bet · GB01KrU14 · 1987-12-31 00:00:00 — Motionärernabakom motionerna Kr258 och Kr271 vill att förhandlingar återupptas med alla trekommunerna och att det med dem träffas avtal som ger kommunernakostnadstäckning för lånecentralsverksamhelen i den.omfattning somverksamheten har haft . Motionärerna bakom de båda sist nämndamotionerna vill också all de ytterligare medel som behöver tillföraslånecentralsverksamheten för att medge kostnadsläckning omdisponeras frånanslagsposten Länsbibliotek. I motion Kr271 begärs det att en sådanomdisponering sker av , vilket motsvarar tio grundbelopp. Det kan finnas risk för alt ett avtal med de nuvarandevärdkommunerna med utgångspunkt i bl.a. den utredning som gjorts inomkulturrådet, kan leda till en försämrad service för de kommunalafolkbiblioteken och vara ägnad all förlänga väntetiden för lånlagarna.Utskottet vill understryka att etl avtal som innebär altlånecentralsverksamhelen vid någon av centralerna upphör, skulle leda till enstark försämring av servicen lill ell stort antal låntagare. Lånecentrals- ochdepåbiblioleksverksamhelen angår inte enbart värdkonimunerna. Hur verksamhetenorganiseras och administreras har betydelse för landels samtliga folkbibliotekmen först och främst för deras låntagare. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att förhandlingarna '" måsteåterupptas med alla tre kommunerna så att avtal kan slutas med dem. KrU1987/88:14 Staten bör åta sig alt svara för de faktiska kostnaderna förlånecentralsverksamhelen i den omfattning den har haft . Mot den i delföregående redovisade bakgrunden bör statens förhandlingsnämnd få ett vidgatekonomiskt utrymme alt förhandla inom, nämligen på det sättet attförhandlingar bör få föras inom en ram som i förhållande lill den nuvarandeanslagsnivån ökas med ett belopp motsvarande statsbidraget för tio grundbeloppeller således . De medel som behöver tillföras lånecentralsverksamhelenbör, såsom föreslås i motionerna Kr258 yrkande 2 och Kr271, omdisponeras frånanslagsposten Länsbibliotek. Del anförda bör med anledning av de föreliggandemotionerna som sin mening ge regeringen till känna. 1. belräffandelånecentraler och depåbibliotek m.m. allriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100, motion 1987/88:Kr257,1987/88:Kr272 och 1987/88:Kr258 yrkande 2 och l987/88;Kr271, de båda sistnämndamotionerna i motsvarande del, som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört, allriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 och motion l987/88:Kr258yrkande 2 och med bifall fill motion 1987/88;Kr271, båda motionerna imotsvarande del, till Bidrag till regional biblioteksverksamhet för budgetåret1988/89 anvisar ell förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 22(s. 40506) och hemställer att till för /89anvisar ett förslagsanslag av . Förvärv av konst för Statens byggnader m. m. Regeringen har under punkt F 23 (s. 406-407) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vadsom i propositionen anförts om beställningar av konst som föranleder utgifterunder senare budgetår än /89, 2. lill Förvärv avkonst för statens byggnader m.m. för /89 anvisa etlreservationsanslag av 26 . Från anslaget bekostas sådana förvärv av konst lillstatens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter som beslutas avstatens konstråd. För ändamålet beräknas . för bidrag till konslförvärv lill folkparker och samlingslokaler. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag lill medelsanvis- KrU 1987/88; 14 ning. 1. all riksdagengodkänner vad som i proposition 1987/88:100 anförts om beställningar av konstsom föranleder utgifter under senare budgetår än /89, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 till Förvärv av konst förstatens byggnader m.m. för /89 anvisar ell reservationsanslag av26 . Bidrag till för de fria konsterna. Vissabidrag till bild och form Uiskottei tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 24 och F 25 (s. 408-410) och hemställer 1. alt riksdagentill Bidrag till för de fria konsterna för /89 anvisarett anslag av , 2. all riksdagenlill Vissa bidrag till bild och form för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Regeringen har under punkt F 26 (s. 411-412) föreslagitriksdagen all till och landsarkiven för /89 anvisaetl förslagsanslag av . 