bet · GB01KU43 · 1987-12-31 00:00:00 — om arbetsformer (prop. 1987/88: 22 delvis) KU 1987/88:43 Utskottetbehandlar i detta betänkande folkstyrelsekommitténs förslag rörande riksdagensarbetsformer. Förslagen har förts vidare till genom proposition1987/88:22. Ihuvudsaklig överensstämmelse med kommitténs förslag förordar utskottet attförsök med en förändrad budgetprocess i inleds under nästamandatperiod. Målsättningen bör vara att budgeten (utom kompletteringspropositionen)behandlas före . Om detta mål skall uppnås är det enligt utskottetönskvärt att budgetpropositionen är mera fullständig än vad som varit falletvid flera tillfällen . Anslagsproposifioner skall underförsöksperioden avlämnas i stället för . Medbörjan sker en samlad behandling i kammaren av vaijeutskottsområde av budgetförslaget. Kompletteringspropositionen och andraekonomiska åtgärdspaket föreslås bli behandlade ifinansutskottet efter hörande 'av berörda utskott. Förslaget om ensammanläggning av finans- och skatteutskotten avstyrks av utskottet. Utskottetuttalar att och särskilt utskott bör ägna meruppmärksamhet åt att utvärdera resultaten av beslut. Denna utvärderingbör vara framtidsinriktad. Utskottettillstyrker kommitténs förslag att betänkanden i ärenden som uppskjutits frånett till ett annat inom samma valperiod skall avges av utskotten föreden (med möjlighet till undantag). Utskottettillstyrker propositionen såvitt avser förslaget om införande av motionsrätt påskrivelser från regeringen. Beträffandeutskottens sammansättning avstyrks kommitténs förslag om en lagreglering avprincipen att det totala antalet utskottsplatser fördelas proportionellt mellande riksdagspartier som uppnått av rösterna vid valet. Enligt utskottet bördock göra ett uttalande av innebörd att denna princip bör varagrundvalen för utskottsrepresentationen. Utskottetföreslår att försöket med nya arbetsformer i kammaren fortsätter enligtnuvarande regler under nästa . Slutligenföreslås beträffande utskottsorganisationen att de alkoholpolitiska frågornaflyttas från skatteutskottet till socialutskottet och arbetsmiljöfrågorna frånsocialutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Reservationer har avgettsi följande frågor: 1 1987/88. Omläggning av budgetåret (c) KU 1987/88:43 Organisationen av den statligarevisionen (m, fp) Utskottens sammansättning (m,fp, c) Utskottens sammansättning (vpk) Utskottsminoritets rätt attbegära lagrådsgranskning (m) Fortsatt försök med nyaarbetsformer i kammaren (vpk) Annan lokal än plenisalen förfråge- och interpellationsdebatter (fp) Beredningen av dealkoholpolitiska frågorna (m) JO-delegationens sammansättning(vpk). Ipropositionen hemställer regeringen att antar de i propositionenframlagda förslagen till 1. lag om ändring iregeringsformen, såvitt nu är i fråga, 2. lag om ändring iriksdagsordningen, såvitt nu är i fråga. Beträffandelagförslagen hänvisas till propositionen. De förslag till ändringar iregeringsformen som behandlas avser 4 kap. 3 § och 8 kap. 6§. Vad beträffarförslagen om ändringar i riksdagsordningen behandlas hela lagförslaget utomsåvitt avser 4 kap. 10 § första stycket och 12 § samt tilläggsbestämmelserna4.12.1, 7.2.3 och 8.12.2. Förslageri i dessa delar behandlades i KU 1987/88:18. Följdmotioner till proposition 1987/88:22 1987/88:K10av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att avslårpropositionen vad gäller förslaget om ny princip för sammansättning av utskott, 2. att avslår propositionenvad gäller förslaget att betänkande i ärende vars behandling har uppskjutitsfrån ett till nästa skall avgöras före , 5.att som sin mening ger regeringen fill känna vad vi i motionen anförtangående en översyn av kontrollmakt. 1987/88:K11av AlfSvensson (c) vari yrkas 3. attriksdagen avslår förslaget till lag om ändring av riksdagsordning en. 1987/88:K13 av m.fl. (vpk) vari yrkas2. att beslutar avslå propositionens förslag till ändring i rege- ringsformen 4 kap. 3 § och8 kap. 6 § om sammanslagning av skatteutskot- KU 1987/88:43 tet ochfinansutskottet. 