bet · GB01KrU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Beträffande ansvaret för Turistrådetsrekreationspoliliska uppdrag framhåller rådet i en kommentar till dettarekreationspolitiska uppdrag att ansvaret förrekreationspolitiken och fritidsfrågorna faller på många parter. Rådet anförvidare följande. Kommuner och landsting har mycket viktiga uppgifter idetta sammanhang liksom staten via myndigheter och organisationer som t.ex.turistrådet. Arbetsgivarna engagerar sig alltmer i alt utvecklaförutsättningarna för en rik fritid. Arbetstagarorganisationerna gör del ocksåsom ett led i att förbättra situationen för löntagarna.Intresseorganisationerna inom fritidssektorn har en stark position i dagenssamhälle och deras betydelse växer. För är det viktigt att som en litenorganisation i denna mångfald av aktörer finna en position och verksamhet. Del koncept som nu arbetar efter kommer attgenom samordning med andra aktörer respektive starkare koncentration stärkaförutsättningarna för att som en part bidra till förutsättningarför en rikare fritid. Rådets arbete riktas nu in på följande områden vilketenligl ökar möjligheterna att lösa uppdrag. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet all Turistrådetär medvetet om sitt ansvar för att även utveckla verksamheten inomfritidssektorn. Utskottet vill dock erinra om följande uttalande vidbehandlingen av regeringsförslaget om riktlinjer för turist- ochrekreationspolitiken (prop. 1983/84:145 bil. 1, KrU 1983/84:22, rskr.1983/84:353). Utskottet vill nu understryka all det är viktigt att i principalla medborgare bereds möjlighet all la del av de värden som turismen i Sverigekan erbjuda och att de kan utnyttja sin fritid i sådana former som var och enönskar. Det är särskilt angelägel alt samhället på olika sätt gör de svagastställda grupperna och individerna delaktiga i de rekreationsmöjligheter somturismen inom har. Samhällets insatser på rekreations- och turistområdetmåste utformas så att de kan komma alla till godo och bidra till alt minskaexisterande sociala och ekonomiska hinder för alt utnyttja de resurser förturism och rekreation som finns i . Denna målsättning gäller fortfarande. Utskottet villdärför understryka att del är angeläget att i sin verksamhet på all utveckla Sverigeturis men även sätter in sina resurser så att samhällets insatser på turistområdetfår 10 en sådan inriktning att de kan komma alla lill godo. Vad utskottet har anfört med anledning av motion Kr405 börges KrU 1987/88:20 regeringen till känna. kommunisterna avvisar i motion Kr413 densärskilda satsning som enligt propositionen bör ske på marknadsföring.Mofionärerna hävdar att denna satsning liksom Turistrådels målsättning i stortär inriktad på att utveckla turism inriktad främst på affärsresande och enköpstark publik. De betonar i stället behovet av en satsning på rekreation förde breda folkgrupperna. De föreslår därför att i fortsättningeninte skall ha ansvaret för rekreationspoliliken och att en ny huvudman fördenna verksamhet bör inrättas. Utskottet har i det föregående framhållit att de avriksdagen uppställda målen för turist- och rekreationspolitiken liggerfast. Den satsning på marknadsföringsinsatser som förordas i propositionen fårinte medföra att i sitt arbete negligerar dessa mål. Utskottetdelar föredragande statsrådets bedömning att det är angelägel att utveckla ochstödja turismen i . Inte minst det stora underskottet i det s.k.turistnetlol motiverar speciella ansträngningar för att öka utlänningarsresande i och även få svenskar att upptäcka . Det är därförmofiverat med en tidsbegränsad extraordinär satsning på marknadsföring.Utskottet har inget att erinra mol den i propositionen förordade treårigasatsningen. Motion Kr413 yrkande 1 i här aktuell del avstyrks alltså. Vad avser förslaget om att en ny huvudman förrekreationspolitiken skall inrättas vill utskottet påpeka att år 1984tog ställning i denna fråga, då fick ansvar även förrekreafionspolitiken genom all den