1987/88:Kr213 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ommöjligheterna all fortsätta att utveckla Svensk arkivinformation i (SVAR) för alt nå uppställda mål. 1987/88:Kr225 av m.fi. (s) vari yrkas allriksdagen söm sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enpermanentning av Svenskt lokalhistoriskt institut i . 1987/88:Kr226 av och () variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att anslå 4 milj. kr. för /89 för investeringar vidSvensk arkivinformation i (SVAR) för all möjliggöra dess funktion somcentral för bibliotekens lån av arkivalier på mikrofilm, 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder fören positiv utveckling av verksamheten vid SVAR. 1987/88:Kr227 av m.fi. (s) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen 21 anförts ombehovet av en kraftfull satsning på ny informationsteknologi för att göraarkivmaterialet tillgängligt för forskare vid universitet och högskolor KrU1987/88:14 i , 2. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alt och ställning somarkivcentrum -med odelat landsarkiv - bevaras och stärks. 1987/88:Kr265 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillgängligheten för enskild forskning i de öppna arkiven. 1987/88:Kr274 av m.fi. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etl utvecklingscentrum för historiska dokumentationer i . 1987/88;Kr278 av och () vari yrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillbyggnad för landsarkivets räkning vid . 1987/88:Kr308 av () vari yrkas att riksdagentill anslår 2 milj. kr. /89 utöver vad regeringenhar föreslagit lill utveckling av verksamheten vid Svensk arkivinformation iRamsele. 1987/88:Kr319 av (m) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om envidareutbyggnad av Vadslena slott. 1987/88:Ub504 av () vari yrkas altriksdagen begär att regeringen genom försorg fortsätterutbyggnaden av för landsarkivels räkning. Innevarande budgetår utgår för ochlandsarkiven ett anslag med . För nästa budgetår föresläs etlanslag om , I propositionen hänvisar kulturministern lilluttalanden i budgetpropositionen förra årel enligl vilket riksarkivelsmyndighetsservice borde bedrivas med oförändrade anslag till dess all den avregeringen tillsatta utredningen med uppgift alt göra en samlad översyn avarkivväsendet föreligger. Med hänvisning till att utredningen beräknas blifärdig förklarar kulturministern alt han inte heller för budgetåret1988/89 beräknat något uttag av medel enligt huvudförslaget för . permanentades Svensk arkivinformation i (SVAR), Institutet utgör en särskild sektion inom . SVAR har lilluppgift alt tillgängliggöra arkivmaterial för forskning och undervisning,underlätta arkivels och service saml medverka lill att säkerställaförslörel-sehotat arkivmaterial av vitalt intresse. 1 detta syfte skall SVARfrämst med hjälp av moderna medier producera kopior av arkivmaterial,registrera saml distribuera arkivinformation, I fråga om utveckling av verksamheten vid SVAR lämnarkulturministern i budgetpropositionen bl.a. följande uppgifter och synpunkter(prop. s. 404). Statenskulturråd fick 1986 regeringens uppdrag all utreda frågan om 22 folkbibliotekensservice till släkt- och hembygdsforskare. har KrU 1987/88:14redovisat uppdraget med rapporten arkivalier i folkbiblioteken. Irapporten framhålls det att hanteringen av mikrofilmadekyrkoskriv-ningshandlingar m.m. inom den regionala biblioteksverksamheten i dagär såväl kostnads- som arbetskrävande. Förslag läggs därför fram om alt SVARblir lånecentral för folkbibliotekens utlåning av arkivalier på mikrokort.Förslaget förutsätter att kommunerna sluter avtal med om köp avtjänster från SVAR och alt länsbiblioteken successivt upphör med utlåning tillkommunbiblioteken av sådant material som finns på mikrokort. Utredningenbedömer alt utlåning direkt från SVAR innebär en mer rationell hantering ännuvarande ordning med länsbiblioteken som långivare. En utveckling i denriktning som förordas i utredning är angelägen. Överläggningarkommer att inledas mellan och ometl ökat utnyttjande av SVAR. I proposition 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland föreslår regeringen all SVAR erhåller en engångsanvisning om I milj. kr. Dessa medel skall enligl vad kulturminis tern anför tillgodose delar av del investeringsbehov som pekar på i anslutning till ovan angivna utredning. har i yttrande fill utbildningsutskottet tillstyrkt förslaget (KrU 1987/88:3 y). Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen att under anslaget F 52. Forskning- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet såsom en engångsanvisning för /89 erhåller en resursförstärkning Enligl vad kulturministern anför ges genom denna anvisningmöjlighet att bl.a. anskaffa ytterligare kopior av mikrofilmadekyrkoskrivningshandlingar m.m., vilket bör ha betydelse bl.a. för verksamhetenvid SVAR. I motionerna Kr213 (s), Kr226 (c) och Kr308 (c) tas uppfrågor om. resursförstärkningar till SVAR för att möjliggöra en positivutveckling av verksamheten. Motionärerna har som utgångspunkt för sina yrkandenbl.a. alt det enligt remissvar över utredning fordras 5 milj. kr.lill investeringar och framställning av utlåningsexemplar av del mikrofilmadearkivmaterialet för alt SVAR skall kunna nå målen med verksamheten, nämligenall med moderna medel tillhandahålla arkivmaterial för forskning ochundervisning. Enligt motion Kr226 (yrkande 1) bör 4 milj. kr. anslås /89 lill investeringar vid SVAR, och enligl motion Kr308 fordras2 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. Motionärerna bakom motion Kr213framhåller att SVAR bör ges varaktiga förutsättningar att la till vara deutvecklingsmöjligheter som finns inom verksamhetsområdet. Ulskoltet konstaterar att verksamheten vid SVAR tillförsbetydande resursförstärkningar genom den samlade effekten av de förslag regeringen lägger fram för utveckling av verksamheten. Utskottet delar regeringens uppfattning alt en utveckling av SVAR som förordas i kulturrådels rapport är angelägen. Den fortsatta utvecklingen av verksamheten och det investerings behov som fordras härför är emellertid beroende bl.a. av den takt i vilken kommunerna sluter avtal med om köp av tjänster från SVAR. Med hänsyn till det anförda avstyrker ulskoltet alt ytterligare medel i detta sammanhang beräknas för SVAR. Det kan enligt utskottets uppfattning inte 23 helleranses erforderligt att någon annan åtgärd vidtas med anledning av KrU1987/88:14 motionerna. De avstyrks därför. Förslag som syftar till utbyggnad av förlandsarkivets räkning förs fram i motionerna Kr278 (m), Kr319 (m) och Ub504(c). Som skäl för att en fortsatt utbyggnad bör komma lill ståndåberopar motionärerna dels landsarkivels behov av lokaler, dels angelägenhetenav alt slottsanläggningen återfår sitt ursprungliga utseende. har vid fiera tillfällen behandlat förslagmed samma syfte som de nu aktuella. Vid behandlingen lämnadeutskottet (KrU .1983/84:4) en utförlig redovisning för landsarkivetslokalproblem saml för arbetet med att återuppföra Vadslena slotts vallar.Utskottet utgick då från att berörda myndigheter kommer att uppmärksamma fråganom en fortsatt återuppbyggnad av vid och avstyrkte dedå aktuella motionsyrkandena. I likhet med vad utskottet har redovisathar tagit upp återuppbyggnaden av vid slotti sina anslagsframställningar. 