1987/88:K14av m. fl. (m) vari yrkas att avslår propositionen såvittavser förslagen om proportionell fördelning av utskottsplatser samtsammanslagning av finans- och skatteutskotten. I987/88:K16av (c) vari yrkas 1. att beslutar attpropositioner och motioner med förslag vars övergripande syfte ärekonomiskt-politiskt i sin helhet skall beredas av finansutskottet, 2. att beslutar avslåförslaget att slå samman finans- och skatteutskotten. I987/88:K17av tredje vice talman m. fl. (c) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom fortsatt reformverksamhet i enlighet med vad som angetts i motionen, såvittnu är i fråga, 3. att avslår förslagetom ändring och tillägg i regeringsformen 8 kap. 6 §, 4. att avslår förslagetom ändrade regler för val av ledamöter i utskott. Följdmotion till proposition 1987/88:69 1987/88:K31 av m.fl. (fp) vari yrkas 8.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom en utredning för att överväga revisorers ställning och verksamhetsamt frågan om kontrollmakt i övrigt. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1986/87:K206av m. fl. (m) vari yrkas 13.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ovillkorlig rätt för en minoritet i ett riksdagsutskott att begäralagrådets yttrande. I986/87:K208av (vpk) vari yrkas att beslutar avskaffabegränsningen av den fria motionsrätten till allmänna motionstiden i enlighetmed vad som anförs i motionen. 1986/87:K216av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar flytta den"allmänna" motionsfiden till . 1986/87:K232av tredje vice talman m. fl. (c) vari yrkas 2.att beslutar att RO 4:10 andra stycket skall ha följande lydelse: Begärminst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ärendeatt upplysningar eller yttranden skall inhämtas från myndighet som avses iförsta stycket, skall utskottet föranstalta om detta, såvida det icke finner att därmedförehat dröjsmål med ärendets behandling skulle KU 1987/88:43 leda tillavsevärt men. LJtskottetskall i det betänkande som avges i ärendet utförligt ange de skäl som föranlettutskottet att avslå minoritetens begäran. 1986/87:K301 av () vari yrkas att beslutar om sådan ändring iriksdagsordningen att möjlighet ges för apostroferad ledamot till omgåendereplik. 1986/87:K303av () vari yrkas att beslutar om ett sådantförtydligande av riksdagsordningen att det framgår att det är fillåtet förriksdagsledamöter att applådera avslutade anföranden. 1986/87:K304av () vari yrkas 1. att rekommenderartalmanskonferensen att under /88 på försök sammanförabehandlingen av de olika utskottens budgetbetänkanden till sammanhållna"sektorsdebatter" på det sätt som föreslås i mofionen, 2. att beslutar att påförsök förlägga frågestunder och/eller interpellafionsdebatter till endera avde gamla kamrarna, 3. att beslutar attuppdra åt förvaltningsstyrelsen att vidta nödvändiga arrangemang för att dettasenare beslut skall kunna verkställas. 1986/87:K308av i (m) vari yrkas att vidtar sådana ändringari riksdagsordningen att medborgarskapsfrågor primärt tillförskonstitutionsutskottets arbetsområde. 1986/87:K309av () vari yrkas att beslutar att platsfördelningen iplenisalen skall ske efter partifillhörighet och inte efter valkrets. 1986/87:K310av m. fl. (vpk) vari yrkas att uttalar attsammanträden i utskott och kammare endast i undantagsfall bör anordnas underden allmänna motionstiden. 1986/87:K311av och () vari yrkas att beslutar attberedningen av alkoholpolitiska frågor skall ske i socialutskottet. 1986/87:K312av m.fl. (m, s, fp, c, vpk) vari yrkas att beslutaröverföra beredningen av alkoholpolitiska ärenden till socialutskottet fr. o. m.1987/, i enlighet med vad i motionen anförts. I986/87:K3I5av () vari yrkas 1, att beslutar altorden "ärenden om alkoholhaltiga varor" skall flyttas frän RO 4.6.3till RO 4.6.9, 2, att beslutar attordet "arbetsmiljö" skall flyttas från RO 4.6.9 till RO 4.6.15. I986/87:K316av och (m, fp) vari yrkas att beslutar om enomläggning av rutinerna såvitt avser allmänna motionstiden. Motionerväckta under den allmänna motionstiden KU1987/88:43 1987/88:K202av m. fl. (m) vari yrkas 11.