dittillsvarande rekreationsberedningenupphörde och vissa av dess uppgifter lades på . Med hänvisning lilldet anförda avstyrker utskottet motion Kr413 yrkande 2. I motion Kr408 (c) begärs att regeringen skall låtautarbeta en plan för turismens utveckhng i . En sådan plan bör ange enmålsättning med minst en femprocentig årlig ökning av turismen. avstyrkte utskottet ett motionsyrkande medlikartat innehåll (KrU 1986/87:20 s. 9). Utskottet framhöll därvid bl.a. attTuristrådet representerar en liten del av de totala resurser som satsas på attutveckla och driva svensk turism och reseindustri och alt del på regional ochlokal nivå görs stora insatser för all utveckla turismen. Kommunerna ochförelagen inom turistnäringen gör myckel betydande ekonomiska satsningar.Turistrådets uppgift är bl.a. att på olika sätt stödja de insalsersom görs ochutveckla marknadsföring såväl inom som utom landet. Utskottet underströk alldel knappast kan vara möjligt eller ens önskvärt alt staten genom Turistrådetskulle lägga fast en för hela landet gällande plan med riktlinjer för turismensutveckling. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Den kommer ocksåtill ullryck i propositionen där föredragande statsrådet understrykernäringslivets ansvar för att utveckla turismen i . Med hänvisning lilldet anförda avstyrker ulskoltet yrkande Ii motion Kr408. 1 sammamotion begärs också (yrkande 4), alt i ett uttalande till KrU1987/88:20 regeringenskall ställa sig bakom motionärernas kritiska synpunkter på Turistrådetsstrukturplan och industriverkets branschsludie. De anser att de förslagsom framförs i alltför hög grad koncentrerar insatserna lill några få områden.Det finns därför risk för att andra orter och regioner inte får möjligheteratt utvecklas positivt. I den strukturplan för turism och rekreation somTuristrådet utarbetat på regeringens uppdrag redovisas ett omfattande bakgrundsmaterialom turistnäringen. Planen är avsedd att vara rullande och fortlöpande hållasaktuell. I planen presenteras även förslag till åtgärder för en positivutveckling av Sverigeturismen bl.a. marknadsföringsåtgärder både inom landetoch inlernationelli. I branschstudien analyseras turistbranschens nuvarandesituation och utvecklingsmöjligheter. Dessa två studier utgör ett nödvändigt underlag för detfortsatta arbetet med all utveckla turismen i . Utskottet har ocksåuttalat (senast KrU 1986/87:20 s. 11) alt del statliga stöd som lämnas börprövas utifrån en helhetssyn så att såväl arbetsmarknads- och rekreations- somturistsynpunk-ler beaktas och att investeringar leder lill stadigvarandesysselsättning. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att någonriksdagens åtgärd med anledning av yrkande 4 i motion Kr408 inte är påkallad. bör enligt motion Kr408 (yrkande 5) tillförasett belopp om 10 milj. kr. för investering.ssiöd till lokala/regionalaanvändare av ett nytt bokningssystem som skall ersätta BOKSER. Utskottet lämnade (KrU 1986/87:20 s. 11) enutföriig redovisning för Turistrådels lansering av ett rikstäckande':bokningssystem -BOKSER. I årets anslagsframställning redovisar rådet all detinte finns en rimlig möjlighet all driva detta bokningssystem vidare utanavsevärda underskott. har därför beslutat att intefortsätta hittillsvarande verksamhet längre än lill utgången av . Ettskäl som rådet anger är att BOKSER inte visat sig ha förutsättning attutvecklas till det rikstäckande nät som det ursprungligen utarbetades för.Turistrådet avser all utveckla och driva riksbokningsverksamhet i andra formeroch i ell fristående dotterbolag. Motionärerna anför att för alt klara nödvändiga investeringarpå lokal och regional nivå bör staten genom tillskjuta medel förbidrag lill investeringar främst för de användare som tidigare investerat iBOKSER-syslemel. Med anledning av motionärernas önskemål bör nämnas attTuristrådet i sin anslagsframställning beräknar kostnader för avskrivning avBOKSER om totalt ca 9,7 milj. kr. har rekommenderat nuvarandekunder alt söka alternativ pä den