslut fattas föras ut till en bred debatt. UHÄtillstyrker i sitt remissyttrande förslaget om regionstyrelsernas avskaffandeoch regionindelningens upphörande. En närmare utveckling av UHÄ:s roll i ettframtida universitets- och högskoleväsende avser UHÄ återkomma till i ettsenare sammanhang. Universiteteni , och , , högskolan i , och högskolan för lärarutbildning i uttalar sig för ett avskaffande av regionstyrelser na. är emot ett avskaffande. Universiteten i och tekniska högskolan i redovisar inte något ställningstagande i 11 frågan.Flera högskoleenheter utan fasta forskningsresurser - nämligen UbU 1987/88:1högskolorna i , , , , ochÖstersund - vill ha en fortsatt utredning innan ställning tas tillregionstyrelsernas framtid. Högskolorna i , ,, , , och tillstyrker förslaget omregionstyrelsernas avskaffande. lämnar synpunkter på åtgärdersom behöver vidtas om regionstyrelserna försvinner. Av de konstnärligahögskolorna har huvuddelen uttalat sig för ett avskaffande avregionstyrelserna. Övriga har inte redovisat någon ståndpunkt. Av regionstyrelserna själva är det endast de i ochGöteborg som klart säger ut att man vill att regionstyrelserna skall finnaskvar. i vill att en parlamentarisk utredning tillsättsför att analysera den rådande situationens krav och utarbeta förslag tillförändringar. Även regionstyrelserna i och vill ha fortsattutredning. i uttrycker farhågor för hur den regionalaplaneringen skall skötas om regionstyrelserna försvinner. Regionstyrelsernaanser att ett avskaffande av dem medför en centralisering av vissa viktigabefogenheter. i avstår från att yttra sig. LO, /SR och SAF ställer sig bakom förslaget attavskaffa regionstyrelserna. TCO anser att regionstyrelserna fyller och kommeratt fylla en viktig roll i den regionala planeringen och vill således ha kvardem. SFS anseratt regionstyrelserna bör avskaffas. Utskottet erinrar om att decentraliseringen fr. o. /88 av besluten om medlen till mindre och medelstora högskolors lektorers forskning (prop. 1986/87:80 om forskning, UbU 1986/87:26, rskr. 1986/ 87:282) innebär att en viktig del av regionstyrelsernas hittillsvarande uppgifter flyttas till universitetens och vissa högskolors fakultetsnämnder. Förslaget i förevarande proposition att fr.o.m. /89 även decentralisera ansvaret för medlen till lokala och individuella linjer och enstaka kurser till högskoleenheterna innebär att större delen av de återstående uppgifterna flyttas från regionstyrelserna. Utskottet anser det därför följdriktigt att regionstyrelserna upphör fr.o.m. . Den första tioårsperioden efter högskolereformen är avslutad och denna utbygg nadsperiod avlöses i vad gäller de mindre och medelstora högskolorna nu av en period med omstruktureringar. Grunden för dessa omstruktureringar är redan lagd genom regionstyrelsernas arbete med dessa frågor. Verksamhe ten vid de mindre och medelstora högskolorna har en sådan omfattning och stabilitet att det är rimligt att lägga hela ansvaret för högskoleutbildning en på högskolorna själva. I detta ansvar ingår också att högskoleenheterna vidareutvecklar samarbetet med andra enheter utan att vara bundna av en regionindelning. Ett stort ansvar för att utveckla detta samarbete ligger också på de större högskoleenheterna. Utskottet föreslår med det anförda att antar förslaget till lag om ändring av högskolelagen såvitt avser att 29-31 §§ skall utgå. Utskottet tillstyrker också att högskoleregionerna avskaffas, varför även 28 § högskolelagen bör utgå. Som en följd härav tillstyrker utskottet även den föreslagna ändringen av 23 § högskolelagen om fakultetsnämnds och sektionsnämnds verksamhetsområde. Utskottet före slår slutligen att avslår motionerna 1986/87;Ub87 yrkande 1, 2 1986/87:Ub88 yrkandena 1och 2 båda delvis, 1986/87:Ub89 yrkandena 1 och UbU 1987/88:1 2 båda delvis,1986/87: Ub96 yrkandena 1 och 2 båda delvis samt 1986/87:628 yrkande 1. Genomförslaget i propositionen om avskaffande av regionstyrelserna är motsvarandeönskemål i motionerna 1986/87:Ub90 yrkande 1, 1986/87:Ub679 yrkande 1 och1986/87:Ub812 yrkandena 28 och 29 tillgodosedda. Även dessa motionsyrkandenavstyrks därför. Itvå motioner tas upp frågor som rör ansvaret för vissa sådana uppgifter som åvilar regionstyrelserna. Regionstyrelsernahar till uppgift att främja ett nära samband mellan forskning och grundläggandehögskoleutbildning. Regionstyrelserna skall handlägga frågor om organ,institutioner eller andra arbetsenheter, inrättningar och resurser som ärgemensamma för två eller flera högskoleenheter eller för högskoleenhet ochkommun eller landstingskommun som anordnar högskoleutbildning i regionen (5 §instruktion för regionstyrelserna, 1977:458). Enligt motion 1986/87:Ub90 (fp)yrkande 3 bör regeringen ge UHÄ i uppdrag att lägga fram förslag om hurkopplingen mellan forskning inom statlig och högskola i framtidenskall ske. Styrelserna för högskoleenheter med fasta forskningsresurser bör fåansvar för forskningsanknytningen av utbildningen vid de kommunalahögskolorna. Enligtmotion 1986/87:Ub93 (s) yrkande 1 bör de nya styrelserna för högskolorna få deuppgifter, resurser och befogenheter som sammantaget åvilarregionstyrelserna och dagens högskolestyrelser. Utskotteterinrar om att det i propositionen förutsatts att universitet och högskolorregelbundet anordnar konferenser för att bibehålla och vidareutvecklasamverkan mellan enheterna. Vidare förutsätts UHÄ medverka i lösningen av olikasamverkansfrågor även om det normala enligt propositionen bör vara attuniversitet och högskolor själva organiserar det nödvändiga samarbetet.Utskottet förutsätter att frågor om ansvaret för uppgifter som åvilarregionstyrelserna löses av regeringen före utan attriksdagen behöver göra något särskilt uttalande i frågan. I den mån frågornakräver beslut av får regeringen återkomma. Utskottet erinrar vidareom att regeringen 1987 anmält att UHÄ fått i uppdragatt komma in med underlag för ett ställningstagande tillhur sambandet mellan utbildning, forskning och forskarutbildning skall främjas,särskilt då det gäller den kommunala' högskolan. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1986/87:Ub90 yrkande 3 och 1986/87:Ub93 yrkande 1. Imotion 1986/87:Ub93 (s) yrkande 3 hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna att bör få en redovisning av samtliga medel .som står titt högskoleentieternas förfogande, således inte bara statliga medel under högskoleanslagen utan även statliga medel som ställts till förfogande från sektorsorganen och övriga externa medel. Vidare bör regeringen för redovisa effektiviteten i högsko lesystemets undervisning i syfte att göra det möjligt för att omfördela medel till sådana områden som behöver förstärkningar för att kunna öka effektiviteten. När det gäller anslags- och styrsystem för högskolan villutskottet erinra UbU 1987/88:1 om att utbildningsministern i 1987 årsbudgetproposition i denna fråga betonat bl.a. att riksdag och regering bör fåett bättre beslutsunderlag genom t.ex. uppföljning av effekterna av olikabeslut. Till dessa frågor hör också möjligheten att genom detekonomi-administrativa systemet få uppgifter om de resurser utöverhögskoleanslagen som högskolorna disponerar. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1986/87:Ub93 yrkande 3. I motion 1986/87:Ub91 (m) begärs att ansvaret för a\forskningsförberedande tiögskoleutbildning skall koncentreras tillhögskoleenheter med fasta forskningsresurser och högskolorna i , ochKarlstad (yrkande 6). Vidare hemställs att övriga högskolor skall ansvara förpostgymnasial yrkesutbildning (yrkande 7). Utskottet hänvisar till vad som anförts om utbildningenvid de mindre och medelstora högskolorna i utbildningsutskottets betänkande UbU1986/87:21 och föreslår att utskottet avslår motion 1986/87:Ub91 yrkandena 6och 7. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande riktlinjer för ansvaret för lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87 :Ub88 yrkandena 1 och 2,1986/87:Ub89yrkandena 1 och 2 och 1986/87:Ub96 yrkandena 1 och 2, samtliga delvis,godkänner vad,som anförts i proposition 1986/87:127, 2. beträffandereformering av högskolans anslagssystem attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande avskaffande av det särskildaanslaget till lokala och individuella linjer och enstaka kurser attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub91 yrkande 5, 4. beträffandestyrelsen för en högskoleenhet attriksdagen i fråga om det i proposition 1986/87:127 framlagda förslaget till lagom ändring i högskolelagen (1977:218) med anledning av proposition 1986/87:127och motionerna 1986/87:Ub89 yrkande 2 delvis, 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och1986/87:Ub91 yrkande 3 samt med avslag på motionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1och 