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom riksdagsutskottens sammansättning, 17.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ovillkorlig rätt för en minoritet i ett riksdagsutskott att begära lagrådetsyttrande över framlagda lagförslag. 1987/88:K218av () vari yrkas 2. att beslutar om sådanändring i 3 kap. 11 § 1 st. p. 1 riksdagsordningen att motionstiden bestämstill en månad, 3. att riksdageri beslutar omsådan ändring av 4 kap. 10 § riksdagsordningen att ökning sker av skyldighetenför utskott att inhämta kompletterande utredning, 1987/88:K30Iav och () vari yrkas att beslutaratt jordbruksutskottets benämning ändras till jordbruks-och miljöutskottet. 1987/88:K302av () vari yrkas att beslutar om sådan ändring avriksdagsordningen att den s.k. enskilda motionsrätten under allmännamotionsfiden begränsas. 1987/88:K304av och (m, fp) vari yrkas aU beslutar om enomläggning av motionsrutinerna i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:K306 av och (vpk) vari yrkas att beslutarom sådan ändring i riksdagsordningens 8 kap. 10 § 1 tilläggsbestämmelse attJO-delegationen skall bestå av företrädare för samtliga ikonstitutionsutskottet representerade partier. 1987/88:K309av m.fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att regeringen under allmänna motionstiden ej böravlämna andra propositioner än budgetpropositionen. 1987/88:K310av m. fl. (c) vari yrkas att beslutar tillsätta enutredning för inre arbete i enlighet med vad som angetts i motionen,såvitt nu är i fråga. 1987/88:K312av och Hans Nyhage (m) vari yrkas att tillsätter enarbetsgrupp för översyn av inre arbete och hus, såvitt nuär i fråga. 1987/88:K313av och () vari yrkas 1. att , med ändring av 5kap. 10 § riksdagsordningen och tilläggsbestämmelsen 5.10.1, beslutar attutskott utan talmanskonferensens hörande får besluta uppskjuta behandlingen avett motionsyrkande längst till det andra efter det då motionenväcktes under förutsättning att väckandet och avgörandet av ärendet sker undersamma mandatperiod, 2. att beslutar attbetänkande i ärende som uteslutande avser fristående motioner intefår avlämnas för bordläggning i kammaren under KU 1987/88:43 månademadecember, maj eller juni, 3.att beslutar att annan proposition än sådan som avses i 3 kap. 2 §riksdagsordningen och som skall behandlas under pågående skallavlämnas om den skall slutbehandlas före december månadsutgång och eljest efterföljande år. 1987/88:K432 av () vari yrkas 7.att anhåller att regeringen inkommer med förslag om att förlänga denallmänna motionstiden i . Idetta betänkande behandlas frågor rörande arbetsformer som aktualiseratsi proposition 1987/88:22 otn vissa grundlagsfrågor, i följdmotioner till dennaoch i motioner väckta under de allmänna motionstiderna 1987 och 1988. Förslageni propositionen bygger på folkstyrelsekommitténs huvudbetänkande (SOU 1987:6)och avser främst frågan om budgetprocess och arbetsrytm. De delarav kommittéförslaget som rör interna riksdagsfrågor har av regeringenöverlämnats till utan kommentar. Före utskottsbehandlingen harfrågorna i betänkandet beretts i utskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor,vari samtliga i utskottet företrädda partier ingår jämte representanter förkammarkansliet och förvaltningskontoret. Meddetta betänkande är propositionen slutbehandlad. har dels frågan omoffentliga utskottsutfrågningar dels frågor rörande författningen ochvalsystemet behandlats i skilda betänkanden (KU 1987/88:18 resp. KU1987/88:32). budgetprocess och arbetsrytm Kommittén Kommitténföreslår en ökad samordning av budgetarbetet genom att behandlingen avbudgetpropositionen och senare framlagda anslagsproposifioner (utomkompletteringspropositionen) tidigareläggs så att den i huvudsak är avslutadden . Denna ordning förutsätter att anslagsproposifioner läggs framsenast i stället för som . Enligt