bet · GB01SoU27 · 1987-12-31 00:00:00 — om utvecklingen inom hälso- och sjukvården m.m. (skr.1987/88:172) Ibetänkandet behandlas regeringens skrivelse 1987/88; 172 om folkhälsansutveckling, m. m. jämte vissa motionsyrkanden från allmänna motionstiden,rörande inriktningen av hälso- och sjukvården, underlaget för sjukvårdspolitiskabeslut m. m. Utskottetanser inte att regeringens skrivelse påkallar någon åtgärd från riksdagenssida. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets m- och c-ledamöterreserverar sig lill förmån för ett mofionsyrkande (c) om en utredning omensamhetssituationen i . I övrigt föreligger fem reservationer (m, fp)fill förmån för egna motionsyrkanden. Tre särskilda yttranden (m, c, vpk) haravlämnats. Iskrivelsen redovisas en rapport om folkhälsans utveckling, som socialstyrelsenutarbetat på regeringens uppdrag. I skrivelsen behandlas också frågor om detarbete som syftar lill att ytteriigare förbättra befolkningens hälsa och minskarådande skillnader i hälsosituationen mellan olika grupper i samhället.Riksdagen bereds tillfälle att ta del av vad som anförs i skrivelsen. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1987/88:So210av m. fl. (m) vari yrkas, såvitt här är i fråga, 6.att som sin mening ger regeringen till känna att nedläggningen avden för de äldre väsentliga slutna somatiska sjukvården måste bromsas. 1987/88;So4l4av Margö m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos, regeringenbegär åtgärder för komplettering av medicinska register med sociala dala avbetydelse för hälsan och införande av öppenvårdsstatistik, 2. att hos regeringenbegär att överiäggningär upptas med isyfte all åstadkomma mer rättvisande prestations- SoU 1987/88:27 mått förvården. l987/88:So426av m. fl. (m) vari yrkas, såvitt här är i fråga, 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering avprimärvården, 2. alt hos regeringenbegär förslag till reviderade riktlinjer för hälso- och sjukvården medbeaktande av vad i motionen anförts, 8.alt hos regeringen begär förslag till sådan ändring i hälso-ochsjukvårdslagen att patienternas valfrihet stärks i enlighet med vad i motionenanförts. l987/88;So442av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt här är i fråga, 3. allriksdagen hos regeringen begär förslag om införande av ett huslä- karsyslem enligl de riktlinjer som framförs i motionen, 5.all som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom sjukvårdens andel av framtida resurser. l987/88:So468av () vari yrkas 1. alt hos regeringenbegär all en utredning tillsätts med uppgift alt utreda ensamhetssituationen iSverige, 2. att hos regeringenbegär förslag till åtgärdsprogram för all analysera och kartlägga olyckor medpersonskador som följd, 3. att som sin meningger regeringen lill känna vad i motionen anförts om sjukdomsförebyggandeinsatser i hela landet. 1987/88:So49lav och () vari yrkas att begär attregeringen vidtar åtgärder i avsikt all undanröja i mofionen påtaladehälsorisker. Iproposifion 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m. m.föreslogs att en sammanställning och analys av hälsoutvecklingen inombefolkningen - en folkhälsorapport - borde las fram och lämpligen publicerasvart tredje år. Därutöver borde årliga slalisliksammanslällning-ar redovisas.Riksdagen hade ingen erinran mol detta (SoU 1984/85:28, rskr. Regeringenuppdrog åt att utarbeta nämndafolkhälsorapporl. redovisade en första folkhälsorapport tillregeringen (redovisar 1987:15,Folkhälsorapport ). Iregeringens skrivelse 1987/88:172 redovisas den av sålunda utarbetaderapporten om folkhälsans utveckling. I skrivelsen konstateras alt Sverigesbefolkning både i etl historiskt och i ett internationellt perspektiv harett mycket gott hälsofillslånd. Dödligheten har, liksom väsentliga delar av SoU 1987/88:27sjukligheten, varit sjunkande i samtliga åldersgrupper. Förebyggande insatseroch en fortsatt utveckling av den allmänna välfärden anges som viktiga orsakertill alt hälsosituationen kunnat förbättras. I