existerande marknaden och då särskiltScandicom som är den störste leverantören av denna typ av tjänster iSkandinavien. har därtill deklarerat sin avsikt all tillsammans medScandicom i ett kommunikationsbolag öka förutsättningarna all kommunicera utbok-ningarna på marknaden. Under resterande period skall BOKSER drivas medminsta möjliga insats i underhåll så att funktionen garanteras. Utskottetanser mot bakgrund av vad som anförts alt motionen i här 12 aktuelldel inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Beträffandemedelsanvisningen yrkas i motionerna Kr408 (yrkande 2) och KrU 1987/88:20 Kr428 (c)att ett anslag om.25 milj, kr, skall anvisas till utöver vad somföreslagils i budgetpropositionen för utökade marknadsföringsåtgärder. För att skall kunna återvinna den andel av turistmarknaden inlernationellisom enligl motionärerna förlorats krävs att statenoch näringslivet vardera satsar minst 50 milj, kr. Regeringens förslag innebär en mycket kraftig satsning påturistområdet. Med hänsyn härtill saml till det rådande budgetläget avstyrkerutskottet de här aktuella motionsyrkandena. Förslaget i motion Kr413 om avslag på den särskildamarknadsföringssatsningen innebär att anslaget bör minskas med 25 milj. kr.Utskottet som i det föregående uttalat sig för all denna särskilda satsning börgenomföras avstyrker motionen i här aktuell del (yrkande 1 delvis). Regeringelisförslag lill medelsanvisning tillstyrks. Förslag som rör sammansättningen av styrelseförs fram i motion Kr408. För alt öka styrelsens kompetens och för allstimulera turistnäringens intresse för rådets verksamhet bör turistnäringensinfiytande i styrelsen stärkas. Förra årel avstyrkte ulskoltet ett likartatmotionsförslag. Utskottet lämnade då en redovisning för styrelsens ochdelegationens sammansättning och uppgifter. Under det år som gått har detenligt utskottets mening inte framkommit något som motiverar en ändradinställning från utskottets sida till frågan om styrelsens samniansällning.Motion Kr408 yrkande 6 avstyrks alltså. I samma motion, Kr408 (yrkande 7), för motionärerna framförslag till olika turistfrämjande åtgärder. De påpekar att del är viktigt medgoda, allmänna kommunikationer samt spridning av semester. Motionärerna önskaratt i en framställning lill regeringen skall ställa sig bakom dessasynpunkter. Förslag med samma syfte som del här aktuella har utskottetavstyrkt åren 1984och 1987 (KrU 1983/84:22 s. 38, KrU 1986/87:20). Utskottethar därvid framhållit bl.a. all semeslerspridningen i första hand är en frågaför arbetsmarknadens parter. Bland de åtgärder för all främja turismen som nämns i strukturplan ingår även enspridning av semestrar och skolornas sportlov. Utskottet utgår från all regeringen uppmärksammar deproblem som aktualiseras i motionen och anser därför att en särskildframställning från sida inte är påkallad. Förslag som syftar till statliga insatser i vissa områdenlas upp i tre motioner. Med anledning av förslagen i dessa motioner villutskottet erinra om att på olika sätt stöder lokala och regionalainitiativ på turistområdet. Rådet har bl.a. föreslagit alt etl servicebolag-Resurs-med uppgift all på olika sätt medverka i utvecklingen av turistnäringenpå olika nivåer skall bildas. Verksamheten inom avdelningen föraffärsutveckling skall bl.a. inriktas på att få lill stånd ell utökat samarbetemellan och de olikaregionerna genom förbättrade informations- och kommunikationsme- KrU1987/88:20 Avdelningen skall även medverka i projekt inom prioriterade Enligt motion Kr416 (fp) finns det i med desskulturminnen och -miljöer speciella förutsättningar för turistsatsningar medinriktning på kullurupplevelser. Motionärerna anser all i samarbetemed och turistråd bör kunna utveckla lämpligaprojekt. De menar också att måste marknadsföras som en region iturislsammanhang. Inom bedrivs i samarbete medriksantikvarieämbetet ett särskilt projekt - kultur och turism i Sverige.Syftet med detta projekt är att genom gemensamt agerande åstadkomma ell rikareinnehåll i Sverigeturismen och främja olika turistprojekt. Sedan projektetstartade har etl tiotal regionala seminarier genomförts bl.a. i . Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. I motion Kr418 (m,fp) yrkande 1 uttalas önskemålet allriksdagen skall göra ell uttalande om behovet av insatser för turistnäringen iVärmland. Motionärerna anser att regionalpolitiska utvecklingsresurser bör ståtill förfogande när förelag i turistbranschen startas. De anseratt del finns goda förutsättningar för ökad sysselsättning inom turistnäringenom man tillvaratar den kultur som finns i . Med anledning av motionärernas synpunkter vill ulskolteterinra om att regeringen beviljade lokaliseringsbidrag med 26 milj.kr. och lån om 12 milj. kr. lill - en turistanläggning somkommer att uppföras i i norra . I övrigt hänvisarutskottet lill vad som anförts om olika verksamheter för attstödja turismen. Utskottet anser alt motionen inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Enligt motion Kr424 (s) finns del behov av ökat statligtstöd för alt utveckla besöksnäring och turism i . Motionärerna pekar på en rad insatser som krävs för attbygga ut turismen i länet. De nämner bl.a. följande: - lokal produktutveckling av etturval turistanläggningar och aktiviteter med goda förutsättningar - regionala,offensiva och riktade marknadsföringsinsatser med stor trovärdighet ochuthållighet - resurser lillutveckling av bl.a. vägvisning och skyltning, campingplatser, bussarrangemang,våra nordiska marknader, kurs- och konferensresan-del. Järnriket,Mellan-Ljusnan och Nedre - turistiskautvecklingsprojekt med klar marknadsorientering. För att genomföra dessa projekt krävs dock enligtmotionärerna statligt stöd såväl för investeringar som för marknadsföring. Utskottet vill framhålla alt vissa av de i motionen nämndaåtgärderna ingår i turislfrämjande satsningar som planerar altgenomföra. 1 Länsrapport 87 (rapport 1988:1) redovisar länsstyrelseni att Turistråd som finansieras av och länels kommuner initierar och medverkar i projekt som syftar till all utveckla och förbättra förutsättningarna för en ökad turism. roll förturismen i länet uttrycker sig bl.a. genom olika projektstöd. Det KrU1987/88:20 fördelas dels via turistråd i länsövergripandeprojekt dels direkt till turistprojekt i enskilda kommuner. Dessutom förekommerstöd till turistföretag typ Fritid via lokaliseringsstöd ellerglesbygdsstöd. I delta sammanhang bör dock enligt utskottets meningframhållas att det primära ansvaret för produktutveckling av turism ligger hosde olika producenterna på del lokala och regionala planet. Med hänvisning tilldet anförda anser utskottet att motionen inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. I motion Kr403 (vpk) begärs alt en plan skall utarbetasför friskvård, turism, friluftsliv och tillgänglighet vid älv, älv.Råneälven, älv och och att denna plan skall föreläggas berördakommunala och regionala organ. Vidare önskar motionärerna all turistrådet skallfå i uppdrag alt marknadsföra dessa som rekreations- och fiskeområden. Utskottet har vid två fillfällen tidigare (KrU 1985/86:19,KrU 1986/87:20) avvisat förslag med samma inriktning som de nu aktuella.Utskottet redovisade då de olika åtgärder som vidtagits. I detta sammanhang kan nämnas alt del i regeringensförslag om särskilda regionalpolitiska insatser i (prop.1987/88:86) även ingår satsningar på all utveckla turismen i Norrbollen. Förregionala utvecklingsinsatser föreslås 100 milj. kr. som skall disponeras avlänsstyrelsen i . I propositionen förutsätts all de insatser påturistområdet som finner motiverade kommer all behandlas i samrådmed Norrbollens turistråd och turistråd. I propositionen redovisas att regeringen har tillkallat enutredningsman med uppgift alt komma med förslag på områden där turistsatsningarhar förutsättningar att lyckas. Vidare föreslås 2 milj. kr. för dettautredningsarbete, vari bl.a. ingår viss försöksverksamhet, t.ex. försök medvissa turislarrangemangs