kommittén ärdet också nödvändigt att utskotten i större utsträckning än för närvarandeavstår från att behandla motioner utan direkt koppling till anslaget förkommande budgetår i samband med budgeten. Dessa motioner fär antingen behandlassenare under eller skjutas till nästa . att i samband med behandlingen av finansplanenfattar riktlinjebeslut om de ekonomiska ramarna för olika Det skall enligtförslaget vara möjligt för att i efter- KU 1987/88:43 hand vidtaåtgärder som återställer balansen om den rubbats genom ram-överskridanden. Föratt åstadkomma ett närmare institutionellt samband mellan beredningen avstatsinkomsterna och riktlinjerna för utgiftspolitiken föreslår' kommittén attfinans- och skatteutskotten slås samman till ett utskott med namnetfinansutskottet. Det förutsätts att det nya utskottet inte arbetar påavdelningar. Kommitténkonstaterar vidare att fördelningen mellan utskotten av budgetärendena ärojämn. För att budgetarbetet skall kunna slutföras till måste enligtkommittén alla utskott engageras i detta arbete på ett mer likvärdigt sätt änför närvarande. Kommittén förordar att tar inifiativ till en översynav utskottsorganisafionen med sikte pä att åstadkomma en jämnare fördelning avbudgetärendena. I första hand bör detta åstadkommas genom omflyttning avärendena mellan utskotten. Det kan emellertid bli nödvändigt både att avskaffautskott och skapa nya utskott. Riktpunkten bör vara att antalet utskottsplatserbehålls på nuvarande nivå. Kommitténföreslår också att en fördjupad budgetprövning sker i vart tredjeår. Denna prövning bör inte endast omfatta myndigheternas förvaltningsanslagutan också sakanslagen dvs. de medel av huvudsakligen bidragskaraktär sommyndigheterna administrerar. Koncentrafionen av budgetgranskningen för olikaområden till torde enligt kommittén föra med sig att motionerrealbehandlas endast i samband med denna granskning. Dennya ordningen leder enligt kommitténs uppfattning' också till en jämnarearbetsbelastning . Men det är också angeläget att riksdagsarbetet påhösten utjämnas. För att åstadkomma att utskotten i större utsträckning än förnärvarande sammanträder och föreslåsatt betänkanden i ärenden som uppskjutits från ett till nästa undersamma valperiod skall avges av utskotten före (med möjlighettill undantag). Kommitténanser slutligen att det behövs en fastare planering av riksdagsarbetet. Idetta syfte föreslår kommittén bl. a. inrättandet av en beredningsdelegationfill talmanskonferensen, bestående av talmannen som ordförande ochpartigruppernas företrädare i talmanskonferensen som ledamöter. Justitieministernhar den allmänna koriimentaren fill kommitténs förslag på detta område att de ihuvudsak förefaller väl avvägda och bör kunna leda till förbättringar iriksdagsarbetet. Som en central fråga i sammanhanget betecknades ipropositionen förslaget att skapa en ökad samordning i budgetarbetet bl. a.genom en sammanslagning av finans- coh skatteutskotten. Regeringen ställer sigbakom kommitténs förslag i denna del med den "helt självklarautgångspunkten att en sammanslagning av utskotten inte får leda fill attförutsättningarna för beredningen av skatteärenden försäm- Den är ocksåberedd att godta den föreslagna ändringen av tiden för KU 1987/88:43avgivande av anslagspropositioner. Föratt ett genomförande av de förslag som kommittén har lagt inte skall försenas iavvaktan på att en grundlagsändring kan genomföras, föreslås i propositionenatt de grundlagsbestämmelser som gäller finans- och skatteutskotten ändras såatt har valfrihet i frågan om dessa bör slås samman eller ej. Ifrågan om fördjupad budgetprövning vart tredje är erinras i propositionen omatt denna fråga diskuterades i i samband med behandlingenav verksledningspropositionen (prop. 1986/87:99, KU 29). Utskottet uttalade dåatt eftersom regeringen hade uppmärksamheten riktad på denna fräga det intefanns anledning för att göra något uttalande i ärendet.Justitieministern anser för sin del att det i detta sammanhang inte finnsanledning