bet · GB01JuU39 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till brottsförebyggande rådet (prop. 1987/88:100bil. 4, G 3 och G 4, jämte motioner) Utskottettillstyrker regeringens i proposition 1987/88:100 bilaga 4 ()under punkt G 3 (s. 118 och 119) framlagda förslag och hemställer attriksdagen till : Förvaltningskostnader för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag om . Regeringenhar under punkt G 4 (s. 119) föreslagit att till : Utvecklingskostnader för /89 anvisa ettreservationsanslag om . 1987/88:Ju614av m. fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag om att föreläggande av ordningsbot skall få utfärdas för snatterii enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om rapporteftergift, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtalsunderlåtelse, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om beloppsgränsen mellansnatteri och stöld. 1987/88:Ju701av () vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill ett förenklat förfarande vid snatterier i enlighet med vad som anförts imotionen. 1987/88:Ju802av m. fl. (fp) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ordningsbot vid snatteribrott, Rättelse:S. 11 sista raden står: högre; Rättat till: lägre. S. 12 rad 13 står: mom 2.;Rättat till; mom. 4. S. 15 rad 9 nerifrån står: ; Rättat tillMartinger (m). 13. att från anslaget A 4 anslår . tiHUtrednings- JuU 1987/88:39 kliniken AB som stöd till verksamheten medbrottsofferjour. 1987/88:Ju814 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till insatser för en samordning av detbrottsförebyggande och brotfsbekämpande arbetet, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag avseende stöd till brottsofferjourer m.m., 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordnandeinformationsinsatser riktade till barn och ungdomar, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtvärvetenskaplig forskning inom det brottsförebyggande området. 1987/88:Ju817 av m. fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om könsrollernas betydelse för brottsligheten. 1987/88:Ju818 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsärskilda informationsinsatser bör göras genom att ekonomiskt stödjaorganisationer som är beredda att informera om ekonomisk och organiseradbrottslighet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskildundersökning av organiserad brottslighet och ekobrottslighet inom hyres- ochfastighetsbranschen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärktainsatser mot ekonomisk och organiserad brottslighet. I987/88:Ju819 av m. fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till åtgärder beträffande alkoholkontrollsamt handeln och bilindustrin. Från anslaget betalas kostnader för utrednings- ochutvecklingsarbete samt för information. Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning. Samordning av det brottsförebyggande arbetet m.m. I motion Ju814 tas upp olika frågor om information ochforskning inom det kriminalpolitiska området. Motionärerna menar att det behövssärskilda insatser för en samordning av det brottsförebyggande ochbrottsbekämpan-de arbetet och att samordnande informationsinsatser måste riktastill barn och ungdom. Vidare erfordras en samordnande funktion också för attinitiera forsknings- och utvecklingsprojekt av tvärvetenskaplig art. () har enligt sin instruktion (SFS JuU 1987/88:39 1982:787) tilluppgift att främja brottsförebyggande insatser inom olika områden avsamhällsverksamheten samt att verka för en samordning av samhällets ochenskildas insatser mot brott. Därvid åligger det BRÅ bl. a. att följa, stödjaoch initiera forsknings- och utvecklingsarbete rörande kriminalitetens orsakeroch hur den skall förebyggas samt att utvärdera och sprida resultaten av sådantarbete. BRÅ skall vidare verka för forsknings-och utvecklingsarbete på detkriminalpolitiska området och genom utredning och initiativ medverka i detkriminalpolitiska arbetet. Regeringenuppdrog