bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — m. fl. (vpk) motsätter sig enligt motion U3 enintegration med med den inriktning som anges i propositionen och förordari stället en svensk alleuropeisk, mer internationalistisk politik, som merabeaktar kravet på en strukturförändring i de globala förhållandena och gertredje världen dess rätt. I motionen framställs dock inget särskilt yrkandeangående tullar. () yrkar i motion U524 en förnyad prövningav en tullunion mellan EG och EFTA-länderna. När det gäller skatter framhåller regeringen att densvenska mervärdeskatten i huvudsak bygger på samma principer som de europeiskamervärdeskatterna. Vissa skillnader finns inom det beskattningsbara området,bl. a. i beskattningen av energi och vissa tjänster. Skattenivån är också högrei . De svenska punktskatterna skiljer sig både beträffande nivåer ochstrukturer ofta kraftigt från vad som gäller inom EG-lånderna. Även beträffanderesandebestämmelserna och vägtrafikskatten finns väsentliga skillnader mellanSverige och EG. En svensk anpassning till EG skulle enligt regeringeninnebära behov av sänkningar av mervärdeskatten och flera punktskatter.Regeringen konstaterar att en sådan anpassning till EG självfallet skulle fåomfattande ekonomiska återverkningar och kunna strida mot t. ex. svenskalkoholpolitik. Utan en sådan anpassning torde det dock enligt regeringensuppfattning inte vara möjligt att helt avskaffa grånshindren mot EG vad gällervaror, tjänster etc. I motion U7 (m) begärs ett tillkännagivande om behovet aven harmonisering av svensk lagstiftning med lagar och regler inom EG. I övrigtsägs i motionen inget särskilt om skatter. I motion U5 (c) uttalas att man från svensk sida böreftersträva ett gemensamt västeuropeiskt forum avseende ekonomisk-politiskafrågor, bl. a. skatter. Vidare påpekas att flera länder inom EG tillämpardifferentierad mervärdeskatt, en ordning som c vill införa även i Sverige.Slutligen framhåller c-motionärerna att den svenska kilometerskatten avvikerfrän drivmedelsbeskattningen i andra länder. De begär därför att kilometerskattentas upp till omprövning. 6 1987/88. Motionerna U6 (fp) och U3 (vpk) innehåller inga särskildayrkanden i UU 1987/88:24 . fråga om skatter. I motion U2 av m. fl. (s) begärs etttillkännagivande om att alkohol och tobak skall undantas frånintegrationsarbetet med EG. Enligt motionärerna bör även vid enfortsatt integration med EG av hålso-och socialpolitiska skäl sträva efter attbegränsa konsumtionen av dessa varor. Det råder en bred enighet om att aktivt bör deltai ett ökat europeiskt samarbete på olika områden. Utskottet kan i principställa sig bakom regeringens överväganden då det gäller frihandels- ochtullfrågor som innebär att våra ansträngningar i första hand bör inriktas påatt på andra vägar än en tullunion söka åstadkomma en så hög grad avlikabehandling som möjligt på hela den västeuropeiska marknaden. Dennauppfattning är, som framhålls i propositionen, bl. a. motiverad av attfrihandelsavtalet med på det hela taget har fungerat mycket väl.Problemet med de komplicerade ursprungsreglerna har kunnat förenklas, och dekan i fortsättningen komma att förenklas ytterligare. Vidare kan det enligtutskottets uppfattning vara en fördel att undvika de problem av institutionellart som ett deltagande i en tullunion utan medlemskap i kan ge upphov till. Utskottet ställer sig också positivt till att man påskatteområdet undersöker möjligheterna till olika anpassningsåtgärder ochsamarbete med EG. Detta gäller sårskilt de indirekta skatterna som har storbetydelse för utbytet av varor och tjänster mellan olika länder och där det kanvara värdefullt att man bringar våra egna och våra vikfigaste handelspartnersskattebestämmel- ser i bättre.