att på nytt behandla denna fråga.. Imotion K17 yrkande 1 (c) förordas fortsatta överväganden om en omläggning avbudgetåret. Budgetförslaget från regeringen bör enligt motionen - som ipraktiskt taget alla andra demokratiska stater - läggas när samlastill en ny session och budgetbesluten träda i kraft vid årsskiftet.Samma ståndpunkt intas i motion 1987/88:K310 av m. fl. (c). Budgetarbeteti tas upp i två motioner. I motion K16 yrkande 1 av (c)föreslås att de ekonomiska s. k. åtgärdspaketen och kompletleringsproposifioneni sin helhet skall beredas av finansutskottet efter hörande av de berördautskotten. I motion 1986/87:K304 av () förordas koncentreradedebatter om budgetfrågor. Kammarens behandling av varje utskotts budgetförslagskulle sammanföras till ett enda tillfälle oavsett om utskottet har behandlatsin del av budgetförslaget i ett sammanhållet betänkande eller som i fleraseparata betänkanden. Förslagetom en sammanläggning av finans- och skatteutskotten avstyrks i motionerna K13yrkande 2 (vpk), K14 (m), K16 yrkande 2 av (c) och K17 yrkande 3(c). Ställningstagandena motiveras på följande sätt. Enligt moderatasamlingspartiet föreligger det ett behov av samordning i budgetprocessen men det gäller i första hand denutgiftsprövning som sker i andra utskott än skatteutskottet. En sammanslagningav finans- och skatteutskotten skulle också medföra en arbetsbelastning sominte kan med nuvarande arbetsvillkor för utskottsarbetet i riksdagen.Det finns enligt skäl att göra en översyn av utskottsorganisafionen.Därvid bör prövas hur man skall nå fram till en mer samlad behandling avbudgetens utgiftssida. Därutöver finns skäl att flytta vissa ärendegruppermellan utskotten. Enligtcenterpartiets mening saknas anledning att förändra utskottsorganisation.Den befogenhet att besluta om indirekta skatter mellan riksmötena som i dagtillkommer finans- och skatteutskotten gemensamt skulle i ett läge därskatteutskottet avvecklats handhas av en ringa minoritet avriksdagens ledamöter. Detta är ur demokratisk KU 1987/88:43 synpunkt tveksamtoch har inte tillfredsställande motiverats i propositionen. Frågan omuppgiftsfördelningen mellan utskotten bör dock enligt centerparfiets mening bliföremål för fortsatt utredning. Den bör inriktas på att öka finansutskottetsuppgifter, t.ex. beträffande fördelningspolitiken och regionala balansfrågor. Vpkhar samma invändningar mot sammanslagningen som . Därutöverkritiseras arbetsbördan för det nya utskottet. Konsekvenserna av ensammanslagning är enligt vpk otillräckligt analyserade. Andra vägar för enbättre samordning av budgetprocessen bör prövas. NilsG Åslings förslag att stärka finansutskottets ställning genom att de ekonomiskaåtgärdspaketen och kompletteringspropositionen i sin helhet skulle behandlas ifinansutskottet efter hörande av de berörda utskotten har behandlats i detföregående avsnittet. Ett fullföljande av detta förslag skulle enligtmotionärens uppfattning innebära att en sammanslagning inte är nödvändig föratt förbättra samordningen i . Folkpartiettar i sin motion (KIO) inte ställning till den framUda utskottsorganisationen.Däremot finner man inte att det finns tillräckliga skäl att regeringsformen pådenna punkt skall reglera arbetsformer och tillstyrker därförregeringens förslag. Fråganom gransknings- och utvärderingsverksamhet på lagstiftnings- ochbudgetomrädena tas upp i motion KIO (fp). Motionärerna pekar påsamordningsproblem i förhållandet mellan de olika organ som utövar riksdagenskontrollmakt, , revisorer och JO. Någonsamlad översyn av kontrollfunkfioner har inte gjorts under detförfattningsarbete som pågått. Därför föresläs i motionen att en utredningtillsätts för att överväga frågan om revisorers ställning ochverksamhet samt frågan om kontrollmakt i övrigt (yrk. Sammaförslag finns i motion K31 (fp) som väckts med anledning av proposition1987/88:69 om och rätten till domstolsprövning i . Närdet gäller utjämning av höstens arbete avstyrks i motion KIO yrkande 2 (fp)förslaget