marknadsmässiga attraklivitel. Utskottet behandlardessa förslag i propositionen i sitt belänkande KrU 1987/88:24. Utskottet utgår från alt de förslag som motionärerna lagtfram kommer att beaktas i utredningsarbetet. Utskottet anser därför att detinte är erforderligt med någon åtgärd med anledning av motion Kr403. Frågan om ett statligt stöd till cykelturism tas upp imotion Kr406 (s). Vidare anser motionärerna all projektet bör fåstatligt stöd. Detta projekt som omfattar en led från lill Norrbottendrivs av . Utskottet vill framhålla alt regeringen har anslagit ca 10milj. Enligl vad utskottet inhämtat överväger Turistrådet- efter propåer från cykelförbunden - alt utreda behovet av stöd lillcykelturismen. Med hänsyn härtill finner utskottet att någon åtgärd medanledning av motion Kr406 inte är påkallad. Hemställan i motion Kr425 (s) går ut på all riksdagenskall göra ett uttalande om behovet av åtgärder för utveckling av bådlvet. Motionärerna hänvisar lill rapporten från turistråd Bålliv-en folkrörelse. Nyttigare än du tror (Rapport 1987:3), där en rad åtgärder föreslås för alt förbättra bållivet,bl.a. åtgärder i gästhamnar, förbättrade farleder, utbyggd information och bättre 15 Motionärerna påpekar .att från båtorganisaiionernas sida har KrU 1987/88:20föreslagils all en särskild bålavgift skulle tas ut av bålägare. Intäkternafrån denna avgift skulle användas för åtgärder för all utveckla båtlivet. Vid behandlingen av regeringens förslag ominförande av fritidsbåtsregister (prop. 1986/87:121, KrU 1986/87:22, rskr.1986/87:347) -behandlade utskottet ell molionsförslag med i allt väsentligtsamma'syfte som det här aktuella. Utskottetlämnade då en utförlig redovisning av de insatser för båtlivet som görs av staloch kommun. Utskottet uttalade att det är viktigt att samhället gör fortsattainsatser för att förbättra förutsättningarna för båtlivet. Utskottet ansågdock all det inte var motiverat att riksdageri gjorde en särskild framställningi detta hänseende. Medhänvisning lill del anförda avstyrker uiskottei motionen. Enligt motionerna Kr408 och Kr428 (c) bör begreppetprimära rekreationsområden avskaffas. Vid behandlingen av förslag med samma syftelämnade ulskoltet (KrU 1986/87:20 s. 16) en utförlig redovisning för innebördeni och tillkomsten av de primära rekreationsområdena samt för bestämmelserna inaturresurslagen. Ulskoltet förutsatte att man inom närmareskulle överväga behovet av att bibehålla begreppet primära rekreationsområden.Enligt vad ulskoltet inhämtat övervägs inom regeringskanslietmöjligheterna att vidta sådan ändring av förordningen om regionalpolitiskt stödatt begreppet primära rekreationsområden som kvalifikation förregionalpolitiskt stöd inom stödområde C skall ulgå. Med hänsyn härtill anserutskottet att motionerna Kr408 yrkande 3 och Kr428 yrkande 1 inte erfordrarnågon åtgärd. 1. beträffande turisträds ansvar för desociala målen för turist- och rekreationspoliliken attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Kr405 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 2. beträffandespeciella marknadsföringsinsatser på turistområdet att avslår motion1987/88:Kr413 yrkande 1 i motsvarande del, 3. beträffande nyhuvudman för rekreationspolitiken att avslår motion 1987/88:Kr413yrkande 2, 4. beträffandeplan för turismens utveckling attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr408 yrkande 1, 5. belräffande strukturplan och industriverkets branschstudie altriksdagen avslår motion 1987/88:Kr408 yrkande 4, 6. belräffandeinvesteringsbidrag till ett nytt bokningssystem attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr408 yrkande 5 i motsvarande del, att riksdagenmed bifall lill proposifion 1987/88; 100 och med avslag på motionerna1987/88:Kr408 yrkandena 2 och 5, det senare i motsvarande del, 1987/88:Kr428yrkande 2 samt 1987/88:Kr413 yrkande Iimotsvarande del lill Stöd till turism och rekreation för /89anvisar etl reservafionsanslag av . 