överensstämmelse med varandra. Utskottet villhär peka på att utredningen om indirekta skatter (dir. 1987:30) har i uppdragatt utreda en breddad bas för mervärdeskatten i , något som enligtutskottet ligger i linje med detta synsätt. Utredningen skall också prövamöjligheterna att tekniskt anpassa basen för mervärdeskatten till vad somgäller i andra länder, och särskilt då EG-området. vill utskottet framhålla att en anpassning avskatterna i den formen att ensidigt vidtar åtgärder för att bringa skattestrukturer och '' skattenivåeri överensstämmelse med vad som är vanligt inom EG innebär vissa problem, bl. a.i form av ett betydande skattebortfall. Storleken av detta skattebortfall berorgivetvis på hur långt man är beredd att driva anpassningen, men enharmonisering i enlighet med det förslag som diskuteras inom EGoch som bl. a. torde innebära en kraftig sänkning av såväl mervärdeskatten somåtskilliga punktskatter skulle enligt en försiktig bedömning betyda ettbortfall av skatteinkomster för staten på flera . När det gäller vissa punktskatter, som är utformade efterandra utgångs punkter än rent statsfinansiella, skulle en långtgående anpassning till EG-standard innebära problem. Utskottet tänker närmast på de svenska skatterna på alkoholdrycker som bl. a. har till syfte att bidra till endämpning av konsumfionen av dessa varor. Man kan inte heller bortse från den positiva " inverkanpå folkhälsan tobaksskatten har genom att den bidrar till att dämpa UU1987/88:24, efterfrågan på tobaksvaror. Enligt utskottet bör,målet för ettsvenskt Bilaga 3 deltagande i den västeuropeiska integrafionsprocessenvara att de sociala och hälsomåssiga strävanden som vägleder den svenskapolifiken på dessa områden inte försvagas. Beträffande kilometerskatten kan sägas att ochNorge är ensamma i om att tillämpa denna speciellaskatteform. Utskottet vill emellertid erinra om att kilometerskattens beståndprövades ingående av regering och riksdag så sent som (prop,.1985/86:92, SkU 31). Vägtrafikbeskattningens framtida utformning pä deneuropeiska kontinenten torde enligt utskottets uppfattning vara en öppen fråga. Som nämnts inledningsvis måste det enligt utskottetsmening anses som ett starkt önskemål att man i undersöker allamöjligheter till en harmonisering med vår omvärld. Inga lösningar bör avvisas iförväg, lika lite som man bör binda sig för någon speciell lösning.Utskottet har emellertid velat peka på vissa svårigheter i anpassningsprocessensom enligt utskottet måste övervägas närmare. Innan en anpassning sker måsteenligt utskottets uppfattning de samhällsekonomiska och sociala konsekvensernaför olika alternativ analyseras noga. Utskottet tar i övrigt inte upp någon mera ingåendediskussion i dessa frågor, eftersom propositionen i här behandlade delar endastinnebär en orientering och inte innefattar någon begäran om godkännande.Utskottet anser inte heller att motionerna bör föranleda någon riksdagensåtgärd i vad avser tull- ' och skatteområdena. På skatteutskottets vägnar JanBergqvist Närvarande: (), (), BoForslund (s), (). (), (), BoLundgren (m), (), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (vpk), () och (). , och (alla m) anför: Vi delar m-motionärernas uppfattning att, måstesträva efter ett så nära, omfattande och varaktigt deltagande i EG-samarbetet som möjligt. Det nuvarande frihandelsavtalet med dess utvecklingsklausul, som är den formella basen för våra nuvarande ansträngningar att fördjupa vårt deltagan de i EG-samarbetet, är enligt vår rnening otillräckligt mot bakgrund av den nya fas i samarbetet inom EG som står för dörren. Vi tänker närmast på 83 genomförandet av den inremarknaden inom Gemenskapen. UU 1987/88:24 Frihandelsavtaletinnebår att varje varas ursprung har betydelse vid handel Bilaga 3 mellanSverige och EG. Successivt har de s. k. ursprungsreglerna förenklats men, sompåpekas av m-motionärerna, byråkratin i samband med ursprungsdeklarationen kankosta avsevärda belopp. vill vi liksom motionärerna framhålla attett inträde i EG:s tullunion skulle för svensk del innebära endast smärreförändringar i handeln med andra länder. Motbakgrund härav biträder vi m:s uppfattning att det nu finns anledning att åter aktualisera möjligheten av en tullunion. I första hand bör sträva efter att få till stånd