1 myndighetens anslagsframställning för budgetåret1988/89 redovisas byggnadsarbetet bland projekt som är möjliga alt starta föreår 1992/93. För projektet anges en angelägenhetsgrad som avser åtgärder för atttillgodose en av utredd och bekräftad lokalbrist av sådanomfiittning alt utrymmesstandarden väsentligt understiger standarden förjämförbara verksamheter eller att verksamheten utan lokaltillskoll tvingas tillinskränkningar. Del finns dock, i likhet med vad utskottet tidigare framhållit,anledning påpeka all många andra projekt finns som har givit en högreangelägenhetsgrad. Utskottet är medvetet om den betydelse som etlåleruppförande av har både för alt lösa landsarkivets lokalbehov ochför kulturmiljön kring . Med beaktande av att byggnadsföretaget ingår ibyggnadsstyrelsens planering och då utskottet inte anser all del finnstillräckliga skäl föreslå en annan prioritering än den ovan redovisade anserutskottet att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd. Enligt motion Kr265 (rn) bör öppettiderna i de öppnaarkiven bli föremål för en översyn med inriktning att tillgängligheten förenskild forskning tillåts öka. Med hänsyn till att arkivutredningen kan väntasredovisa sina överväganden anser utskottet att motioneninte påkallar någon åtgärd. 1 motion Kr227 (s) lämnas en redogörelse förarkivresurserna i främst . Del framhålls i motionen att men också andra enheter inom högskoleväsendet har stort intresse av all på bästa sätt få tillgång till den i stora och samlade arkivinforma tionen. Motionärerna vänder sig mol etl förslag som kommun lagt fram för arkivulredningen om att ell stort arkivcentrum inrättas i , De framhåller alt en förbättrad tillgång lill arkiven inom såväl för som för andra forskningsintressenter bör komma till stånd genom en uppbyggnad av bättre dataförbindelser mellan arkiven inom högskoleregionen. Utbyggnaden bör ske under premisserna alt landsarkivet i distrikt behålls i oförändrad omfattning och att några resurser -, förarkivverksamheten i. inte överförs från detta län till KrU1987/88:14 Umeåregionen. Motionärerna menar att tillgängligheten tillarkivmaterial kan öka genom etl utnyttjande av datatekniken och den allt merökade användningen av mikrofilm utan alt arkivinstitutionerna som sådana behöveromlokaliseras. Motionärerna vill alt del görs en kraftfull satsning på nyinforriiationsleknologi för att göra arkivmaterialet tillgängligt för forskare' vid universitet och högskolor i och alt ochHärnösands ställning som arkivcentrum - med odelat landsarkiv - bevaras ochstärks. Bland de intressanta arkivprojekt som nämns i den nuredovisade motionen märks den verksamhet inom olika arkiv som bedrivs vid detnyligen invigda Arkivhuset i . I motion Kr225 (s) tas upp frågan ,ompermanentning av en i motionen angiven försöksverksamhet vid i (SLIT) som enligl motionen är enintegrerad del av Arkivhuset. Enligt vad som närmare utvecklas i motionen harinstitutet lill uppgift speciellt all initiera, utveckla och bedrivalokalhislo-risk forskning, utbildning och information. Behov finns' av enförstärkt basresurs avseende lön till föreståndare, forskningsassistent' ochkanslist samt - t.ex. i samarbete med () - lön lill enpersonlig professur tillika specialist på kyrkoboksforskning. Pessutom krävsmedel till en driftsbudget. Ulskoltet anser att prövningen av de frågor som tas upp imotionerna bör ske utifrån den samladeöversyn av arkivväsendet somarkivutredningen gjort bl.a. med utgångspunkt i forskningens behov. 1 likhetmed vad uiskottei framhöll vid behandlingen av samma fråga villutskottet belräffande frågan om inrättandet av SLIT därtill framhålla att -som statsministern anfört i proposition 1986/87:80 om forskning (s. 27) -endast i undanlagsfall särskilda forskningsinstitutioner byggts ut vid sidanav högskoleorganisationen. Med hänsyn till det anförda anser utskottet alt motionernainte bör ' föranleda någon åtgärd. Demografiska databasen i utför insamling,registrering och datorbearbetning av individdata ur de svenska kyrkoböckerna.Enligt sin instruktion har Demografiska databasen till uppgift alt registreraoch bearbeta huvudsakligen demografiska och sociala historiska dala för forsknings-,utbildnings- och arkivändamål saml att göra dessa dala tillgängliga förforskare. Dalabasen skall även, inom de fäll där