åt en särskild utredare att se över BRÅ:s verksamhet.Utredaren överlämnade delbetänkandet (Ds Ju 1987:6) BRÅ:suppgifter och ledning. I betänkandet, som har remissbehandlats, lämnas förslagbeträffande bl. a. BRÅ:s uppgifter och ställning. Utredaren kommer senare attlämna ytterligare förslag som berör BRÅ:s funktion och arbetssätt samt frågorom budgetprocessen och forskningen. Översynen beräknas vara avslutad underförsta . HosBRÅ finns, i enlighet med instruktionen, en vetenskaplig grupp som har tilluppgift att biträda BRÅ i frågor av vetenskaplig karaktär och därvid avgeyttranden i bl. a. principiella frågor om forskning och utveckling och i frågorom bidrag till enskilda för forskning och utveckling. I det nyssnämndabetänkandet anförs att den vetenskapliga gruppens framtid får prövastillsammans med behandlingen av forskningsuppgifterna. Utredaren avser attföreslå att en särskild permanent gmpp inrättas med företrädare förrikspolisstyrelsen, riksåklagaren, , ,m. fl. 1 denna gmpp skulle alla initiativ till större forsknings-och utbildningsinsatser behandlas och överenskommelser träffas omarbetsfördelning i fråga om insatser. InomBRÅ finns även en arbetsgrupp för barn- och ungdomsfrågor med uppgift att medskolan som utgångspunkt utarbeta idéer, rekommendationer och förslag tillbrottsförebyggande åtgärder för barn och ungdom. Gruppen består avrepresentanter för BRÅ samt för , ,, , . Även barn- och ungdomsgruppensdirektiv är föremål för översyn. Härbör också nämnas att rikspolischefen tog initiativ till en centralsamordningsgrupp med uppgift att effektivisera det brottsförebyggande arbetetmot den traditionella kriminaliteten. Samordningsgmppen har varit verksam sedanfebruari 1985 och dess arbete har redovisats i enrapport (RPS/RAPPORT 1987:11) Samverkan mot brott, etapp IIII. Samordningsgruppenarbetar genom att på olika sätt fördjupa och bygga ut de lokala insatserna samtgenom att intensifiera det centrala och lokala samarbetet mellan olikamyndigheter, folkrörelser, fackliga organisationer och andra intressenter.Gruppen, som består av representanter för ett femtontal olika myndigheter,organisationer och företag, samlas eller vid behov. Denhar möjlighet att beroende på den aktuella frågans beskaffenhet knytaytterligare personer till sig. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om vikten av samordning av 3 olika forsknings- ochinformationsinsatser inom det kriminalpolitiska om- JuU 1987/88:39 rådet.Som framgått av det föregående har också BRÅ sådana samordnande ochinitierande uppgifter som motionärerna efterlyser. Härtill kommer det arbetesom utförs av den centrala samordningsgruppen hos , varsarbete ligger väl i linje med motionärernas önskemål. Motbakgmnd av vad som anförts saknas det enligt utskottets mening anledning förriksdagen att göra något uttalande med anledning av de här behandlade yrkandenai motion Ju814. Imotion Ju817 efterlyses forskning om könsrollernas betydelse för brottsligheten.Den låga kvinnokriminaliteten utgör enligt motionärema en intressantutgångspunkt för sådan forskning och borde kunna ligga till grund förslutsatser om hur det brottsbeivrande arbetet bör bedrivas. Statistiskacentralbyrån publicerade en översikt över kvinnors brottslighet gmndadpå uppgifter i den offentliga statistiken (Kvinnors rätt och orätt, statistikoch tankar om kvinnor och brott). Där framhålls att könsbundna förklaringarkrävs för att förklara skillnaden i nivån i fråga om mäns och kvinnorsbrottslighet och för att förklara varför kvinnornas brottslighet ökat snabbareän männens . Avde statistiska uppgifterna framgår att av 1 000 kvinnor i lagfors niostycken för brott . Motsvarande tal för män är 54. Bland männen ärtrafikbrott vanligast, bland kvinnorna snatteri. Andelen kvinnor (i förhållandetill andelen män) är högst för snatteri, förfalskning och bedrägeri och lägstför rån och sedlighetsbrott. har andelen kvinnor somlagförts för grövre brott (brott som