skrivelsen anförs dock altfortfarande drabbas ell betydande antal människor av onödigt lidande ochalltför tidig död fill följd av en ohälsa som bör kunna förebyggas. Dennaohälsa är ojämlikl fördelad i befolkningen. Utsatta grupper har ett klart sämrehälsotillstånd än sådana med goda sociala villkor. Iskrivelsen behandlas särskilt frågor om del arbete som syftar lill allytterligare förbättra befolkningens hälsa och minska rådande skillnader i hälsosituationenmellan olika grupper i samhället. Det redovisas alt en hälsopolitiskarbetsgrupp skall tillsättas som etl rådgivande organ lill den nya hälso- ochsjukvårdsberedningen. Avsikten är att denna folkhälso-grupp vid sidan av sinarådgivande uppgifter också genom sin sammansättning aktivt skall medverka lillalt åtgärder initieras inom myndigheter och organisationer. Pånågra områden aviseras att utredningar skall tillsältas. Sålunda anförs alt enutredning kommer alt tillkallas med syfte att få till stånd ettförbud mot annonsering av tobaksvaror. Vidare skall få iuppdrag att lämna en mer utförlig redovisning av hälso- och sjukvårdensstrukturella förändring samt effektivitets- och produktivitetsutvecklingen inomvården. I anslutning härtill sägs att vissa direktiv kommer att lämnas ominriktning och uppläggning av kommande folkhälsorapporler. Slutligen redovisasalt en särskild utredare skall tillkallas för alt utreda frågan kringinformationsstrukturen m. m. för hälso- och sjukvården. Utskottetåterkommer i del följande till vissa av de frågor som las upp i skrivelsen. Imotion 1987/88:So442 av m.fl. (fp) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjukvårdensandel av framlida resurser (yrkande 5). Motionärerna anför bl.a. att med denekonomiska tillväxt som antas t.ex. i den senasle långslidsulredningen, dvs.2-2,, sjukvårdshuvudmännen bör filiföras resurser i takt medtillväxten. Detta är nödvändigt såväl för alt klara nya behov och nya sjukdomarsom för att förbättra möjligheterna att behålla och rekrytera personal. Med ensvagare ekonomisk tillväxt mäste sjukvårdens behov tillgodoses genomomprioriteringar frän andra områden. Isocialstyrelsens folkhälsorapporl (redovisar 1987:15, s. 164och 165) redovisas att hälso- och sjukvården expanderatmed i genomsnitt ca 3,räknat i fasta priser. hardock gradvis avtagit och förväntas vara 1,1987. 1980 avsatte såväl somSverige 9,av BNP fill hälso- och sjukvård. har ökat sin andeltill 10,, medan andelen i sjunkit. Irapporten redovisas vidare att statens bidrag tilllandslingen har minskal relativt sett, från SoU 1987/88:27 28%av landstingens utgifter 1987. Landsfingen har dock fortsalt altutvidga sin verksamhet även om det skett i minskande takt. Socialministernanför i skrivelsen om folkhälsans utveckling m. m. (s. 5) att den viktigasteorsaken till att hälso- och sjukvärden minskat sin andel av BNPär att den allmänna ekonomiska tillväxten ökat kraftigt fr. o. m. delta år irelation till utvecklingen under 1970-talels senare del och 1980-lalelsinledande år. Hon anför vidare alt del enligl hennes uppfattning är den realavolymförändringen inom sektorn och inte sektorns relativa andel av de totalaresurserna som bör läggas lill grund för bedömningen av hälso- och sjukvårdensmöjligheter att fullfölja sina uppgifter i enlighet med hälso- ochsjukvårdslagens intentioner. Vidare redovisas att enligt uppgifter frånnationalräkenskaperna och en uppskattning vad gäller så årliga tillväxten inom hälso- och sjukvården varit igenomsnitt 2,räknat i fast penningvärde. Iskrivelsen anförs också att del vid övergripande bedömningar av volymutvecklingocb förändringar i behov är av grundläggande betydelse att hänsyn tas lillnettoeffekten av de strukturförändringar som medför alt uppgifter överförs frånen samhällssektor till en annan. Mellan hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten pågår en mycket viktig sådan strukturförändring som innebär atthälso- och sjukvårdssektorn avlastas vissa uppgifter, framför allt vad gällervården av äldre men även