datamaterialet finner sinanvändning, verka för vetenskapligt samarbete samt, där så är lämpligt, 'medverka lill metodutveckling. Instruktionen är utfärdad , dä Demografiskadatabasens verksamhet, som ursprungligen startades som ett beredskapsprojekl iHaparanda 1973. fick sin nuvarande fasta form som en särskild enhet under Umeåuniversitet. Demografiska dalabasen leds av en styrelse med representanter förinstitutioner med anknytning lill verksamheten. Den har ledamöter somrepresenterar universiteten, arkivväsendet, museiväsendet,arbetsmarknadsmyndigheterna, och personalen.Demografiska databasen har sin verksamhet föriagd till och Haparanda.Produktionsenheten, excerperingscenlralen, med huvuddelen av arbetsstyrkan ärlokaliserad till , I finns ledningen 3 1987/88. och sedanden också en forsknings- och utvecklingsenhet. Sedan KrU1987/88:14 1982 är en professur i historisk demografi vid universitetorganisatoriskt inplacerad som en enhet vid Demografiska databasen. Till Demografiska databasen har också knutits treexcerperingscentraler i och i och iVästerbotten. De bekostas med medel från arbetsmarknadsmyndigheterna och drivssåledes som beredskapsprojekt. Totalt finns vid Demografiska dalabasen ca 60 anställda,varav ett tjugotal i . Därutöver finns vid excerperingscentralerna totaltca 50 beredskapstjänster. bedriver också omfattandeberedskapsarbeten i (, och ) ochJämtlands län (och Holing). Databas i har varit i driftsedan budgetåret 1982/83. ägnades åt Nordiska museetsegna samlingar, varefter registrering av länsmuseisamlingar påbörjades. Arbetsuppgifternabestår av överföring av information om kulturhistoriska museers föremålssamlingarlill maskinläsbart medium. I förekommer även verksamhet som är inriktadpå ordnings- och förleckningsarbete av olika arkiv i . Sedan1976/77 har i och bedrivits verksamheter med renskrivning avefterfrågat arkivmaterial. Fr.o.m, innevarande budgetår har arbetsplatsernainordnats under ell projekt arkivsökning (RAS). Arbetsuppgifternabestår av dels traditionellt arkivförlecknande, dels av dalaregislrering avarkivalierna. Dataregistreringen görs på terminaler som är kopplade lillNordiska museels dator i . Arbete med renskrivning av mestadelshandskrivet material utförs i . Den verksamheten är knuten tillmuseets avdelning för näringsliv och samfund. I bedrivs arbete med insamlingoch renskrift av material. Dessa arbeten utgör förarbeten inför forskning inomramen för museets forskningsprogram. Motionärerna bakom motion 1987/88:Kr274 (s) anser alt delbör prövas hur etl fristående utvecklingscentrum för historiska dokumentationermed ledning / kan skapas av Demografiska databasens verksamheter iNorrbotten och samt av verksamheter i Norrbotten.Det framhålls i motionen att verksamheterna har många beröringspunkter, ochmotionärerna menar att en samlad organisation med bas i och medverksamhet på de olika orterna, enligt vad som närmare utvecklas i motionen,skulle kunna ge förutsättningar för större effektivitet i verksamheten, störrenyttjande av den utvecklingspotential som finns saml en tryggare anställningför personalen. Utskottet konstaterar att del genom de i det föregåendebeskrivna verksamheterna utförs uppgifter som är angelägna utifrån de intressen som resp. huvudman har att företräda. Med beaktande inte minst av att det primära syftet med verksamheten vid Demografiska dalabasen är forskning och ulbildning är utskottet inte berett att förorda att initierar ett utredningsarbete som går ut på att undersöka möjligheterna att skilja verksamheten från . Den redovisning som lämnas i motionen talar visserligen för att del kan finnas fördelar med en samordning av verksamheterna, främst i form av effektivitetsvinster och ökade möjligheter -6 Ulskoltet anser emellertid alt det i första hand bör ankomma KrU 1987/88:14 på de berörda myndigheterna alt överväga dessa möjligheter, ochatt det finns goda förutsättningar för att så sker. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen. 1. beträffande beräknande av medel för Svenskarkivinformation i attriksdagen med bifall lill proposition 1987/88; 100 och med avslag på motion1987/88:Kr226 yrkande 1 och motion 1987/88:Kr308, båda motionerna i motsvarandedel, beslutar att för angivna ändamål skall beräknas , altriksdagen medbifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr226 yrkande 1 och motion 1987/88;Kr308, båda motionerna i motsvarandedel, lill och landsarkiven för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 3. belräffande uttalande om utveckling av svenskarkivinformation i attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr213 och motion 1987/88:Kr226 yrkande 2, 4. beträffandeVadstena slott attriksdagen avslår mofion 1987/88:Kr278, motion 1987/88:Kr319och motion1987/88:Ub504, 5. beträffandeöppettiderna för forskning i vissa arkiv att avslår motion1987/88:Kr265, 6. belräffande ettarkivcentrum i m.m. all avslår motion 1987/88:Kr227, 7. beträffandeSvenskt lokalhistoriskt institut i att avslår motion1987/88;Kr225, 8. belräffande ettutvecklingscentrum i alt avslår motion 1987/88:Kr274. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv Regeringen har under punkt F 27 (s. 412-414) föreslagitriksdagen att till Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88:Kr280 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omdialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i . I myndigheten dialekt- och ortnamnsarkiven saml svensktvisarkiv (DOVA) ingår dialekt- och folkminnesarkivet i , ortnamnsarkivet i , dialekt- och ortnamnsarkivet i , dialekt-, ortnamns- och folkminnesar- 27 kivet iGöteborg, dialekt-, ortnamns-och folkminnesarkivel i , svenskt KrU1987/88:14 visarkiv,arkivet för medeltida personnamn samt Myndigheten har till uppgift att samla in,bevara och publicera material om svenska, samiska och finska dialekteroch folkminnen samt ortnamn och personnamn i riket, avge yttrandeni ärenden och fastställande av ortnamn m.m. saml samla in och sammanställamaterial om svensk vis- och folkmusik och den svenska jazzens Innevarande budgetår utgår ett anslag till verksamhetenmed . Regeringen föreslår för nästa budgetår en ökning av anslagetnied . Kulturministern anför all han därvid beräknaten medelstilldelning som - utöver sedvanlig pris- och löneomräkning - med . överstiger vad som följer ay huvudförslaget. Ulskoltet har inte någon erinran mot regeringens förslaglill medelsanvisning. 1 motion Kr2S0 (ni) lämnas en redogörelse för denmångåriga verksamheten vid dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivel iGöteborg (DAG). Medverkan från ideellt arbetande ytterst kompetenta krafter ärenligt motionären förklaringen lill att det vid DAG har kunnat bedrivas enomfattande och resultalrik verksamhet. Motionären påtalar emellertid attförhållandena vid DAG nu är sädana att verksamheten måste tillföras ökaderesurser för ati man inte skall tvingas inskränka sin forsknings- ochutgivningsverksamhel. Vad DAG främst behöver för alt på avsett sätt kunnafullgöra sina uppgifter är en utökning från halvtid li|l heltid av vissatjänster vid arkivet. Utskottet förutsätter alt regeringen vid sin prövning avmyndighetens anslagsframställning för /90 ingående överväger deomständigheter som motionären pekat på. Med hänsyn lill del anförda anserulskoltet att någon åtgärd från sida inte är erforderlig. altriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100.1111 Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv för /89 anvisar ellförslagsanslag av 17 602 OOÖ kr,', 2. beträffande ökade resurser till dialekt-,ortnamns- och folk minnesarkivel i attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr280, Statliga arkiv: Vissakostnader församlingar och inateriel m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 28 och F 29 (s. 414-417) och hemställer 1. att lill Svenskt biografisktlexikon för /89 anvisar ett förslagsanslag av . ' 2. att till Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och /Nrt/enc///!,/?