att betänkande i uppskjutet ärende skall avges före den 1 november.Förslaget leder enligt motionen till att utskotten behöver starta sitt arbetepä sommaren. Det kan då bli svårt att ha överläggningar inom partigrupperna. Isex motioner förordas ändringar i ordningen med en allmän motionstid på femtondagar som följer pä att regeringens budgetförslag anmälts i (3 kap.10 § riksdagsordningen). Iett par mofioner föreslås en uppdelning av den allmänna motionstiden på enbudgetdel och en övrig del. Enligt motion 1986/87:K216 av m. fl. (s)skulle den senare delen flyttas till , enligtmotion 1986/87:K316 av () och () (likalydande medmotion 1987/88:K304 av samma mofionärer) . I alla mofionernamotiveras förslagen med att en sådan uppdelning skulle skapa en bättrearbetssituation för både ledamöter och kanslier. Imotion 1987/88:K432 yrkande 7 av () framhålls att genom attbudgetpropositionen nu distribueras senare får oppositionen kortare fid för dessgranskning. Den allmänna motionstiden bör därför KU 1987/88:43 förlängastill . Andraförslag som syftar till att förbättra ledamöternas arbetssituation under denallmänna motionstiden tas upp i några motioner. I motion 1986/87:K3I0 av NilsBerndtson m.fl. (vpk) hemställs att sammanträden i utskott och kammare endast iundantagsfall bör anordnas . Enligt motion 1987/88:K309 (vpk)bör inga andra propositioner än budgetpropositionen avlämnas under den allmännamotionsfiden. Samma synpunkt framförs i motion 1987/88:K310 av ElvingAndersson m. fl. (c). Andrafrågor om arbetsrytm behandlas i några motioner. I motion1987/88:K310 (c) förordas en utredning om inre arbete, som bl. a.skulle omfatta arbetsrytmen. Det ifrågasätts i motionen om inte kanändra sina arbetsformer, så att kvällsplenum blir överflödiga. En annan frägasom också prövas är om tre veckors kammar- och riksdagsarbete och pähemorten kan effektivisera arbetet. Även i motion 1987/88:K312 av () och Hans Nyhage (m) önskas en översyn av inre arbete. Genombättre planering kan enligt motionen kvällsplena undvikas och riksdagensavslutande möjliggöras. Imotion 1987/88:K313 av och () tas tre frågor upp som harsamband med arbetsrytm. Den första gälleruppskovsförfarandet. Enligt mofionen skulle det vara en vinst om utskottensjälva fick besluta om uppskov av motioner inom valperioden utan att behöva gåvägen via talmanskonferensen och (yrk. Den andra gälleranhopningen av ärenden och våren. Enligt motionen finns detskäl att överväga den ordningen att utskottsbetänkanden som uteslutandebehandlar fristående motioner inte får avlämnas för bordläggning! kammarenunder månaderna december, maj eller juni, om inte talmanskonferensen medgerundantag (yrk. Den tredje frågan rör arbetssituationen , somenligt motionen skulle förbättras om det i riksdagsordningen skrevs in attproposifioner som avses bli slutbehandlade av skallavlämnas senast den (yrk. Motionsrättenbehandlas i två motioner. I motion 1986/87:K208 av (vpk)föresläs att fri motionsrätt skall gälla . En sådan ordningskulle enligt motionen höja kvaliteten på förslagen, ge en jämnare och lugnarearbetsbelastning och avsevärt minska antalet interpellationer och frågor. Enhelt fri motionsrätt skulle inte behöva medföra en totalt sett ökadarbetsbelastning i . 1motion 1987/88 :K302 av () framhålls aU det är nödvändigt attgöra något för att begränsa motionsfloden. En möjlig väg att prövaär enligt motionären att begränsa en enskild ledamots rätt att motionera isamma fråga mer än en gång per mandatperiod. den motionstid på normalt som enligt 3 kap. 11 § RO följer på att en proposition anmälts i kammaren, berörs i en motion. () föreslår i motion 1987/88:K218 yrkande 2 att följdmotionstiden förlängs till en månad. Den nuvarande fristen är enligt motionären orimligt kort för att möjliggöra en 10 tillräckligt ingåendegranskning av propositionerna. Utskottet KU 1987/88:43 Utskottetdelar kommitténs uppfattning att den ojämna årsrytmen är ett av deallvarligaste problemen när det gäller arbetsförhållanden.