2, båda delvis, 1986/87:Ub89 yrkande 1 delvis, 1986/87:Ub91 yrkandena 1 och2, 1986/87:Ub93 yrkande 2, 1986/87:Ub96 yrkandena 1 och 2, båda delvis, och1986/87:Ub812 yrkande 30 dels antar förslaget såvitt avser att 17 § ändras,dels antar 18 § med den ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknade lydelse, 5. beträffandehögskolestyrelses ordförande attriksdagen med avslag på proposition 1986/87:127 och med anledning av motion1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 6. beträffandesuppleanter i högskolestyrelse attriksdagen med avslag på proposition 1986/87:127 och med anled- 14 ning avmotion 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger UbU 1987/88:1regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffande nominering m.m. av företrädare förallmänna intres sen i högskolestyrelse attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och1986/87:Ub91 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 8. beträffandeviss utvärdering attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffande avskaffande av regionstyrelsernaoch högskoleregio nerna samt ändring av fakultetsnämnds och sektionsnämnds verksam hetsområde attriksdagen i fråga om det i proposition 1986/87:127 framlagda förslaget till lagom ändring av högskolelagen (1977:218) med bifall till proposition 1986/87:127samt med avslag på motionerna 1986/ 87:Ub87 yrkande 1, 1986/87:Ub88 yrkandena 1och 2, båda delvis, 1986/87:Ub89 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 1986/87:Ub90yrkande 1, 1986/87:Ub96 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 1986/87:Ub628 yrkande1,1986/87 :Ub679 yrkande 1 och 1986/87:Ub812 yrkandena 28 och 29 antarlagförslaget i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt undermoment 4, 10. beträffandehögskolestyrelses ansvar för vissa uppgifter m.m. att avslårmotionerna 1986/87:Ub90 yrkande 3 och 1986/ 87:Ub93 yrkande 1, 11. beträffandeuppföljning av högskotans verksamliet m.m. att avslår motion 1986/87:Ub93 yrkande 3, 12. beträffandefrågan om arbetsfördelning mellan högskoleenheterna attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub91 yrkandena 6 och 7. Närvarande: (). (), HelgeHagberg (s), (), (), (),(), (), (m), (),(), (), (), ()och (vpk). Reservationer UbU 1987/88:1 Riktlinjer för ansvaret för lokala och individuellalinjer och enstaka kurser (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet tillstyrker" och på s. 5 slutar med "aktuelladelarna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening böranslagssystemet för högskolan förenklas. Splittringen på många olika anslag börersättas med ett system med en mera samlad resurstilldelning. Utskottet kanemellertid inte godta det förslag som föreligger om att flytta ansvaret föranslaget lokala och individuella linjer och enstaka kurser frånregionstyrelserna till högskolorna. Utskottet anser att en utredning bör görasom den centrala, regionala och lokala ledningen av högskolan. Utskottet finnerinte anledning att förändra dispositionen av LIE-anslaget innan resultaten avdenna utredning och av den nu pågående översynen inom avhögskolans anslagssystem föreligger. Utskottet föreslår med hänvisning till detanförda att avslår propositionen i vad gäller ansvaret för medlentill lokala och individuella linjer och enstaka kurser. bör med bifallbl.a. till motion 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis, som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande rikdinjer för ansvaret för lokala och individuellalinjer och enstaka kurser attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, bådadelvis, 1986/87:Ub89 yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub96 yrkande 1 delvis, medanledning av motion 1986/87:Ub96 yrkande 2 delvis och med avslag på proposition1986/87:127 och motion 1986/ 87:Ub89 yrkande 2 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Styrelsen för en högskoleenhet (mom. 4) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Genom regeringens" och på s. 10 slutar med "avser 17 §" bort haföljande lydelse: ' Högskolan skall enligt utskottets uppfattning styras sålitet som möjligt till förmån för en inomvetenskaplig bedömning av verksamheten. Högskolans mycket specifika verksamhet kräver följaktligen ett styrsystem med ökat inflytande för de verksamma inom universitet och högskolor. Ingen i