en gemensam lösning för alla EFTA-länder eller i vart fall en lösning i samverkan med våra nordiska grannländer och . I andra hand bör agera direkt gentemot EG-kommissonen och EG-regeringarna för att tillgodose våra intressen. På denna punkt krävs enligt vår uppfattning omgående en ökad aktivitet från den sida. " Sammanfattningsvisanser vi liksom m-motionärerna att bör delta i strävandena att skapa envästeuropeisk gemensam marknad, omfattande samtliga 18 länder i EFTA och EG ochpräglad av fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kaital och medminsta möjliga gränskontroll mellan nationerna. Vidare bör tillvarataalla möjligheter som finns att med bibehållen neutralitetspolitik utvidga och fördjupadeltagandet i EG-samarbetet. Detta innebär bl. a. att regeringen böreftersträva en tullunion mellan EFTA-länderna och EG samt, intill dess en sådanhar kommit till stånd, en sådan harmonisering av tullagstiftning och tullsätseratt ursprungskontrollen kan förenklas eller göras onödig. Viansluter oss också till m-motionärernas uppfattning att under de nupågående GATT-förhandlingarna bör kräva att skall upprätthållas ialla hänseenden. Några frivilliga exportbegränsningar bör enligt våruppfattning icke förekomma. Från svensk sida bör hävdas att alla tariffära ochicke-tariffära handelshinder bör avvecklas. Vibiträder även kravet i motion U7 om ett tillkännagivande om behovet av enharmonisering av svensk lagstiftning med lagar och regler inom EG. Detta gällersärskilt på skatteområdet. En anpassning av de svenska skattebeståm-melsernaoch - i synnerhet - de svenska skattenivåerna dll de normer som allmänttillämpas inom Gemenskapen torde enligt vår mening vara en väsentlig förutsättningför att uppfylla den i propositionen angivna målsättningen att skapa rörlighetför varor, tjänster, människor och kapital i . Vadvi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Dettainnebär att vi i berörda delar tillstyrker motion U7. och (båda fp) anför: Videlar regeringens och fp-motionärernas uppfattning att vi skall gä vidare i det nordiska samarbetet, stärka EFTA och bredda och fördjupa samarbetet med EG så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Vi saknar dock i propositionen en utvärdering av de s. k. fyra friheternas (fritt flöde av människor, varor, tjänster och kajjital) samlade betydelse för del. Regeringen för ett resonemang kring varje avsnitt för sig men underlåter att 84 göra den enligt vår meningnödvändiga helhetsbedömningen. Vi menar att UU 1987/88:24 målet för densvenska Europapolitiken bör vara att svenska medborgare och på den s. k. vitbokens alla områden får åtnjuta samma friheter sommedborgare och företag i EG:s medlemsländer och att svenskar och svenskaintressen inte i något hänseende diskrimineras. Närdet särskilt gäller handelspolitiken och frågan om en eventuell tullunion medEG delar vi inte regeringens uppfattning att den inskränkning i rörelsefrihetensom en tullunion skulle medföra talar emot att vi väljer denna lösning. Manmåste enligt vår mening tänka på den situation som kan uppstå om dethandelspolitiska klimatet kärvar till sig, en utveckling som intekan uteslutas. Vi befarar att skulle kurina isoleras i ett sådant läge,om vi står utanför en tullunion med EG. Vadhär anförts bör enligt vår uppfattning som sin rnening ge regeringentill känna. Detta innebär att vi i berörda delar tillstyrker motion U6. StigJosefson och ( båda c) anför: Vivill i likhet med motionärerna bakom motion U5 understryka att denvästeuropeiska integrationen från svensk synpunkt irite bara är fråga omrelationerna fill EG utan dll i dess helhet. Från svensk synpunkt ärdet också av stor principiell vikt att i sin inre utveckling intereser murar mot omvärlden utan eftersträvar öppenhet. På handelsområdet måstedock sociala, miljömässiga, hälsomåssiga och andra riskaspekter beaktas. Förett neutralt land har den nationella aspekten därjämte en speciell innebörd. Vadgäller frågan om en svensk övergång till tullunion med EG saknas i