lett till strängare straff än böter samtvissa åtalsunderlåtelser) ökat från till . Andelen kvinnor som dömtsför stöld har och stigit från till25 %. Olikaforskningsprojekt med inriktning mot kvinnors brottslighet pågår, t. ex. vidden kriminologiska institutionen vid . Också vid denpsykologiska institutionen och vid BRÅ har studier genomförts med samma inriktning.För närvarande prövar BRÅ frågan om anslag till två olika forskningsprojektinom området. Dessa gäller dels kvinnor, frigörelse och brott, dels kvinnoroch avvikande beteenden. mening pekar motionärerna på ett forskningsområde som är angeläget,inte minst mot bakgmnd av den pågående förändringen av könsrollerna och denökande brottsligheten bland kvinnor. Som redovisats pågår också olikaforskningsprojekt rörande kvinnor och brott. Dessa kan förväntas ha betydelseför belysningen av de spörsmål som tas upp i motionen. Utskottet vill sålunda iår liksom (JuU 1986/87:34 s. 6-7) uttala förståelse förmotionärernas synpunkter men anser mot bakgrund av den pågående utvecklingenatt något uttalande från inte erfordras. Stöd tillbrottsofferjourer JuU 1987/88:39 Imotion Ju814 framförs ett yrkande om stöd till brottsofferjourer, och i motionJu802 begärs att . anslås till som stöd till dessverksamhet med brottsofferjour. Underanslaget G 7. : Ersättning för skador på grund av broU omvilket utskottet fattat beslut (JuU 1987/88:26), finns enligtdepartementschefen medel beräknade för stöd till brottsofferjourer ochliknande verksamhet (prop. 1987/88:100 bil. 4 s. 122). Utskottetkan konstatera att yrkandet i motion Ju814 om stöd till brottsofferjourer fåranses tillgodosett genom departementschefens nyssnämnda uttalande ibudgetpropositionen. Detta yrkande bör således inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida, och utskottet avstyrker bifall till detsamma. Vadgäller fördelningen av de medel som avsatts för stöd till brottsofferjoureranser utskottet att den bör ske vid en samlad bedömning av de intressen ochbehov som kan föreligga. Detta är uppenbarligen inte en uppgift för riksdagen.Utskottet kan därför inte förorda en prioritering av den verksamhet som bedrivsav och avstyrker bifall till yrkandet om medel tillbolaget i motion Ju802. MotionernaJu614, Ju701 och Ju802 innehåller yrkanden om åtgärder mot snatteri. I samtligamotioner förordas att det bör övervägas att införa ordningsbot för snatteri. Imotion Ju614 föreslås dessutom en minskad användning av åtalsunderlåtelse ochrapporteftergift vid snatteri samt en ändring av den beloppsgräns som förnärvarande tillämpas vid gränsdragningen mellan stöld och snatteri. Fråganom åtgärder mot snatteri har behandlats av utskottet tidigare, senast tvågånger under föregående (JuU 1986/87:6 och 21). Somtidigare vill utskottet slå fast att butikstillgrepp utgör ett allvarligtproblem och att det därför självfallet är viktigt att bekämpa sådana brott. Attvidta åtgärder riktade mot snatteribrottsligheten är en uppgift inte bara fördet allmänna utan också för handeln själv. Och enligt utskottets mening är detåtgärder från handelns egen sida som utgör tyngdpunkten i de samlade insatsernamot snatteribrotten; en rad sådana åtgärder vidtas också, t. ex. ökad användningav olika stöldskyddssystem samt information till allmänheten ombutikstillgreppens skadliga verkningar. Beträffandeåtgärder från det allmännas sida vill utskottet liksom tidigare uttala attåterkommande aktioner på lokal nivå under medverkan av åklagare, polis,företag m. fl. utgör lämpliga inslag i bekämpningen av snatteribrotten.Sådana temporära aktioner i avsikt att förebygga en viss typ av brott kan ha enbetydande allmänpreventiv effekt. I sammanhanget kan vidare nämnas att enarbetsgrupp inom BRÅ (Säkerhet inom handeln) studerar olika frågor medanknytning till bl. a. butikssnatterier. Förbeivrandet av snatteribrott är reglema om rapporteftergift och åtab-underlåtebeav stor betydelse. Som utskottet framhöll vid behandlingen av