bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringen bör låta göra de utredningar som krävs för att påbörjaprojektet. nu anfört, vilket innebär att syftet med motionsyrkandena blirtillgodosedda, bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse: 56. beträffandeNykroppaprojektet 103 att med anledning av motionerna 1987/88:T33 (s), /88:191987/88:T41 (c) yrkande 2, 1987/88:T72 (vpk) yrkande 5 och1987/88:T224 (m) yrkande 2 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört. 35.Västerdalsbanan (mom. 60) (vpk) anser delsalt den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "behandlade motionsyrkandena" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion T215 (vpk) att kravet på enförlängning av Västerdalsbanan har många vägande motiv. En järnvägsutbyggnadtill de större Qällområdena är mycket viktig ur turist-, miljö- ochregionalpolitisk synpunkt. bör därför fatta beslut om en snarutbyggnad av Västerdalsbanan. nu anfört, vilket innebär alt samtliga nu behandlade motionsyrkandentillstyrks, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 60 bort haföljande lydelse: 60. beträffande Västerdalsbanan att med bifall tillmotionerna 1987/88:T73 (s) i denna del, !987/88:T215 (vpk) yrkandena 1 och 3saml 1987/88:T534 (c) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. Ostkustbanan m. m. (mom. 63) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Utskottetär" och slutar med "behandlade motionsyrkandena" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion T66 (vpk) att ostkustbanansnybyggnadsetapp bör prioriteras. En viktig delslräcka på dennaetapp är Husumspåret (). Husums cellulosafabrik ochpappersbruk är största industri-kombinat utan spåranslutning. Ensådan framtidsinvestering skulle i hög grad ligga i fas med miljösträvandena ilandet och även medföra klara vägekonomiska fördelar i berörd region. nu anfört, vilket innbär alt motion T66 (vpk) tillstyrks i denna deloch övriga motionsyrkanden till en del blir tillgodosedda, bör av gesregeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under 63 bort haföljande lydelse: 63. beträffande ostkustbanan m.m. att med bifall till motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 18 samt med anledning av motionerna 1987/88:T82 (m) yrkande I och 104 1987/88:T94 (c) som sinmening ger regeringen till känna vad ulskot- /88:19 tet häromanfört. Götalandsbanan (mom. 67) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjar med "mening ankommer del i" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker yrkandet i motion T509 (c) alt regeringen bör få i uppdrag attutreda förutsättningarna för en Götalandsbana. Härav följer att syftet medmotion T532 (c) blir tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 67 bort haföljande lydelse: 67. beträffande Götalandsbanan alt med bifall tillmotion 1987/88:T509 (c) yrkande 1 och med anledning av motion 1987/88:T532 (c)som sin mening ger regeringen till känna vad utkottet härom anfört, Klasskiktningen på tåg och gratisresor med SJ (mom. 73) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 61 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att klasskiktningen på låg måste ändras så attalla som åker får rätt till samma service. skall denna service motsvaranuvarande klass 1. Vidare bör, för alt popularisera resandet, allmänheten underett dygn få möjlighet att resa gratis med SJ på valfri sträcka. nu anfört, vilket innebär att motionen tillstyrks i nu behandladedelar, bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse: 73.beträffande klasskiktrUngen på tåg och gratisresor med SJ alt medbifall till motion 1987/88:T70 (vpk) yrkandena 2 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Tågstopp vid (mom. 82) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 62 som börjar med "Av samma"och slutar med "i " bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i motionen har goda kommunikationer stor betydelse för näringslivets effektivitet och människors tillgång till arbete, service och god miljö. Utskottet anser i likhet med motionärerna att persontrafiken bör 105 återupptas i lämpligomfattning vid . nu anfört, vilket innebär att motionen tillstyrks, bör av riksdagenges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 82 bort ha följandelydelse: 82. beträffande tågstopp vid att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:T536 (c,s,m,fp) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört. Riktlinjer för avgiftssättningen för banutnyttjandet(mom. 87) (), (), () och RuneThorén (c) anser detsatt den del av utskottets yttrande som på s. 65 börjar med "Såsomframhålls" och på s. 66 slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion T48 (c) att taxan förtrafikhuvudmännens utnyttjande av banan inte får innehållakvalitets-klassificeringar som innebär att de sämsta bandelarna blir dyrare atttrafikera för trafikhuvudmännen. mening bör inte heller skilda avgiftsklasser finnas förgodstrafiken. Regeringens förslag kommer alt innebära att en stor del avgodstrafiken på de kvalitetsmässigt sämsta banorna kommer att flyttas över pålastbilar, vilket inte kan accepteras av miljöskäj. nu anfört, vilket innebär alt motionerna T48 (c), T66 (vpk), och T95(c) i denna del till väsentlig del tillgodoses, bör av ges regeringentill känna. Motion T84 (m) avstyrks i motsvarande del. delsatt utskottets hemställan under 87 bort ha följande lydelse: 87.beträffande riktlinjer för avgiftssättningen för banutnyttjandet att medanledning av regeringens förslag i proposition 1987/88:50 och motionerna1987/88:T48 (c) yrkande 18, 1987/88:T66 (vpk) yrkande 19 och 1987/88:T95 (c)yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Den långsiktiga målsättningen för avgiftssättningen(mom. 88) RolfClarkson, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 66 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i motion T84 (m) har trafikpolitiska beslut utgjort ettmotiv för ökad statlig styrning av olika trafiksektorer och kraftigt höjdasubventioner till trafikgrenar, där det pris konsumenterna vill betala intetäcker kostnaderna. För att uppnå en godutveckling av de olika trafikgrenarna och förhindra 106 en osundkonkurrens bör varje trafikgren i princip betala kostnaderna för TU1987/88:19 den egna infrastrukturen. Detta bör vara den långsiktigamålsättningen även för järnvägstrafiken. Därmed kan statsmakternas inflytandebegränsas, vilket i hög grad skulle gagna en positiv utveckling avjärnvägstrafiken. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T84 (m)tillstyrks i denna del, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 88 bort ha följandelydelse: 88. beträffande den långsiktiga målsättningen föravgiftssätt-tungen attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T84 (m) yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Ett alternativt avgiftssystem (mom. 89) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 66 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i att ett alternativt avgiftssystembör tas fram av regeringen, vilket stimulerar till ökad användning av denmiljövänliga och energisnåla järnvägstrafiken. Det nya avgiftssystemet bör varaenkelt. En strävan bör vara att inle ha skilda avgiftsklasser för olikabantyper. Ett sådant system är krångligt och missgynnar dessutom tågtrafiken iglesbygden. Följandeär exempel på förslag som allvarligt bör övervägas. Avgift per vagnkilometer, miljöavgift i förhållande tilldragfordonets miljöpåverkan samt spårslitageavgift i förhållande till resp.loks slitage på spåret. Regeringen bör låta utarbeta ett nyttavgiftssystem enligt ovan angivna riktlinjer. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T66(vpk) tillstyrks i denna del, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 89 bort ha följande lydelse: 89. beträffande ett alternativtavgiftssystem att med bifall till motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Försäljning av fast egendom m.m. (mom. 90-91, 94-95) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 70börjar med "delar" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: är och bör förbli ett sammanhållet syslem medegen teknik och logik men även ideologi. I propositionen föreslås att regeringen ges en radbemyndiganden som /88:19 syftar till att göra det möjligt förregeringen alt upplösa järnvägen som en fast och sammanhållen verksamhet utanalt underställs besluten. Det föreslås inle bara att fast egendom och dotterbolagskall kunna försäljas utan hörande upp till ett belopp av 2,7miljarder kronor. Regeringen vill även ha ett bemyndigande att på egen handavyttra verksamhetsgrenar inom affärsverket. Utskottet motsätter sig på det bestämdaste dessa förslag.SJ är hela folkets järnväg. Beslut om försäljningar och avyttringar avverksamhetsgrenar måste underställas prövning. Det bemyndigande somregeringen har att sälja ut statlig egendom är tilläckligt. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet förslageni propositionen att regeringen skall bemyndigas att utan beloppsgräns godkännaavtal om försäljning av fast egendom från SJ, att regeringen bemyndigas attfastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom från SJ som verketsjälvt får besluta om, att regeringen och SJ:s bemyndigande alt besluta iorganisationsfrågor vidgas till att omfatta avyttring av verksamhetsgrenar samtatt regeringen bemyndigas att godkänna aktieöverföringar mellan SJ och ABSwedcarrier på sätt som anges i propositionen. Förslagen i propositionen attSJ skall kunna tillföras utdelning från AB Swedcarrier och att överskottsmedelinte skall inlevereras till statsbudgeten bör endast medges underrekonstruktionsperioden. dels att utskottets hemställan under 9091 och 94-95 bortha följande lydelse: 90. beträffandeförsäljning av fast egendom attriksdagen avslår regeringens förslag i proposition 1987/88:50 att regeringenutan beloppsgräns får godkänna avtal om försäljning av fast egendom frånstatens järnvägar, 91. beträffandebemyndigande att fastställa beloppsgräns attriksdagen avslår regeringens förslag i proposition 1987/88:50 att regeringenfår fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom från statensjärnvägar som verket självt får besluta om, 94. beträffandevissa organisationsfrågor altriksdagen avslår regeringens förslag i proposition 1987/88:50 att regeringenoch statens järnvägars bemyndigande att besluta i organisationsfrågor vidgastill att omfatta avyttring av verksamhetsgrenar, attriksdagen avslår regeringens förslag i proposition 1987/88:50 att bemyndigaregeringen att godkänna aktieöverföringar mellan och på det sätt som förordas i propositionen, Statens järnvägars lån och placering av medel utanförriksgäldskontoret m.m. (mom. 103 och 104) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 71 sombörjar med "Trafikut- 108 skottettillstyrker" och pä s. 72 slutar med "denna del" bort haföljande delar den uppfattning som framförs imotion T66 (vpk) /88:19 att SJ inle bör bedriva egen finansiellverksamhet i form av lån och placeringar utanför . mening är det principiellt fel att affärsverken själva går ut pålänemarknaden och konkurrerar med varandra om krediter. Detta kan medföra atträntan drivs upp. Järnvägstrafiken bör finansieras helt av staten överstatsbudgeten. Av det anförda följer att utskottet tillstyrker motion T66(vpk) i denna del och avstyrker regeringens förslag alt SJ får låna och placeralikvida medel utanför . dels att utskottets hemställan under 103 och 104 bort haföljande lydelse: 103. beträffande statens järnvägars lån ochplacering av medel utanför attriksdagen med bifall till motion T66 (vpk) yrkande 39 avslår regeringensförslag i proposition 1987/88: 50 att får låna och placeralikvida medel utanför , 104. beträffande reglerna för statens järnvägarslån och place ring av medel utanför attriksdagen avslår regeringens förslag i proposition 1987/88:50 alt bemyndigaregeringen alt besluta härom, Anslag till drift och underhåll av statligajärnvägar m. m. (mom. 106) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 73 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med ""bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i motion T87 (m) attriksdagen bör anvisa 740 milj. kr. för nästa budgetår. Kostnadsramen bör anges till I 480 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 106 bort ha följandelydelse: 106. beträffande anslag till drift och underhåll avstatliga järnvägar m.m. att a) med anledningav regeringens förslag i proposition 1987/88:50 och med bifall till motion1987/88:T87 (m) yrkande 1 till Drift och underhåll av statliga järnvägar /89 anvisar ett reservationsanslag av , b) med anledningav regeringens förslag i proposition 1987/88:50 beräknar en kostnadsram av . för drift- och under-hållsverksamhelen för , Anslag till reinvesteringar i stomjärnvägar m. m.(mom. , och (alla m)anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 73 sombörjar med "Förslaget 109 till"och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: /88:19 Som framhålls i motion T87 (m) bör inga medel anvisas överstatsbudgeten. 556 milj. kr. av medel som inflyter till följd av försäljningav företag och fast egendom bör användas för reinvesteringar i stomjärnvägar.Vidare bör enligt utskottets mening 200 milj. kr. lånefinansieras.Investeringsramen för bör anges till 767 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 107 bort ha följandelydelse: 107. beträffande anslag till reinvesteringar istomjärnvägar m. m. att a) med bifall tillmotion 1987/88:T87 (m) yrkandena 2-5 avslår regeringens förslag tillmedelsanvisning i proposition 1987/88:50, b) med anledningav regeringens förslag i proposition 1987/88:50 beräknar en kostnadsram av767000000 kr. Anslag till nyinvesteringar i stomjärnvägar m. m.(mom. , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 73 sombörjar med "Utskottet tillstyrker regeringens förslag till" ochslutar med "denna'del" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i motion T87 (m) att tillnyinvesteringar i stomjärnvägar anvisa 141 milj.kr. för nästa budgetår.Dessutom bör 44 milj. kr. av likviden för utförsäljningen av dotterföretag ochfast egendom användas för detta ändamål. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till investeringsram för . dels alt utskottets hemställan under 109 a bort haföljande lydelse: 109. beträffande anslag till nyinvesteringar i stomjärnvägar m.m. alt a) med anledning av regeringens förslag i proposition 1987/88:50och med bifall till motion 1987/88:T87 (m) yrkandena 6 och 7 tillNyinvesteringar i stomjärnvägar för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Anslaget Ersättning till förutveckling av godstrafik (mom. 113) , och (alla m)anser dels att den del av utskottels yttrande på s. 74 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Utskottethar------ (= med utskottet s. 74)-- anslaget D7. Utskottet anser att 170 milj. kr. bör anvisas under nästabudgetår. Som utgångspunkt har utskottet därvid tagit förslaget om medelsanvisning (200 110 i motion T87(m). Eftersom detta förslag avser kostnaderna för ett /88:19 halvårhar del reducerats med 30 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 113 bort ha följande lydelse: 113.att med anledning av regeringens förslag i proposition 1987/88:50och motion 1987/88:T87 (m) yrkande 8 till Ersättning tdl förutveckling av godstrafik för /89 anvisar ett reservationsanslagav , Anslaget Ersättning till förutveckling av godstrafik (mom. 113) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker regeringens förslag att till delta ändamål anvisa 260 milj. kr.Härmed följer att motion T87 (m) avstyrks i berörd del. delsatt utskottets hemställan under 113 bort ha följande lydelse: 113.att med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 ochmed avslag på motion 1987/88:T87 (m) yrkande 8 till Ersättning tdl statensjärnvägar för utveckling av godstrafik för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Anslaget Ersättning till för köp avvissa tjänster (mom. 114) RolfClarkson, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar med "Utskottettillstyrker regeringens förslag och" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker förslaget i motion T87 (m) att för detta ändamål anvisa785 milj.kr. delsatt utskottets hemställan under 114 bort ha följande lydelse: 114.att med anledning av regeringens förslag i proposition 1987/88:50och med bifall till motion 1987/88:T87 (m) yrkande 9 till Ersättning tillstatens järnvägar för köp av vissa tjänster för /89 anvisar ettreservationsanslag av . 1.Mälarbanan och (mom. 50) ()anför: I motionerna T30 (m), T84(m) saml T507 (m) framhålls hur viktigt det är 111 att statens insatser skallmöjliggöra att olika trafikslag utvecklas i olika regioner där varjetrafikslag har bäst förutsättningar att bli effektiva och ge /88:19en bra trafikservice till en låg kostnad. Blandolika större investeringsobjekt, som nämns i propositionen, är ettsom har speciella förutsättningar alt kunna bli en framgångsrik satsning. Befolkningsunderlagoch näringslivsstruktur kan här medverka till ett effektivt järnvägssystem. Detär av stor vikt att projektet blir verklighet. All fördröjninginnebär en ständig försämring av förutsättningarna för en framgångsriksatsning. Intresserade kunder flyr till andra Irafikmedel som kan täcka de behovsom föreligger. föreslår och redan nu uttalar alt en projektering bör genomföras avvissa delar som rör avstår jag från att yrka bifall till de yrkandenom som finns i ovan nämnda motioner men förutsätter att av utskottetföreslagna åtgärder snabbt medverkar till ett förverkligande av . Anslag till nyinvesteringar i stomjärnvägar m. m. (vpk) anför: Jaghar i en reservation till detta betänkande framhållit att planeringen bör inriktaspå att skall satsas på järnvägsutbyggnader fram till år2000. I vpk:s partimolion T66 anges hur denna utbyggnad skall finansieras. a. att en skatt införs på företagens utlandsinvesteringar med 6%.Vidare föreslås att en skatt införs på flygbränsle som motsvarar biltrafikens.Sammanlagt kan dessa skatter beräknas ge en inkomstförstärkning på ca 3,5miljarder kronor . Riksdagenhar redan avslagit förslaget om en skatt på företagens utlandsinvesteringar.Trafikutskottet har vidare avstyrkt vpk:s förslag om en flygbränsleskatl. Motdenna bakgrund finns det inte utrymme att nu begära högre anslag för nästabudgetår för nyinvesteringar än vad regeringen föreslagit. Vpk vidhåller docksjälvklart kravet på att järnvägsutbyggnader för skallgenomföras fram . Vpk avser återkomma med sinafinansieringsförslag. Finansutskottetsyttrande mZT'' ' 1987/88: 3 y om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) har beslutat beredafinansutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:50 omtrafikpolitiken inför 1990-talet, såvitt avser bilaga 1, samt de med anledningav propositionen väckta motionerna 1987/88:T48 (c), 1987/88:T65 (fp),1987/88:T66 (vpk), 1987/88:T84 (m), 1987/88:T87 (m) och 1987/88:T88 (m). tar med anledning härav i detta yttrandeupp frågor rörande förutsättningarna för den ekonomiska rekonstruktionen avstatens järnvägar (SJ), fastställande av mål för affärsverk samtfinansieringsformerna för affärsverkens investeringar. Förslagen i propositionen utgår från att en uppdelningsker av nuvarande affärsverket i ett affärsverk (SJ) medansvar för trafiken och en myndighet, , med ansvar förinfrastrukturen. SJ skall inrikta sin verksamhet på en affärsmässig utvecklingav järnvägstrafiken. Affärsgrenar som inte bidrar till detta skall avskiljas.Staten skall genom en s.k. vägtrafikmodell ha huvudansvaret för järnvägensinfrastruktur. 1 motion T66 (vpk) avstyrks förslaget om enansvarsfördelning enligt den s.k. vägtrafikmodellen. Motionärerna anser attinfrastrukturen bör organiseras i en bandivision inom koncernen. I motionerna T84 (m), T88 (m) och T65 (fp) accepterasförslaget till ansvarsfördelning, men motionärerna anser att den affärsmässigautvecklingen av järnvägstrafiken bör bedrivas i aktiebolagsform. Det ankommer på trafikutskottet att ta ställning tilldessa frågor. vill därför som underlag för trafikutskottetsställningstagande redovisa sin syn på hur dén föreslagna rekonstruktionen kangenomföras. I propositionen konstateras att med de förslag sompresenteras i proposi tionen har SJ goda förutsättningar att uppvisa ett positivt resultat som också medger en viss självfinansiering för fortsatt utveckling. För detta och för införandet av trafikmodellen krävs dock en finansiell rekonstruktion så att inte SJ:s resultat i utgångsläget belastas av tidigare underskott. SJ:s balansräkning är belastad med dels lån som tagits för att täcka den likviditetsmässiga effekten av förluster , dels lånför anskaffning av rullande materiel. Härtill kommer förluster och 113 8 1987/88. år 1988samt rekonstruktionskostnader (förtidspensioneringar etc). Med de TU1987/88: 19 förutsättningar som anges i propositionen beräknas att 2,7miljarder kronor Bilaga 1 behövs som kapitaltillskott för att täcka dennabelastning. I propositionen föreslås att kostnaderna för dennaavlastning täcks dels genom att de medel som frigörs genom försäljning av AB Swedcarriersdotterbolag delas ut till SJ, dels genom att SJ avyttrar vissa fastigheter ochandra tillgångar. För den ekonomiska rekonstruktionen av statens järnvägarbegärs ett bemyndigande för regeringen att utan beloppsgräns godkänna avtal omförsäljning av fast egendom från . För samma syfte föreslås,förutom att skall tillföras utdelningen från AB Swedcarrier,att statens järnvägars överskottsmedel inte skall inlevereras . Grundläggande bestämmelser om statlig egendom De grundläggande bestämmelserna om förfoganderätten överde statliga tillgångarna finns i 9 kap. regeringsformen, som handlar omfinansmakten. I 8 § stadgas att statens medel och dess övriga tillgångar stårtill regeringens disposition. I begreppet övriga tillgångar innefattas allannan statlig egendom än medel. Någon åtskillnad mellan fast och lös statligegendom görs inte i detta sammanhang. Tillgångar som ägs av de statliga bolagenär offentlig-rättsligt sett inte statliga och berörs alltså inte av dessabestämmelser. Begreppet disposition innefattar såväl förvaltningsåtgärder somförfogandeåtgärder, såsom avhändelse och pantsättning. Regeringens dispositionsrätt över statens tillgångar äremellertid inte oinskränkt. I 9 § stadgas att i den omfattning sombehövs fastställer grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandetöver den. kan därvid föreskriva att åtgärd av visst slag inte fårvidtas utan tillstånd. Av förarbetena till regeringsformen kan utläsas attriksdagen skall vara skyldig att fastställa sådana grunder som avses i 9 §. Detframgår emellertid inte närmare hur 9 § är avsedd att tillämpas. Enligt ettmotivuttalande (prop. 1973:90 s. 347) kan fritt avgöra vilkenomfattning och vilket innehåll som regleringen skall ha. Det kan vara lämpligtatt föreskrifter ges i lag, men grundlagsbestämmelsen uppställerinte något krav härpå. I propositionen anfördes vidare att, oberoende av vilkadispositionsregler som fastställer, regeringens och övrigamyndigheters handlingsfrihet vid förvaltningen av och förfogandet över statensegendom är begränsad. Föredragande statsrådet erinrade om föreskriften i 9 kap.2 §. enligt vilken statens medel inte får användas på annat sätt än riksdagenhar bestämt, och anförde: