bet · GB01KrU12 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare vill ulskoltet framhålla att gällandeförfattningsbestämmelser ger utrymme för att även låta författare av filmmanusfå bidrag från del här aktuella anslaget. Med hänvisning härtill och dåöverflyttningen av vissa resurser till har skett för attmotverka administrativt dubbelarbete avstyrker utskottet motionen i här aktuelldel (yrkande 5 delvis). I den ovan behandlade motionen Kr222 (fp) yrkas ensärskild uppräkning av anslaget utöver del belopp om . tilldanskonstnärer som ovan redovisats. Motionärerna yrkaren höjning med 3 milj.kr., vartill kommer 1 milj. kr. som frigörs genom förslaget i motion Kr224ombidrag lill fonder på musikområdet. Av del sålunda framräknade beloppet omtotalt 4 milj. kr. bör 2 milj. kr. fördelas i storisen likformigt lill degrupper som får stöd under anslaget, 1 milj. kr. beräknas till musiker ochsångare, som torde få endast en mindre del från , samt 1milj, kr. beräknas lill andra scen- och filmkonslnärer än de som tillhördanskonslnärsgruppen. Med hänsyn till den icke obetydliga satsning som enliglpropositionsförslaget görs på bidrag lill tonsättare, fonogramarlister ochdansare samt till all en uppräkning av anslaget innefattas i detta förslagavstyrker utskottet motionen i denna del (yrkande 3 delvis). 1. belräffande särskilda insatser för tonsättareoch fonogramarlister attriksdagenmedbifall lill proposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88:Kr224 och motion 1987/88:Kr267 yrkande 5, båda motionerna i motsvarande del, beslutar att för angivna ändamål under anslaget skall beräknas ,, 2. beträffande beräknande av särskilda medel förstöd till dans konstnärer attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr222 yrkande 3 i motsvarande del beslutar att för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas . 3. beträffande beräknande av särskilda inedel förinsatser inom KrU 1987/88:12 filmområdel altriksdagen avslår motion 1987/88:Kr267 yrkande 5 i motsvarande del, 4. beträffandesärskild uppräkning av anslaget allriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr222 yrkande 3 i motsvarande del beslutar all medel inte skall beräknasunder anslaget för angivna ändamål, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motionerna1987/88:Kr222 yrkande 3. 1987/88:Kr224 och 1987/ 88;Kr267 yrkande 5, samtligamotioner i motsvarande del, lill Bidrag till konstnärer för /89anvisar ell reservationsanslag av . Regeringen har under punkt F 7 (s. 381-382) föreslagitriksdagen all lill Inkomslgaranlier för konstnärer för /89anvisa ell förslags- . 1987/88:Kr222 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. alt till Inkomslgaranlier för konstnärer () för /89 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. 1987/88:Kr242 av m.fi. (c) vari yrkas 10. alt riksdagenbeslutar medge att regeringen bemyndigar konstnärsnämnden att under entreårsperiod fördela ytterligare 20 inkomslgaranlier, 11. att riksdagentill F 7. Inkomstgarantier för konstnärer anvisar ett i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt anslag av . De medel som anvisas under anslaget är avsedda förinkomslgaranlier för konstnärer. Sådan garanti kan beviljas konstnärer som stårför konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svensktkulturliv. Beslut om innehavare av inkomslgaranti fattas av regeringen eftergemensamt förslag av konstnärsnämnden och styrelsen för författarfondeller efler yttrande av dessa organ. Inkomslgaranti kan uppgå till högst fem gånger basbeoppetenligt lagen om allmän försäkring. Såledesuppgår garantins maximibelopp för till . Maximibeloppetminskas med innehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och avårsinkomsten i övrigt. Antalet inkomslgaranlier för innevarande budgetår har avregeringen fastställts till 127. Medel har anvisats som ger utrymme för att utseytterligare en person till innehavare av sådan garanti. I propositionen förordas att 29 ytterligaretvå garanlirum skall inrättas, varav ett är avsett för en avgående KrU1987/88; 12 innehavare av tidsbegränsad lärartjänst inom högre konstnärligulbildning och etl är avsett för f.d. chefen för moderna museet, professorPontus . I två motioner framställs yrkanden om en ökadmedelsanvisning som ger utrymme för att inrätta fler garantirum, nämligen imotion Kr222 (fp) sju garanlirum och i motion Kr242 (c) åtta garantirum.Därjämte vill motionärerna bakom sistnämnda motion att skall medgeatt det får inrättas ytterligare 20 inkomslgaranliereller således 12 garantier utöver dem som omfattas av medelsberäkningen förnästa budgetår. Utskottet anser med hänsyn till behovet ay återhållsamhetmed statsutgifter all del inte är möjligt att förorda en medelsanvisningutöver den som -regeringen föreslagit och som ger utrymme för inrättande avytterligare etl garantirum. Eftersom inte heller budgetprövningen för kommandebudgetår bör föregripas, avstyrks samtliga motionsyrkanden. allriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr222 yrkande 4 saml motion 1987/88:Kr242 yrkande 10 i motsvarande deloch yrkande 11 lill Inkomstgarantier för konstnärer för /89anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande inrättande av ytterligaregaranlirum under kommande budgetår altriksdagen avslår motion 1987/88:Kr242 yrkande 10 i motsvarande del. Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. Ersättning till rättighetshavare på musikområdet Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 8 och F 9 (s. 382-385) och hemställer 1, att till Ersättning åt författarem.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. för /89 anvisar ett förslag sanslag av .50 677 000 kr.. 2. att lill Ersättning till rättighetshavarepå musikområdet för /89 anvisar ett anslag av . Slockholm På kulturulskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), ,1987/88:12nung (s), (), (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(m), (), (vpk),() och (). De kulturpolitiska målen (punkt 1, mom. 1) (), ().Lars (). (), (m) och () anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Då ulskoltet" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse: Det råder fortfarande enighet om de åtta kulturpoliliskamål som fastställdes . och särskilt på 1980-lalet haremellertid i olika sammanhang, bl.a. i riksdagsmotioner, framställts krav på enkomplettering av målen med andra sådana. Utskottet anser nu tiden vara inne attnärmare pröva om så skall ske. I första hand bör prövas om de i motionerna avföreträdare för moderata samlingspartiet och förordade målen omkonstnärlig kvalitet och om rimliga arbetsvillkor för landets fritt arbetandekonstnärer bör fastställas som mål så alt totalt tio kulturpolitiska målkonimer att gälla. Det är naturligt att det också sker en prövning avlämpligheten att slå fast ett mål som framhäver vikten av mångfald ochvariation i kulturyttringarna. Genom önskemålet om överväganden i ovan angivna hänseendenaktualiseras också behovet av en översyn av de ursprungliga kulturpolitiskamålen så lill vida att detaljutformningen av dem kan behöva granskas i ljusetav den kulturpoliliska utvecklingen . Utskottet förordar alt så sker.Vad som härvid kan vara av särskilt intresse är alt mol bakgrund avcenterparti-motioner och förra årel pröva om formuleringen rörande detkulturpoliliska decentraliseringsmålel bör jämkas så att det klarare än vadsom nu är fallet framgår all även Stockholmsbaserade institutioner kan ha etlansvar för att bedriva kulturverksamhet på andra orter. Självfallet måste den av ulskoltet förordade översynen skeunder medverkan av företrädare för riksdagspartierna. Del får dock ankomma'påregeringen alt pröva i vilken ordning översynen skall ske. Vad utskottet anfört med anledning av motion Kr222 (fp)yrkande 1 och motion Kr238 (m) yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna. Motion Kr268 (vpk) yrkande 1 avstyrks. dels att moment 1 i