beträffande psykiskt sjuka. Socialministern hänvisartill ett aviserat uppdrag till om en mer utförlig presentationav produktivitets-, effektivitets- och strukturförändringarna och anför attdenna redovisning bör avvaktas. Utskottetgör följande bedömning. Hälso-och sjukvårdslagen har uppställt etl antal mål för hälso- och sjukvården attden skall ges fill alla på lika villkor, all den i ökad utsträckning skallinriktas på att förebygga ohälsa, all den skall ha god kvalitet och högsäkerhet och alt den skall präglas av lättillgänglighet, respekt för patientenssjälvbestämmande och integritet m. m. Enligt utskoUets mening måste sjukvårdentillförsäkras de resurser som krävs för att lagstiftningens intentioner om engod vård för alla på lika villkor skall kunna uppfyllas. Utskottetanser med hänvisning till del anförda att den aktuella motionen So442 (fp)yrkande 5 inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Vissa riktlinjer för hälso- och sjukvården Tremotionsyrkanden lar särskilt upp inriktningen av hälso- och sjukvården,primärvårdens roll m. m. Imotion 1987/88:So426 av m.fl. (m) hemställs att som sinmening skall ge regeringen lill känna vad i motionen anförts om en utvärderingav primärvården (yrkande I).I motionen hemställs vidare attriksdagen hos regeringen skall begära förslag till reviderade riktlinjer för hälso- och sjukvården medbeaktande av av vad som anförts i motionen SoU 1987/88:27 (yrkande 2). Enliglmotionärerna präglas de nuvarande riktlinjerna för hälso- och sjukvården avöverdrivna föreställningar om vad folkhälsopoli-fik och en starkt utbyggdprimärvård kan åstadkomma. Förebyggande insatser ger inte påtagliga resultatförrän på , och sjukvården kan inte utformas enbart utifrånsjukvårdspoliliska mål. Motionärerna pekar på att ett ökat antalhälsoundersökningar medför att fler sjukdomar och sjukdomstillstånd upptäcks,vilka behöver behandlas och botas. Det stigande antalet äldre ställer krav påkvalificerade sjukvårdsresurser. Efterfrågan på kvalificerad sjukvård ökar itakt med de medicinskl-lekniska framstegen. Motionärerna anser att denkvalificerade sjukvården vid läns- och länsdelssjukhus inte i någon betydandeutsträckning kan ersättas av primärvård. I framför allt storstadsområdena ärprimärvården så utbyggd alt en fortsatt utbyggnad bör anslå i avvaktan på enutvärdering av vad primärvården där förmår prestera. Motionärerna anser attriktlinjerna för hälso- och sjukvården bör omprövas och alt regeringen börförelägga ett förslag till reviderade riktlinjer för hälso- ochsjukvården. Imotion 1987/88:So2I0 av m.fl. (m) begärs ell tillkännagivande lillregeringen om alt nedläggningen av den för de äldre väsentliga slutna somatiskasjukvården måste bromsas (yrkande 6). Motionärerna anför bl. a. att den slutnasomafiska akutsjukvården är etl av samhällets viktigas-le stöd för äldre somvill bo hemma . Vidare anförs att det inom akutsjukvårdenunder det senasle decenniet har skett dramatiska förändringar med en kraftigminskning av den slutna vården för yngre och en ökning av sluten värd föräldre. Om antalet akut vårdplatser fortsätter att minska kan delta enligtmotionärerna komma att gå ut över de äldres behov av sjukvård. Denna utvecklingmåste bromsas. Utskottetbehandlade i det av godkända belänkandet SoU 1984/85:28 riktlinjernaför hälso- och sjukvårdens utveckling och därvid ävenmotionsyrkanden av liknande innehåll som de nu aktuella. Utskottet uttaladedärvid att de i den då aktuella propositionen om utvecklingslinjer för hälso-och sjukvården (prop. 1984/95:181) föreslagna rikflinjerna enligl ulskoltetinte skulle uppfattas så som att akutsjukvården skulle minska i betydelse.Utskottet anförde vidare (s. 9): Högkvalitet, stor kapacitet, effektivitet och beredskap skall, enligt utskoltetsmening, fortfarande utgöra självklara utgångspunkter för läns- ochregionsjukvården. En annan sak är att länssjukvårdens vårdplalsanlal sannoliktkan även fortsättningsvis minskas i takt med alt primärvården inkl. de lokalasjukhemmen