styrelsen ingående grupp skall ha egen majoritet. Det berättigade kravet på demokrati och medinflytande över högskolans verksamhet bör även gälla dem som är verksamma i högskolan. Den ökade omfattningen av externfi nansiering av högskolans verksamhet ställer större krav på inomveten skapliga bedömningar och vetenskaplig integritet och kompetens i högsko lestyrelserna . I proposition 1983/84:2 gavs universitet och 15 högskolor större frihetatt ordna den lokala beslutsorganisationen. Enligt UbU 1987/88:1 utskottetsmening är det naturligt att nu gå vidare i samma riktning, dvs. att gehögskolorna ett större inflytande också över det lokala högsta beslutandeorganet, högskolestyrelsen. Styrelsernas sammansättning bör dessutom kunnavariera efter högskolornas form och innehåll. Regeringenbör återkomma med ett nytt förslag till hur högskolornas styrelser skall varasammansatta och hur de skall utses. Utgångspunkten för ett sådant förslag skallvara att högskolan själv får avgöra vilken sammansättning styrelsen bör ha ochhur styrelsens,ledamöter skall utses. Företrädare för personalen skall hanärvaro- och yttranderätt men inte beslutanderätt i styrelsen. En sådanförändring ligger i linje med förslagen i verksledningspropositionen(1986/87:99). Högskolelagens 18 § bör ändras i enlighet härmed. De studerandesrepresentation bör bibehållas. De bör betraktas som företrädare förverksamheten. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande styrelsen för en högskoleenhet att ifråga om det i proposition 1986/87:127 framlagda förslaget till lag om ändringi högskolelagen (1977:218) med bifall till motion 1986/87:Ub91 yrkandena 1-3,med anledning av motion 1986/87:Ub812 yrkande 30 och med avslag på proposition1986/87:127 och motionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis,1986/87:Ub89 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis,1986/87:Ub93 yrkande 2 och 1986/87:Ub96 yrkandena 1 och 2, båda delvis, delsavslår förslaget såvitt avser att 17-18 §§ ändras, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Styrelsen för en högskoleenhet (mom. 4) YlvaAnnerstedt och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Genomregeringens" och på s. 10 slutar med "avser 17 §" bort haföljande lydelse: Genomregeringens förslag i propositionen får högskolestyrelserna mer övergripandeuppgifter, bl.a. rätt att inom ramen för tillgängliga medel fatta beslut ominrättande av lokala linjer och enstaka kurser. Utskottet anser detta är enangelägen förändring i riktning mot en större autonomi för högskolorna.Utskottet anser emellertid inte att denna förändring av ansvarsförhållandenamotiverar en förändring av högskolestyrelserna som innebär attallmänföreträdarna får majoritet. De principer och de motiv som hargällt i vad gäller fördelningen mellan företrädare för allmänintressen ochföreträdare för verksamheten bör därför inte förändras. Emellertidanser utskottet en förändring av styrelsens sammansättning motiverad som innebär att styrelserna kan minskas samt att företrädare för de anställda - till skillnad från vad som föreslås i propositionen och i överensstämmelse med förslag i motionerna 1986/87:Ub90 och 1986/ 87:Ub91 och förslag från några remissinstanser, bl.a. UHÄ - har närvaro- yj ochyttranderätt men ej rösträtt vid styrelsens sammanträden. Till bilden hör UbU1987/88:1 att de fackliga organisationernas inflytande på verksamheten vid enhögskola garanteras i medbestämmandelagen (1976:589) och genom medbestämmandeavtal(MBA-S). Utskottet anser att man bör kunna ta hänsyn till enhögskoleenhets storlek och ansvarsområde när man bestämmer antalet ledamöter idess högskolestyrelse. Styrelsen bör kunna ha högst elva, högst tretton ellerhögst femton ledamöter. Regeringen bör efter framställning av högskolestyrelsevid högskoleenhet besluta om högskoleenheten skall ha styrelse med högsttretton eller femton ledamöter. Vid fördelningen av platserna mellan allmänföreträdarnaoch verksamhetsföreträdarna skall principen vara att företrädare för allmännaintressen skall vara lika många som sammantaget verksamhetsföreträdarna(lärare/ forskare) och studeranderepresentanterna och att rektor därutöverskall vara ordförande i styrelsen. De studerande bör företrädas av minst tvåledamöter som utses på samma sätt som . Utskottet vill med några exempel illustrera hur sammansättningenav en styrelse kan utformas.