frågan förra åretkan det inte uteslutas att en mindre tillfredsställande tillämpningav dessa regler har bidragit till den negativa utveckHngen av JuU1987/88:39 snatteribrottsligheten(JuU 1986/87:21 s. 6). Dessa regler fick emellertid sitt nuvarandeinnehåll så sent som , och i samband därmed lämnaderikspolisstyrelsen och riksåklagaren utförliga anvisningar för hur Därmed borde det enligt utskottets mening ha skapats godaförutsättningar för en från skilda synpunkter ändamålsenlig och merastrikt användning av möjligheterna att ge åtalsunderlåtelse och rapporteftergifti de fall det här gäller. För övrigt kan nämnas att det inom rikspolisstyrelsenpågår ett arbete med att utvärdera användningen av rapporteftergift vidsnatteri. Arbetet avses bli slutfört . Tilläggas kan också att ettförslag av regeringen om åtgärder mot unga lagöverträdare som har betydelse isammanhaget - behandlas av (prop. 1987/88:135, JuU36). Bl.a. föreslås vissa ändringar i reglerna om åtalsunderlåtelse ochstrafföreläggande. Med hänsyn till vad som redovisats, och med hänvisningtill vad utskottet anfört beträffande användningen i allmänhet av åtalsunderlåtelseoch rapporteftergift (JuU 1987/88:28 s. 6 f), avstyrker utskottet bifall tillmotion Ju614 såvitt avser förslag om en minskad användning av åtalsunderlåtelseoch rapporteftergift (yrkandena 2 och 3). Beträffande förslagen i de nu aktuella mofionerna att detbör bH möjligt att beivra snatteri med ordningsbot vill utskotte t erinra omatt stöldutredningens förslag härom - i betänkandet (SOU 1982:39) Stöld i.butik -mötte stark krifik vid remissbehandlingen. Sålunda menade man bl. a. attsnatteri på detta sätt skulle nedvärderas som brottstyp genom att i praktikenbli jämstäHt med lindriga trafikförseelser och andra liknande ordningsförseelser. Utskottet vill för sin del vidhålla sin fidigare uttaladetveksamhet till införandet av ett system med ordningsbot vid snatteri. därvid främst fäster avseende vid är den nämnda invändningen attdet kan kännas främmande att med ett ordningsföreläggande beivra ett låt varamindre allvarligt - centralt förmögenhetsbrott. Vidare är de aktuellabrottsrekvisiten såväl de objekfiva som det subjektiva - sådana att de enligtutskottets mening erfarenhetsmässigt kräver överväganden av en art som integärna kan företas inom ramen för ordningsbot. I vart fall bör enligt utskottetsmening resultatet av fängelsestraffkommitténs förslag (SOU 1986:13-15) Påföljdför brott, såvitt avser en allmän översyn av straffskalorna, avvaktas innandet kan bli aktuellt för att ta ställning fill frågan om ordningsbotvid snatteri. Utskottet avstyrker därför bifall till de nu aktuellamotionerna såvitt avser införandet av ordningsbot vid snatteri. Beträffande förslaget i motion Ju614 (yrkande 4) om attbeloppsgränsen mellan stöld och snatteri bör sänkas vill utskottet hänvisa tiH att fängelse straffkommittén, som nämnts, har behandlat frågan om straffskalorna för stöld och snatteri och även berört straffvärdet för de centrala för mögenhetsbrotten. I avvaktan på resultatet av kommitténs förslag i dessa delar, som kan komma att innefatta även gränsdragningsfrågor mellan de olika brotten, bör enligt utskottets mening inte göra något ut- < Aktuellt yrkande i motion Ju614 avstyrks därför av ut- JuU1987/88:39 skottet. Brottsförebyggande åtgärder mot alkohol m.m. I motion Ju819 (yrkande 2) lämnas förslag fillbrottsförebyggande åtgärder beträffande alkohol, handel och bilindustri. Enligt motionärerna har en restriktiv alkoholpolitikpositi va effekter på vålds- och egendomsbrottsligheten och torde också kunnabidra tHl ett minskat narkotikamissbruk. Motionärerna föreslår därför att BRÅfår i uppdrag att närmare analysera dessa samband och lämna förslag till brottsförebyggandeåtgärder. Utskottet instämmer självfallet i att en restriktivalkoholpolitik är av betydelse, inte minst i det brottsförebyggande arbetet.Utskottet kan också konstatera att vid flera fillfällen