8. beträffandesammansättningen av turistråds styrelse KrU 1987/88:20 att avslår motion 1987/88:Kr408 yrkande 6, 9. beträffandevissa turistfrämjande åtgärder attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr408 yrkande 7, 10. beträffandestatliga insatser i vissa områden a) 1987/88:Kr418yrkande 1 (turism i ) b) 1987/88:Kr424(turism i ), 11. beträffande insatser för turism i all avslår motion 1987/88:Kr416, 12. beträffande insatser för turism vidvissa att avslår motion 1987/88;Kr403, 13. beträffande cykelturism attriksdagen avslår motion 1987/88;Kr406, 14. beträffande åtgärder för attutveckla båttivet alt avslår motion 1987/88:Kr425, 15. beträffande begreppet primärarekreationsområden attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr4()8 yrkande 3 och 1987/ 88:Kr428 yrkande1. Slockholm På kulturutskoltets vägnar Närvarande; (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). Inriktningen av samhällets stöd till idrottsrörelsen(punkt 1, mom. 1) och (båda c) anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "är påkallad"bort ha följande lydelse; Motionärens synpunkter och förslag ger ullryck för sammasyn på idrottsrörelsens vikliga roll som återfinns i propositionen. Det betonas attdet är angeläget alt samhället på olika säll stödjer idrottsrörelsens strävan alt bredda sin verksamhet ytteriigare. I synnerhet behövs utökade insatser för barn och ungdomar saml för alt aktivera fier kvinnor, handikappade och jy Isin verksamhet har RF valt alt koncentrera sina insatser till tre KrU1987/88:20 huvudprogram: ungdom, motion och tävling. Utskottet vill särskiltframhålla vikten av att programmen ungdom och motion kan genomföras. Programmetungdom är inriktat på en allsidig utveckling av barnet i idrottsverksamhetenoch åtgärder för all behålla ungdomar i föreningslivet. Programmet mofionsyftar i första hand lill att stimulera fill fysisk aktivitet och rekreation.Enligt utskottets mening är det särskilt angeläget att utveckla motion inärmiljö för att få fler fysiskt inaktiva att motionera. Idrottsledarnasideella insatser år av stor betydelse för idrottsrörelsen och för helasamhället. Det är nödvändigt att samhällets stöd till idrottsrörelsen höjsbl.a. för att rörelsen skall kunna behålla och dra fill sig fler frivilligakrafter. Vidare bör ett särskilt stöd lämnas till de specialförbund som görbreddsatsningar genorn enklare regler och verksamhet med blandade lag såväl ifråga om ålder som kön. Även de små specialförbund som har svårt att finansierasin verksamhet genom sponsorsiöd och reklaminkomster bör få etl ökat stöd. dels att moment 1 i ulskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 1, beträffande inriktningen av samhällets stöd tillidrottsrörelsen att med bifall till motion 1987/88:Kr409 yrkande 2och med anledning av mofionerna 1987/88:Kr404 yrkande 2 och 1987/88:Kr423 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Medelsanvisningen till Stöd till idrotten (punkt 1,mom. KarlBoo och (båda c) anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående framhållit att det är angeläget att idrottsrörelsen inomolika områden kan bygga ut sin verksamhet. Med hänsyn härtill föreslårutskottet att anslaget räknas upp med 15 milj. kr. dels att moment 3 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 3. beträffande medelsanvisningen alt medanledning av proposition 1987/88:100 och motion 1987/88:Kr411 yrkande 1 samtmed bifall till mofion 1987/88:Kr409 yrkande 1 till Stöd till idrotten /89 anvisar ett reservationsanslag av , Medelsanvisningen till Stöd till idrotten (punkt 1,mom. IngaLantz (vpk) anser delsalt den del av ulskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse; propositionen föreslagna höjningen av det statliga stödet fill idrottsrörelsen är enligl utskottets mening otillräcklig. Den är drygt 40 milj. kr. lägre än vad RF har begärt för kommande budgetår. Idrotten behöver ett kraftigt förstärkt statligt stöd bl.a. för att kunna upprätthålla bredden i '" idrottenöver hela landet och alt kunna bygga ut ledarutbildningen.