byggs ut. Erfarenheterna visar t. ex. alt en stor del avmedicinklinikernas platser är belagda med pafienter som anmälts förlångtidssjukvård eller som skulle kunna.vårdas med hjälp av hemsjukvård ochhemtjänst. Den i propositionen förordade omfördelningen av resurser skallsåledes inte hindra länssjukvårdens kvalitativa utveckling. Det är tvärtomangeläget att utvecklingen mol nya och förbättrade metoder för diagnostik ochbehandling fortsätter. Länssjukvårdens roll kommer dock alt förändras efterhand i riktning mot mera specialiserad sjukvård, forsknings- ochutvecklingsarbete samt kunskapsförmedling. Inteheller skall satsningen på förebyggande av sjukdomar och skador ställas imotsats till en god akutsjukvård. Det förebyggande hälso- och sjukvårdsarbetetskall dels åstadkomma en minskning i skillnader i 11 1987/88. hälsa mellan olikabefolkningsgrupper, dels åstadkomma all människor SoU 1987/88:27 leverfriska . De vinster som kan göras gäller livskvalitet. Utskottet ärsjälvfallet medvetet om alt del oavsett omfattningen av förebyggande åtgärderalltid kommer all finnas etl behov av kvalificerad akutsjukvård. Det är intefrågan om annat än att delta behov skall tillgodoses. Behovetav god akutsjukvård för äldre har också behandlats tidigare av utskottet (sebl.a. SoU 1984/85:22). Utskottet har därvid pekat på vikten av alt uppmärksammade äldres behov av en god och snabb akutvård. Utskottet har också uttalat attfillgången till akutvård är en betydelsefull del av omsorgerna om de äldre. Detkrävs både hemtjänst, hemsjukvård och vid behov tillgång till akutvård för alläldre skall kunna ha ett självständigt boende med bibehållen trygghet. Allsambandet mellan hemsjukvården och akutsjuvården måste uppmärksammas har ocksåframhållits. Särskildastudier har gjorts när det gäller utvecklingen inomprimärvården och länssjukvården. Här kan bl. a. nämnas Spris arbete ochSpri-rapporten för länssjukvården av en utbyggd primärvård (nr199). har gjort en uppföljning av primärvårds-utvecklingen ilandet vilken redovisats i rapporten - omfattning och inriktning1986 (PM 166/87). Del finns i sammanhanget också skäl all erinra om denutredning av konsekvenserna av vård- och omsorgssektorns strukturförändringsom och genomfört (den s. k.konsekvenssludien). Ibelänkandet SoU 1986/87:37 återkom utskottet till frågorna om primärvårdensoch länssjukvårdens utveckling och behovet av vårdplatser inom den slutnasomatiska akutsjukvården. Utskottet erinrade därvid om de tidigare gjordauttalandena och anförde att det inte är fråga om annat än alt del behov avkvalificerad akutsjukvård som alltid kommer alt finnas också skall tillgodoses.Utskottet fann anledning understryka att vård på olika nivåer inkl. akutsjukhusvård måste kunna tillhandahällas vid behov för att äldre människor medbibehållen trygghet skall kunna bo kvar i sin invanda miljö och i ett egetboende. Utskottet anförde vidare (s.lO11): mening är det självklart alt någon omfattande reducering av antaletplatser inom den slutna somatiska sjukhusvården inte får ske utan att andratillfredsställande vårdmöjligheter byggs ut och finns fillgäng-liga. Enannan sak är att olika rationaliseringsåtgärder från landstingens sida kan göraalt antalet vårdplatser på sina håll skärs ned för alt möjliggöra eneffektivare användning av tillgängliga resurser. Sådana frågor måste avgörasav sjukvårdshuvudmännen själva inom ramen för deras ansvar att erbjuda dem sombor i resp. landstingsområde en god vård. Utskottetanser emellertid all motionsyrkandena visar på en fråga som är viktig i en tidnär resurserna inte räcker lill för alt uppfylla alla ambitioner som finns.Utvecklingen på området måste följas noga, bl.a. inom ramen för hälso- ochsjukvårdsberedningen. Utskottetkonstaterade att frågan om primärvården och länssjukvårdens utveckling liksomföljderna av vård- och omsorgssektorns strukturförändring redan var föremålför åtskillig uppmärksamhet och alt något initiativ från sida därmedinte kunde anses erforderligt. De då aktuella motionsyrkandena avstyrktes.Riksdagen följde utskottet (rskr. Avden senaste s.k. Dagmaröverenskommelsen om ersättningar från SoU 1987/88:27sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmännen framgår attparterna, dvs. staten och sjukvårdshuvudmännen, är ense om att utbyggnaden avprimärvården skall fortsätta för att ytterligare förbättra medborgarnasmöjligheter att snabbt få tillgång till kvalitafivt god och nära' vård. Deluttalades även att åtgärder bör vidtas för all förbättra samverkan mellanprimärvården och den sociala . Partema var också eniga om attsocialstyrelsen borde få i uppdrag all i samråd med ,, Spri och stafisliska centralbyrån kartläggavårdresursernas utveckling, omstrukturering mellan skilda verksamhetsområdeninom hälso- och sjukvården och vissa andra övergripande frågeställningar. Somframgått ovan uttalar socialministern i skrivelsen om folkhälsans utvecklingsin avsikt alt lämna ell sådant uppdrag till . Avöverenskommelsen framgår också all staten och sjukvårdshuvudmännen är eniga omalt den slutna somatiska vården måste anpassas till primärvårdens utbyggnad. Uiskotteigör nu följande bedömning. Delfinns enligt utskottet anledning att betona vikten av en väl fungerandeprimärvård. Primärvården måste vara så utbyggd alt människor på lika villkorkan få tillgång till en god vård som kan förebygga allvarligaresjukdomstillstånd. finns anledning att framhålla att en meraspecialiserad sjukvård inkl. akut sjukhusvård måste kunna tillhandahållas depatienter, inte minsl äldre, som behöver sådan vård. Nödvändiga strukturförändringarinom hälso- och sjukvården måste dock kunna ske, så att hälso- och sjukvårdensresurser utnyttjas på ell effektivt sätt. Ulskoltet vill i övrigt hänvisa lillsina ovan redovisade uttalanden och de uppfattningar som där kommit filluttryck. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna So426 (m) yrkande 2 och So210 (m)yrkande 6. Vadgäller kravet på en utvärdering av primärvården delar utskottet bedömningen alldel är önskvärt all en utvärdering av de strukturella förändringarna inomhälso- och sjukvården kommer lill stånd. Utskottet fär dock hänvisa lill vadsom anförts i både den s. k. Dagmaröverenskommelsen och regeringens skrivelseom ell uppdrag fill i denna del. Delta tillgodoser enliglutskoltets mening syftet med motion 1987/88;So426 (m) yrkande I, som därföravstyrks. Imotion 1987/88:So442 av m.fl. (fp) hemställs att riksdagenhos regeringen skall begära förslag om införande av ett husläkarsy-stem enligtde riktlinjer som framförs i motionen. Motionärerna anför alt det är angelägetatt alla människor har en husläkare, dvs. en läkare med vilken de kan havaraktiga kontakter. Människorna måste ha möjlighet all välja sin husläkare. mån man inte anser sig kunna finna någon lämplig husläkare i del egnaområdets primärvård bör man ha möjlighet alt söka sig SoU 1987/88:27 till enläkare utanför den egna vårdcentralen. Var och en skall vara registrerad hosen läkare inom primärvården eller hos en annan läkare. Det måste enliglmotionärerna finnas möjlighet alt välja en specialistläkare som sin husläkare,och den som så önskar måste också kunna byta husläkare. Läkare bör varaskyldiga att om inte särskilda skäl föreligger ta emot de patienter som sökersig lill henne eller honom. 1betänkandet SoU 1984/85:28 behandlade utskottet etl motionsyrkande som gälldevalfrihet i läkarval och husläkare men även frågor om kontinuitet i vården,vård på lika villkor och ökad effektivitet för att minska köerna i sjukvården.Utskottet konstaterade därvid all del inte rådde några principiellamotsättningar mellan önskemålen i motionen och vad som anfördes i dessa frågori den då aktuella propositionen om utvecklingslinjer för hälso-och sjukvården.I propositionen angavs som ett centralt mål att alla skall få en god vård pålika villkor och att patientens behov skall sättas i centrum. Det framhölls allhembesök i primärvården är av mycket stor betydelse liksom detutvecklingsarbete som inriktas mot att skapa