har slagitfast att de grundläggande målsättningarna för alkoholpolitiken är att begränsaden totalt alltför höga alkoholkonsumfionen och att komma till rätta medalkoholmissbruket. Därvid har betonats att alkoholpolitiken är en form avsolidaritet med dem som på ett eller annat sätt drabbas av alkoholvanorna ochatt en minskad alkoholkonsumtion innebär mindre sociala problem och lägrebrottslighet (se senast SkU 1987/88:5 och 22). Inom BRÅ pågår ett forskningsprojekt medinriktning på bl. a. sambandet mellan droger och kriminalitet. Från ennormalpopulation om ca 50 000 individer har uppgifter inhämtats om bl. a.alkoholvanor, narkotikabmk och kriminell belastning. Uppgifterna skallanalyseras och ligga till grund för eventuella slutsatser om sambandet mellandroganvändning och brottslig aktivitet. Inom ramen för projektet sker visstsamarbete med för alkohol- och drogforskning. I sammanhangetkan nämnas att frågan om alkohol och våldsbrott har behandlats ingående i enartikel i årets första nummer av for Krimi-nalvidenskap (NTfK1988/1 s. 1-23). I den aktuella motionen förordas vidare åtgärder medavseende på handel och bilindustri för att minska tillgreppsbrotten. Särskilduppmärksamhet bör därvid enligt motionärerna ägnas åt stöld av och ur bilar ochvariationen härvidlag mellan olika bilfabrikat. Beträffande brottsförebyggande åtgärder inom handeln villutskottet hänvisa till den ovan nämnda arbetsgruppen hos BRÅ (Säkerhet inomhandeln). Utöver åtgärder mot snatteri ägnar den sig åt frågor om t. ex. rånoch annan tillgreppsbrottslighet som riktar sig mot handeln. Inom BRÅ bedrivsdessutom ett forskningsprojekt innefattande en empirisk studie av butiksrån,bilfillgrepp och inbrottsstölder. Frågan om bilstölder och tillgrepp ur bilar är fortlöpandeföremål för uppmärksamhet från bl. a. BRÅ:s sida. Sålunda redovisar BRÅ i sin årr ligen utkommande rapport om brottsutvecklingen bl. a. utvecklingen av biltillgrepp och stölder ur motordrivet fordon (senast Brottsutvecklingen , BRÅ Forskning 1987:5, s. 72-78). Av BRÅ:s redogörelser framgår att även frågan om hur antalet tillgrepp fördelar sig efter olika bilfabrikat och modeller har ägnats uppmärksamhet i oHka sammanhang, bl. a. inom 7 försäkringsbranschen ochbilindustrin (se BRÅ Forskning 1986:4 s. 48 f). JuU 1987/88:39 De nu aktuellafrågorna har vidare behandlats av en projektgrupp inom rikspolisstyrelsen.Projektgruppen har i en rapport (RPS/RAPPORT 1987:3) Åtgärder mot bilbrottföreslagit en rad åtgärder som berörda myndigheter och andra organ bl. a.bilindustrin - bör vidta i brottsförebyggande syfte. Nämnas kan vidare attfrågor om bilstölder och tillgrepp ur och från motorfordon också berörs i enrapport av docenten . om sambandet mellan individuell ochsamhällelig brottsnivå (, ). Utskottetdelar motionärernas uppfattning om angelägenheten av att de frågor som tas uppi motionen blir beaktade i det brottsförebyggande arbetet. Så är också fallet,och utskottet utgår från att berörda myndigheter och andra organ också ifortsättningen kommer att ägna dessa frågor vederbörlig uppmärksamhet. Meddessa uttalanden avstyrker utskottet bifaH fill motionen i denna del. Imotion Ju818 efterlyses olika åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Det gällerekonomiskt stöd åt organisafioner för information om ekonomisk och organiseradbrottslighet, undersökning av sådan brottslighet inom hyres-ochfastighetsbranschen samt förstärkta insatser mot ekonomisk brottslighet. Vidbudgetberedningen av anslaget A 5. Information om lagstiftning m.m.behandlade utskottet ett mofionsyrkande om stöd åt organbatio-ner förinformation av samma innebörd som det nu aktuella. Utskottet uttalade då (JuU1985/86:29 p. 4) att regeringen borde verka för att informationsåtgärder iökad utsträckning vidtas vad gäller lagstiftning och andra åtgärder från detallmännas sida mot ekonomisk brottslighet. I sammanhanget borde enligtutskottet uppmärksammas det värde som ligger i den av