proposidonenen redovisning av vad en sådan förändring skulle medföra. Det framgår att EGhela tiden ställt sig avvisande till en tullunion och alltjämt gör det. Däremotsägs inget om EFTA-länderna, om deras inställning eller tänkta roll. Fråganbehandlas enbart som en angelägenhet mellan och EG utan antydan om vadföljden skulle bli för relationerna dll bl. a. de nordiska EFTA-länderna. Idetta sammanhang föreligger således enligt vår mening ett markant avsteg fråndet allomfattande västeuropeiska samarbete som enligt propositionen bör varavägledande för intégrationsarbetet. Sammanfattningsvis anser vi atttillräckligt underlag för ett ställningstagande av inte harpresenterats. Närdet gäller skatter anser vi i likhet med c-motionärerna att man från svensksida bör eftersträva ett geriiensamt västeuropiskt forum avseendeekonomisk-politiska frågor, bl. a. skatter. Vi vill vidare påpeka att fleraländer inom EG tillämpar differentierad mervärdeskatt - dvs. lägre mervärdeskattpå baslivsmedel - och att verkar för att införa en sådan ordning även iSverige. Slutligen vill vi i likhet med c-motionärerna framhålla att densvenska kilometerskatten avviker från drivmedelsbeskattningen i andra länder.Vi biträder därför yrkandet i modon U5 att kilometerskatten tas upp tillomprövning. Vadhär anförts bör enligt vår mening som sin mening ge regeringen dll känna. Detta innebär att vi i berörda delar tillstyrker motion U5. (vpk) anför: UU 1987/88:24 Jag har liksom vpk-motionärerna en i grunden annan syn påsvensk Europapolitik och svensk internationell politik än den som redovisas ipropositionen. Som framhålls i motion U3 är utrikeshandel redan till50 % inriktad på och denna höga grad av beroende bör enligt minmening inte ytterligare höjas. Jag anser tvärtom att förbindelserna med andramarknader bör prioriteras, inte minst med tanke på påtagliga inresvårigheter med svag tillväxt, överproduktion och massarbetslöshet.Utvecklingen av svensk utrikeshandel bör därför snarare orienteras motmarknader utanför EG: , , , EFTA-länderna och tredje världen.Mer mångsidiga kontakter skulle enligt min mening innebära gynnsammaremöjligheter och mindre sårbarhet för . En tullunion med EG eller ett frihandelsavtal ikombination med långtgående ursprungsbestämmelser innebär enligt minuppfattning att ansluter sig till EG:s protektionism utåt, vilket jagfinner oacceptabelt. I stället bör, som framhålls av vpk-motionärerna,'verka för en utveckling av internationella strukturer som Förentanationerna och dess specialorgan såsom t. ex. och och olikainidatiy som syftar till global rättvisa och avspänning. Ett sådantmångnationellt samarbete torde enligt min uppfattning gagna mer än ensiiäv västeuropeisk orientering. Vpk har valt, med den huvudinriktning som redovisats i detföregående, att inte lägga särskilda förslag på skatte- och tullområdet. Dockfinns ändå skäl att påtala vad en anpassning till EG-standard kan komma attmedföra. De svenska skatternas nivå och inriktning bör utgå från debehov och utjämnande effekter vi själva finner anledning att besluta om ochinte de mål som kan komma att besluta om. En harmonisering med EGskulle påverka inrikespolitiken i, kraftigt i negativ riktning. Påskatteområdet skulle en anpassning till EGrStandard innebära ett bortfall avskatteinkomster för det allmänna i en omfattning sorn skulle tvinga framkraftiga nedskärningar av den gemensamma sektorn. Dessa skadeverkningar på vårtlands ekonomi borde föredragande statsrådet ha analyserat närmare innan honredovisade för sina överväganden om anpassningsåtgärder påskatteområdet. Så t. ex skulle en anpassning av alkholskatterna till ensådan nivå som är vanlig inom EG - dvs. en avsevärd minskning av skatten -sannolikt leda till en kraftig konsumtionsökning och således innebära etttotalt uppgivande av tidigare uttalade målsättning att minska dentotala konsumtionen. Även för tobaken skulle en minskning av tobaksskattentill normal EG-nivå innebära motsvarande risker för folkhälsan. Även inom tullområdet skulle av uppställda målmotverkas. Så t. ex. skulle försvaret av inhemsk teko-industri försvagas. Vad nu anförts bör enligt min mening som sinmening ge regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion U3 i berördadelar. 