konfinuitet i kontakterna mellanvårdgivare och den enskilda pafienten. Även samverkan mellan primärvård ochandra vårdgivare framhölls. Utskottet ansåg inte alt de då aktuella mofionernapåkallade något uttalande och avstyrkte sålunda motionerna. LItskotteterinrar om de uttalanden som utskottet tidigare gjort. Det finns anledning attpå nytt understryka vikten av utvecklingsarbete som syftar fill att förbättrakontinuiteten i kontakterna mellan å ena sidan läkare och annan vårdpersonaloch å andra sidan den enskilda patienten. Utskottet är dock inte berett alt förordaett husläkarsystem av den typ som förordas i den aktuella motionen. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion l987/88:So442 (fp) yrkande 3. Viss ändring i hälso- och sjukvårdslagen Imotion l987/88:So426 av m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i hälso- och sjukvårdslagen attpafienlernas valfrihet stärks i enlighet med vad i motionen anförts (yrkande8). I motionen presenteras bl. a. förslag fill en ändrad sjukvårdsförsäkring,innebärande all försäkringsersättning betalas till den vårdgivare patientenväljer. Motionärerna anser emellertid att patientens valfrihet också börstärkas genom alt hälso- och sjukvårdslagen kompletteras och preciseras i frågaom rätten att välja vårdgivare och vårdform. En sådan ändring bör enligtmofionärerna göras skyndsamt och behöver inte samordnas med den förändring iersättningssystemet som föreslås. Utskottethar behandlat frågor om ökad valfrihet i vårdenoch därvid också redovisat sin syn på privat bedriven hälso-och sjukvård.Utskottet har därvid uttalat sitt stöd för den grundläggande principen alt allyrkesmässigt bedriven hälso- och sjukvård skall slå under offentlig insyn,tillsyn och kontroll. har emellertid framhållits att privata vårdinitialivutgör etl viktigt alternativ och komplement fill den SoU 1987/88:27offenfiiga värden (se t.ex. SoU l983/84:4y). Ettliknande motionsyrkande avstyrktes senast i det av godkändabetänkandet SoU 1986/87:37. Utskottet hyser alltjämt samma principiellauppfattning och finner inte anledning till något ändrat ställningstagande.Motion 1987/88:So426 (m) avstyrks sålunda i nu aktuell del (yrkande 8). Behovet av underlag för hälsopolitiska beslut Imotion 1987l88:So414 av Margö m.fl. (vpk) hemställs att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för komplettering av medicinska register medsociala dala av betydelse för hälsa och införande av öppenvårdsstatistik(yrkande 1). Motionärerna anser att del behövs en sådan komplettering av debefintliga registren för att kommande folkhälsorapporter skall kunna bli ettunderlag för en offensiv hälso- och sjukvård. Vidsin behandling av ett liknande motionsyrkande i belänkandet SoU 1984/85:28redovisade ulskoltet olika uttalanden i den då också aktuella propositionen1984/85; 181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, vari bl. a.underslröks hälsoslatislikens stora betydelse som underlag för den epidemiologiskaforskningen. Vidare framhölls i propositionen att del är grundläggande för delförebyggande arbetet att man har tillgång till och utgår från kunskaper omsambanden mellan miljöförhållanden i bred bemärkelse och dess effekter påbefolkningens hälsa. Del hänvisades lill betydelsen av vetenskapligaepidemiologiska undersökningar av ohka slag och löpande registrering avsjukdomarna i befolkningen på ett sådant sätt att man kan påvisa deras sambandmed t. ex. skadliga faktorer i miljön. Utskottethänvisade lill uttalandena i propositionen och konstaterade att siktet varinställt på alt få fram en statistik som motsvarade motionärernas krav.Motionen avstyrktes. Dennu aktuella skrivelsen om folkhälsans utveckling behandlar i ett särskiltavsnitt frågan om behovet av besluts- och kunskapsunderlag för kommandefolkhälsorapporler. 1 skrivelsen anförs att redovisningarna av den socialafördelningen av sjuklighel och dödlighet folkhälsorapport har gettkunskaper som är väsentliga som underlag för beslut om folkhälsoarbelelsinriktning.