utskottetshemställan i piinkl 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande de kulturpolitiska målen alt med anledning av motionerna 1987/88:Kr222 yrkande 1, 1987/88:Kr238 yrkande 1 och med avslag på motion 1987/88:Kr268 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 31 Dekulturpolitiska målen (punkt 1, mom. 1) KrU 1987/88:12 (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Då utskottet" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse; I partimolion Kr268 (yrkande 1) vill vpk att somsin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om riktlinjer förkulturpolitiken. Motionärerna utvecklar utförligt sina synpunkter.Utskottet delar motionärernas uppfattning. Delta innebär också att utskottetgodtar de slutsatser motionärerna kommer fram till. Utskottet anser därför attriksdagen bör ställa sig bakom riktlinjer för kulturpolitiken innebärandeåtgärder för alt utveckla och stödja kulturyttringar som vänder sig molförtryck och degradering av människan och i stället genom sitt motstånd bidrartill en fri och allsidig utveckling, alt därvid särskilt stödja den kulturella kampen för deutsatta grupper som har särskilda erfarenheter och behov, vilket förutsätterklassamhällets nedbrytande, alt främja såväl bevarandet och utvecklingen av vårtmänskliga och nationella kulturarv som de nya kulturella strömningar som tillvarje lid bryter fram som uttryck för nya generationers erfarenheter och kamp, att skapa bättre villkor för utövande konstnärer på allakulturområden, för amatörer och grupper samt för den mångsidigakulturverksamhet som bedrivs av folkbildningsorganisationer och andrafolkrörelser, på arbetsplatser och i bostadskvarter, att verka för alla människors delaktighet och medskapandei kulluren från barn- och ungdomsåren och framåt , i arbetslivetoch under pensionsåren, att genom sin allmänna ideologiska och politiska kampbekämpa de beroendeförhållanden och förirycksformer, som i klassamhälletdrabbar konst och kultur och skapa utrymme och möjligheter för etl frittkonstnärligt och kulturellt skapande. Utskottet tillstyrker således motion Kr268 (vpk) yrkande1. Motionerna Kr222 (fp) yrkande 1 och Kr238 (m) yrkande 1 avstyrks. dels alt moment 1 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande dekulturpoliliska målen att med bifall lill motion 1987/88:Kr268yrkande 1 och med avslag på motionerna 1987/88:Kr222 yrkande 1 och1987/88:Kr238 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Statsutgifterna för kulturändamål m.m. (punkt 1,mom. och (båda c) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s, 6 börjarmed "Det är" och på s. 7 slutar med "yrkande 1)" bort ha följande lydelse; Utskottet ansluter sig lill uppfattningen i motion Kr242 (c) att det är 32 angelägelatt det kommer till stånd en ingående analys av kulturens KrU1987/88:12 ekonomiskavillkor i vårt land. Enligt utskottels mening bör en sådan analys ligga tillgrund för formulering av långsiktiga handlingslinjer. alt finnakompletterande finansieringskällor för kulturen bör därvid också prövas.Utskottet biträder också förslaget i motionen att det skall fastställas etlkulturellt enprocenlsmål för . dels att moment 2 i utskottelshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 2. beträffande statsutgifternaför kulturändamål m.m. alt med anledning av motion 1987/88:Kr242yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Amerikaniseringens effekter (punkt 1, mom. 4) (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Efter förslag" och slutar med "åtgärd" bortha följande lydelse; Amerikaniseringen av det svenska samhället sker i olikaformer och i både stor och liten omfattning och mer eller mindre seriöst ulanatt man egentligen märker det. Det finns ingen forskning som belyser hur vårt landsbefolkning påverkas av denna amerikanisering. Det är, som föreslås i motionen,nödvändigt alt forskning om amerikaniseringens effekter på del svenskasamhället sätts i gång. Medel bör därför anvisas för forskning inom dettaområde. Regeringen bör förelägga förslag till medelsanvisning försådan forskning som anges i motionen. Vad ulskoltet sålunda anfört börriksdagen med anledning av motion Kr216 (vpk) som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 4 i utskottets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse: 4. belräffandeamerikaniseringens effekter attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Kr216 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Fördelningen av offentligt kulturstöd (punkt 1,mom. , och (allam) anser dels att den del av utskottels yttrande som på s. 8 börjarmed "Det finns" och slutar med "(yrkande 3)" bort haföljande lydelse; Då del gäller fördelningen av offentligt kulturstödansluter sig utskottet till synpunkterna i motion Kr238 (m). För alt skiftandevärderingar och ambitioner inom kullurlivet skall kunna göra sig gällande måstemånga självständiga organ fördela offentligt kulturslöd. Utskottettillstyrker således motion Kr238 yrkande 3. dels att moment 5 i utskottets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse: 5. beträffandefördelningen av offentligt kulturstöd attriksdagen med bifall fill mofion 1987/88:Kr238 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 33 3 1987/88. (punkt 1, mom. 6) KrU 1987/88:12 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "(yrkande 1)" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att del ärmotiverat all en översyn görs av anslagssyslem och organisation påkulturområdet. Därvid bör bl.a. den i inotionen angivna modellen övervägas. anfört bör med anledning av motion Kr267 (c) yrkaride 1 somsin mening ge regeringen till känna. dels alt moment 6 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 6. beträffande anslagssystemm.m. att med anledning av motion 1987/88:Kr267 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sponsring (punkt 1, mom. 7) (), (). (),(), (), (ni) och StinaGustavsson (c) anser dels all den del av utskottets yttrande som på s, 9 börjarmed "Utskottet vidhåller" och pä s, 10 slutar med "(yrkande4)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser , liksom (KrU 1983/84:18s, 8, KrU 1984/85:16 s, 13. KrU 1985/86:18 res. 13 och KrU 1986/87:12 res. 6)att gåvor, donationer och depositioner vilka ej är förenade med belastandevillkor samt en riktigt utformad sponsorverksamhel som ej slår i sfiid med dekulturpoliliska målen bör välkomnas inom kulturområdet. Sådant stöd kan geökat utrymme för exempelvis gästspel, internationellt utbyte och inköp aveljest svåröverkomliga nyförvärv. Viss försiktighet måste naturligtvis iakttas då del gällerstöd lill basresurserna för kulturinstitutioner. Stat eller kommun fårnämligen inte bli bundna av all fortsätta en.verksamhet eller att hålla den påviss nivå som en följd av alt en sponsor drar tillbaka sitt stöd. Del sagda hindrar naturligtvis inte att det finns fall därstöd till en basresurs bör kunna accepteras. Om en huvudman bedömer alt denaktuella verksamheten är kullurpoliliskl motiverad och att det budgeimässigtkommer att bli möjligt att efler en lid fortsätta verksamheten ulan sådant stödutifrån, kan det enligl utskottets mening inte finnas några vägandeinvändningar mol ett sponsorskap. 1 ell sådant fall leder sponsringen till allutbyggnaden av basresursen lidigareläggs, vilket måste hälsas medtillfredsställelse, 1 enlighet med del anförda avstyrker utskottet motionKr268 (vpk), såvitt däri förordas etl uttalande om att sponsring ej börförekomma inom kulturlivet (yrkande 4), Vad utskottet anfört om sponsring bör som sinmening ge regeringen till känna med anledning av motion Kr238 (m) yrkande 4. delsatt moment 7 i utskottetshemställan i punkt, 1 bort ha följande lydelse: KrU 1987/88:12 7.belräffande sponsring att med anledning av motion 1987/88:Kr238yrkande 4 och med avslag på motion 1987/88:Kr268 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sponsring (punkt 1, mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 9 börjarmed "Utskottet vidhåller" och på s, 10 slutar med "(yrkande4)" bort ha följande lydelse: Då detgäller s.k. sponsorverksamhet vill utskottet anföra följande. Näringslivet visar ett allt större intresse av alt avsätta kapital för kulturändamål. Motiven för delta är att skaffa enkulturprofil, som kan ge ett bättre anseende hemma och utomlands. Vidare kannäringslivet geriom sponsring öka kontrollen över kulturlivet genom alt olikakultursatsningar ' görs beroende av företagens tycke och smak. Uppkäftiga experiment, politiska manifestationer,kollekliva arbetarspel med stark dagsaklualitei skulle knappast få bidrag frånnäringslivet. Snarare ligger den irendmässiga och spektakulära kulluren iföretagens intresse, I motsats till de statliga kulluranslagen med sinaövergripande prioriteringar och allsidiga satsningar, som utgår från idemokratisk ordning beslutade kulturprogram, är kapitalels sponsring i sinensidighet och målinriktning ett oerhört hot mol den konstnärliga friheten ochyttrandefriheten. Förelagens bidrag genom sponsring skall inte förväxlas medden konsläl- ' skande mecenatens personliga engagemang i kulturlivet. Allaeldsjälar är välkomna att bidra till kulturlivets utveckling. Däremot verkarstöd från enskilda förelag med nödvändighet på ett nyckfullt sätt. Huruvidakonsten skall kunna överleva ett ekonomiskt kärvt klimat kan inte få göras privalangelägenhet. vare sig det är företagen som skall slå för fiolernaeller enskilda med sitt privata engagemang. S.k. sponsring är etl led i den marknadsföring som spelaren allt större roll i de transnationella företagens verksamhet: Denna avserbl.a. att påverka hela kullurmönstret och därmed förelagensavsättningsmöjligheter. Att inbilla sig själv och andra att de stora företagenssponsring av kulturlivet inte skulle påverka detta förefaller alltförljusblått. Utskottet avvisar därför besläint förslaget i motion Kr238(m) yrkande 4 all skulle uttrycka en positiv inställning tillsponsorskap i kulturlivet och ansluter sig lill kravet i motion Kr268 (vpk)yrkande 4 att bör uttala all sponsring inom kulturlivet ej börförekomma. dels att moment 7 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 7, beträffande sponsring attriksdagen med bifall lill motion 1987/88:Kr268 yrkande 4 och med avslag på motion 1987/88:Kr238 yrkande 4. som sin mening ger reuerinsen till känna vadutskottet anfört, Enkulturfond för den svenska nationella kulturens KrU 1987/88:12 utveckling (punkt 1, mom. 8) (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "framställning" och slutar med "nämndainriktning" bort ha följande lydelse: Uiskottei delar den uppfattning somkommer till ullryck i motion Kr268 (vpk) om att del skall inrättas en särskildkulturfond, som skall användas för att främja den svenska nationella kulturensutveckling (yrkandena 2 och 3). Ulskoltet tillstyrker därför motionsyrkandena. dels all moment 8 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 8. belräffande en kulturfond förden svenska nationella kulturens utveckling attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Kr268 yrkandena 2 och 3 som sin meningger regeringen lill känna vad ulskoltet anfört, En kultur- och folkrörelsefond finansierad genomstatlig spelverksamhet (punkt l,mom. och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "I det" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse: Inom bereds en framställning frånriksdagen om närmare överväganden av möjligheterna alt skapa en eller flerakulturfonder. Vad som anförs i motion Kr242 (c) ger enligt utskoltets meningstarkt stöd för behovet av fonder som kan ge stöd ål inte bara kultur ulan ävenfolkrörelse-verksamhet. Utvecklingen under de senasle åren pålotterimarknaden-bl.a. genom långtgående intrång påkvickloiterisidan (Triss), vilken tidigare varit förbehållen folkrörelserna -har ytterligare accentuerat behovet av ett fortsatt statligt stöd tillfolkrörelserna. Staten har genom sin väl utbyggda organisation för de statligalotterierna en mycket effektiv apparat för marknadsföring, och det framstår somnaturligt och rimligt att denna apparat utnyttjas även för att ge ett ökat stödål folkrörelserna lika väl som åt kulturen. Uiskottei anser visserligen attförsiktighet bör iakttas då det gäller specialdestinering av vissa inkomster påstatsbudgeten men med hänsyn till det nära sambandet mellan resultatet av destatliga lotterierna och resultatet av folkrörelselotlerierna bör det enligtutskottels mening inte finnas något principiellt hinder för alt en kultur- ochfolkrörelsefond baserad på vinstmedel från statlig spelverksamhet inråttas.Förslagsvis bör av statens intäkter på spel tillföras fonden. Isammanhanget erinrar uiskollel om Kulturlotteriet, där visserligen överskottettillförs staten men specialdestineras lill kulturella ändamål. Utskottet vill tillägga all den förutskickadepropositionen om lotlerilags-tifiningen inte torde komma alt lösafolkrörelsernas finansieringsproblem. Vad uiskottei anfört med anledning av motion Kr242 i häraktuell del bör som sin mening ge regeringen till känna. dels allmoment 9 i ulskottets hemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: KrU1987/88:12 9. beträffande en kultur- och folkrörelsefondfinansierad genom statlig spelverksamhet, altriksdagen med anledning av motion 1987/88;Kr242 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Frågan om tillsättandet av den av begärda utredningen om det regionala kulturstödet (punkt 1, mom. 10) , , , , , och (alla s) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet anser" och slutar med "(yrkande 1)"bort ha följande lydelse; I budgetpropositionen (s! 37) anger kulturministern althan avser att återkomma till regeringen i frågan om hur del av riksdagenbegärda utredningsarbetet skall bedrivas. Motion Kr282 (fp) erfordrar därförinte någon åtgärd, såvitt däri föreslås att utredningen snarasttillsätts (yrkande 1). rfe/.? att moment 10 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse; 10. beträffande/rågfl« om tillsättandel av den avriksdagen begärda utredningen om det regionala kulturstödet attriksdagen avslår motion 1987/88; Kr282 yrkande 1, Takten i inrättandet av nya grundbelopp (punkt 1,mom. och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 12börjar med "Krav på" och slutar med "(yrkande 3)" bort haföljande lydelse: I motion Kr242 (c) föreslås att det skall gälla en högreambitionsnivå i fråga om inrättande av nya grundbelopp (yrkande 3).Motionärerna lar särskilt upp frågan om grundbeloppen till teater-, dans- ochmusikinstitutioner, där av grundbeloppen går lill storstädernasinstitutioner. Motionärerna anser att antalet grundbelopp till teater- ochdansinstitutioner skall utökas fram lill i sådan takt att storstädernaoch övriga landet då har lika stor andel av grundbeloppen. Utskottet delar motionärernas uppfattning. Denomständigheten all en utredning skall se över del regionala kulturstödet fårinte innebära all utbyggnaden av grundbeloppssystemet stannar upp medanutredningsarbetet pågår. Vad utskottet anfört med anledning av molionsyrkandetbör som sin mening ge regeringen till känna. dels all moment 12 i ulskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 12. beträffande takten iinrättandet av nya grundbelopp att med anledning av motion 1987/88:Kr242yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vissafrågor om amatörkultur m.m. (punkt 1, mom. 18) KrU 1987/88:12 (vpk) anser dels all den del av utskoltets yttrande som på s. 13börjar med "Med anledning" och slutar med "Kr223 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är utomordentligt viktigt attamalörkulluren främjas. Den har inte i tillräcklig grad uppmärksammals i deövergripande kulturutredningarna. Utskottet anser därför all, som föreslås!motion Kr210 (vpk), en utredning skall tillsättas om amatörkulturens ställningi det svenska kullurlivet och i samhället i stort.