1987/88:7 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU 1987/88:24 Bilaga 4 Utrikesutskottethar berett lagutskottet fillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:66 omSverige och den västeuropeiska integrationen jämte motionerna 1987/88:U2-U7och 1987/88:U522-U524. Ipropositionen föreslår regeringen att godkänner de av föredragandestatsrådet förordade riktlinjerna i propositionens kapitel 1. Vidare beredsriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört om Sverigeoch den västeuropeiska integrationen. Lagutskottethar beslutat avge yttrande över propositionen och motionerna såvitt rör immaterialrättsliga,bolagsrättsliga och konsumentpolitiska frågor. Vadförst gäller konsumentpolitiken är det enligt utskottets uppfattning angelägetatt samarbetet med EG på detta område intensifieras. Som framhålls ipropositionen är det ett klart svenskt intresse att svenska produkter intebehöver ändras för att kunna säljas på den europeiska marknaden eller genomgåen mera komplicerad prövning än EG-företagens produkter. Det ligger också ikonsumenternas intressen att utländska produkter kan säljas i utankostnadskrävande ändringar. Ett viktigt led i strävandena mot ett ökatsamarbete med EG måste därför vara att vi i görlig mån försöker avvecklatekniska handelshinder genom en harmonisering av lagar och andraförfattningar. I likhet med föredragande statsrådet anser utskottet att det ärangeläget att svenska myndigheter går igenom på olika områden ochtillvaratar de möjligheter till harmonisering som finns. Det är vidarebetydelsefullt att vi från svensk sida och helst i nordisk samverkan försökerutöka och intensifiera det samarbete med EG som redan pågår påkonsumentpolidkens område bl.a. när det gäller standarder för säkerhetskrav påolika produkter. Vägledande härvidlag bör självfallet vara att vår nuvarandehöga ambitionsnivå när det gäller skyddet för konsumen- ., terna skallupprätthållas. I fråga om produktsäkerhetsarbetet är det dock inte givet attnuvarande svenska regler alltid är de mest genomtänkta. Vad gäller detekonomiska skyddet för konsumenterna kan en anpassning till bliaktuell i de fall EG;s direkdv irite har karaktären av minimidi-rektiv. Medhänvisning dll det anförda ansluter sig lagutskottet dll vad som anförs i propositionen om medverkan i det europeiska samarbetet på konsumentskyddsområdet och om formerna för denna medverkan. Såvitt , ' ,87 gäller detta område får desynpunkter på harmoniseringen av lagar och UU 1987/88:24 bestämmelser somförs fram i motion U7 (m) anses i allt väsentligt Bilaga 4 dllgodoseddagenom proposidonen och vad utskottet anfört. Inteheller i fråga om immaterialrätten och bolagsrätten har lagutskottet funnitanledning till erinringar mot vad som uttalas i propositionen. Utskottet villpå bolagsrättens område understryka vikfen av att företag utanför EG fårmöjlighet att delta i den nya juridiska samverkansform för företag från olikaländer som tillskapats inom EG. I åtskilliga sammanhang har svenska företagvarit engagerade i industrisamarbete inom EG, och det är betydelsefullt att enindustriell samverkansform står öppen för oss även . Imotion U7 (m) begärs att regeringen vid framläggande av förslag tilllagstiftning alltid skall redovisa i vad mån förslagen överensstämmer med EG:sregelsystem. Enligt lagutskottets mening är det självfallet angeläget attlagstiftningsarbetet bedrivs under hänsynstagande dll behovet av harmonisering.Av proposidonen framgår att regeringen avser att förstärka den internasamordningen inom i fråga om Europasamarbetet samt verka försmidiga och effekdva samverkansformer med och mellan statliga verk ochmyndigheter i det internadonella harmoniseringsarbetet. Mot den bakgrunden ochmed hänsyn dll den betydelse samarbetet med EG har för utgår