motionärernaaktualiserade möjligheten att även låta insatsema på området komma till ståndgenom enskilda organ (t. ex. fackliga organisationer ochbranschsammanslutningar). För att främja sådana insatser borde dessa organkunna erhålla ekonomiskt stöd. Det borde kunna övervägas att även för sådantändamål ta medel i anspråk från anslaget A 5. Information om lagstiftning m.m.Vad utskottet sålunda med anledning av mofionen anfört gav som sinmening regeringen fill känna. EnHgtvad utskottet inhämtat har regeringen beaktat uttalande iinformationsarbetet i allmänhet. Något särskilt bidrag av det slag som avses imotionen har emellertid inte utgått; någon ansökan därom har inte gjorts. Utskottetvidhåller sin ståndpunkt och vill tillägga att det på lämpligtsätt bör ges upplysning om möjligheterna fill ekonomiskt stöd. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. Ianslutning till motionsönskemålet om en särskild undersökning av den ekonomiskabrottsligheten inom hyres- och fastighetsbranschen vill utskottet först nämnaföljande. I anslutning fill attriksdagen beslutade riktlinjer för det framfida r arbetet mot ekonomiskbrottslighet (prop. 1984/85:32, JuU 28) betonades J"U 1987/88:39 vikten avatt forskningen om den ekonomiska brottsHghetens former, omfattning ochskadeverkningar främjas. Regeringen har gett BRÅ iuppdrag att genomföra ett forsknings- och utvärderingsprojekt om ekonomisk brottslighetsom skall fillgodose statsmakternas behov av kriminalpolifiska kunskaper. Dethandlar här bl. a. om nationalekonomisk och företagsekonomisk grundforskningför att ge bättre kunskaper om den ekonomiska brottslighetens utbredning,skadeverkningar och metoder. Uppdraget gäller också utvärdering av de åtgärdersom redan satts in mot den ekonomiska brottsligheten samt analyser som kan geunderlag för den fortsatta politiken på området. En särskild ledningsgruppfinns för arbetet, vari ingår bl. a. ordföranden i ochföreträdare för justifiedepartementet. fick BRÅ vidare iuppdrag av regeringen att genomföra oHka branschstudier. Dessa gäller bl. a.restaurangbranschen, yrkestrafiken, städbranschen, måleribranschen, bilreparafionsbranschenoch ROT-sektorn (jfr prop. 1985/86:126 s. 142 f samt BoU 1984/85:12 s. 10 ffangående åtgärder mot fastighetsspekulation och BoU 1986/87:13 s. 23 f angåendepriskontroll vid försäljning av egnahem och bostadsrätter). Det skall tilläggasatt en undersökning gjorts av de "svarta" fastighetsmäklarnasverksamhet på bostadsmarknaden i inom ramen för kommunsåtgärdsprogram mot ekonomisk brottslighet (Kommunstyrelsens ufiåtanden och memorial 1983:116). Utskottetvill för sin del instämma i tanken bakom önskemålet i motionen i denna del; ensärskild undersökning av den ekonomiska brottsligheten inom hyres- ochfastighetsbranschen bör sålunda genomföras. Detta bör ges regeringen fillkänna. Vadslutligen gäller motionärernas önskemål om förstärkta insatser mot denekonomiska brottsligheten mera allmänt vill utskottet erinra om attjustitieministern i årets budgetproposition uttalat att myndigheterna ocksåunder /89 skall prioritera bekämpningen av narkotikabrottslighet,den ekonomiska brottsligheten och våldsbrottsligheten som satsningenpå att beivra annan s. k. traditionell brottslighet än våldsbrott måstefortsätta. Utskottet har stäHt sig bakom denna bedömning (JuU 1987/88:30). Utskottetvill också påpeka att det under anslaget B 1. RikspoHsstyrelsen för nästabudgetår beräknas ca 1,4 milj. kr. för särskild utbildning av polismän somskall syssla med bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Utskottetnoterar vidare - liksom motionärerna - att justitieministern slår fast att denfortsatta resursutvecklingen inom myndigheterna när det gäller bekämpningen avden ekonomiska brottsligheten måste följas noga från statsmakternas sida. Utskottetinstämmer i detta uttalande och utgår från att behovet av skärpta insatseruppmärksammas under planeringsprocessen inom och berördamyndigheter.