utskottetfrån att regeringen på de områden där harmonise-ringssträvandena har aktualitetnoga överväger behovet av nya författningars överensstämmelse med EG:s regler.Såvitt gäller lagutskottets berednings-område kan utskottet inte finna detbefogat att regeringen allfid bör avkrävas en redovisning iharmoniseringshänseende. Imotion U2 (s) yrkas att alkohol och tobak skall undantas frånintegradonsarbetet med EG. Modonärerna påpekar att ett ökat svenskt deltagandei Europasamarbetet kan medföra svårigheter för att . upprätthålla detlagstadgade förbudet mot reklam för alkoholdrycker. Enligt motionärerna harfrågan om fillåtligheten av alkoholreklam i TV-utsändningar via satellitdiskuterats inom utan att enighet kunnat nås. Medanledning av vad som anförs i motionen om reklamfrågor vill utskottet erinra omatt på hemställan av lagutskottet (se LU 1987/88:13) hosregeringen begärt att spörsmålet om ett förbud för annonsering av tobaksvarorefter mönster av vad nu gäller för alkoholdrycker skall utredas. Utredningenskall bl.a. också belysa konsekvenserna av ett sådant reklamförbud. I detsammanhanget pekade utskottet på att en ökad . marknadsföring kan komma dllstånd via satellit- och kabel-TV. mening är det givetvis angeläget att i gällande regler ommarknadsföring av alkoholdrycker och tobaksvaror inte kringgås genom att enökad reklam för dessa varor riktas mot i satellitsända TV-program.Risken för en ökning av reklamen torde föreligga oavsett om medverkar idet europeiska samarbetet eller inte. Våra möjligheter att komma till rätta medproblemet kan emellertid vara större om vi aktivt deltar i detta arbete. framhöll då frågan om allmänna marknadsföringsregler för satellitsåndTV-reklam prövades (LU 1987/88:13) med anledning av en modon ärvåra möjligheter att lagstiftningsvägen komma till rätta med de problem somreklamen innebär begränsade. första hand måste därförproblemen lösas på det internadonella planet. Inom UU 1987/88:24 Europarådetsram pågår arbete med en konvendon om Bilaga 4 gränsöverskridandeTV-sändningar som bl.a. avser reglera satellitreklam. I detta arbete tarSverige aktiv del. Utan att ta ställning till hur TV-sändningar över gränsernaskall regleras i olika avseenden vill utskottet - i linje med vad utskottetuttalade - framhålla vikten av att verkar för att frågan ommarknadsföringsregler för satellitsånd reklam får en från våra utgångspunktertillfredsställande lösning. Utskottet vill också ånyo stryka under vikten avatt vid sidan av arbetet i tar till vara de möjligheter somkan finnas till en internationell reglering av satellitreklamen. Såvitti övrigt gäller marknadsföringen av alkohol och tobaksvaror vill utskottetbetona vikten av att - som framhålls i motion U2 - integrationsarbetet med EGi konsumentskyddsfrågor inte får leda till att hindras från att behållaeller införa regler som anses erforderliga för att uppnå målen för vårt landsalkohol- och tobakspohtik. Utöverdet anförda föranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden frånlagutskottets sida. Stockholmden På lagutskottets vägnar (), (), (), UllaOrring (fp), Mardn (), (), (), IngerHestvik (s), (), (), (),(), (), () och Kjell-ArneWelin (fp). Per-OlofStrindberg (m), (), (), () ochKjell-Arne () anser att den del av utskottets yttrande på s. 88 sombörjar med "I modon U7" och slutar med "redovisning iharmoniseringshänseende" bort ha följandee lydelse: Imodon U7 (m) begärs att regeringen vid framläggande av förslag till lagstiftning alltid skall redovisa i vad mån förslagen överensstämmer med EG:s regelsystem. Enligt utskottets mening är det som ovan berörts angeläget att uppkomsten av nya tekniska handelshinder motverkas. Som ett viktigt led i denna strävan bör vi i skapa ett system förlagstiftningsar betet som garanterar att disharmoni med inte uppstår. Som framhålls i motionen avser såväl som att införa en ordning enligt vilken förslag till ny lagsdftning skall åtföljas av en redovisning för förslagens överensstämmelse med på området. Såvitt gäller den 89