bet · GB01JoU4 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i belänkandet ett antal motioner frånallmänna motions-liden om skilda fiskefrågor. Dessa avser den allmännafiskeripolitiken och fisktillgången i , fiskeristyrelsenslaboratorier, vattenbruk, laxfisket, kräftor och handredskapsfiske. Med anledningav motioner (m, fp, c) föreslår utskottet ett tillkännagivande av innehåll attfrågan om inrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i förstahand på forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnärafisket. I övrigt avstyrks motionerna. Till betänkandet är fogat trereservationer (m, fp, c) och ett särskilt yttrande (m). Motion 1985/86:Jo258 av m.fl. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 7), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om en statlig fiskepolitik medsikte på att bättre utnyttja havets resurser utifrån ekologiska hänsyn. Motion 1986/87:Jo250 av och (), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 5 och 6) medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A466, 5. att riksdagenbeslutar upphäva lagen om fritt handredskapsfiske längs ostkusten, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vattenbruk. Motion 1986/987:Jo278 av m. fl. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 7), att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en statlig fiskepolitik medsikte på all bättre utnyttja havels resurser utifrån ekologiska hänsyn, Motion 1986/87:Jo305 av (), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ettÖstersjölaboratorium, lokaliserat till , och att fiskeristyrelsenges i uppdrag att skyndsamt utarbeta förslag till Östersjölaboratorium iKarlskrona. 1 1987/88. Motion1986/87:Jo402 av (), vari yrkas att hos JoU1987/88:4 regeringenbegär förslag till regler för laxfisket i enlighet med vad i motionen Motion 1986/87:Jo403 av (), vari yrkas attriksdagen beslutar om förbud för fiske med drivlinor den 15september till . Motion 1986/87:Jo404 av och (), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om åtgärder och bestämmelser för att hindra olämpligttrålfiske i . Motion 1986/87:Jo405 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag alt utfärdabestämmelser om burfiske efter havskräfta på varvid ickeyrkesverksamma fiskare maximalt får inneha tre burar medan yrkesfiskare tillålsobegränsat antal. Motion 1986/87:Jo407 av (), vari yrkasatt beslutar att upphäva förbudet att sälja kräftor under vissa delarav året. Motion 1986/87: Jo408 av (), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om verksamheten vid . Motion 1986/87:Jo409 av m. fl. (s), variyrkas alt som sin mening ger regeringen till känna behovet avutredning av förutsättningarna för fritt fiske med metspö. Motion 1986/87:Jo412 av (), vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ettminskat totaluttag av torsk i , 2. att riksdagenbeslutar om försöksutsättning av torskungar i södra , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ometablering av ett Östersjölaboratorium i . Motion 1986/87:Jo413 av (), vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översynav systemet med ulbyteskvoter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en samordning av den svenska fiskeripolitiken, 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en utbyggnad av havsfiskelaboraloriets verksamhet för samtinrättande av avdelning i , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav insatser för att säkra torskens reproduktion. Motion 1986/87:Jo414av i m. fl. (m),vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 2, 4 och 5), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i JoU 1987/88:4 motionenanförts om bättre lönsamhet för fisket, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omgränsdragningen i och fiskeövervakningen av svensk fiskezon, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om althandeln med i första hand EG med fisk och fiskprodukter bör ske på likavillkor, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omyrkesfisket i insjöarna. Motion 1986/87:Jo415 av i m. fl. (m),vari yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo508, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att lagen (1985/86:138) omändring i lagen (1959:596) om rätt till fiske bör upphävas somföreskrifter om fiskevårdsområden fastställs i enlighet med vad som i motionenanförts. Motion 1986/87:Jo416 av och (), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 4), 2. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts angående katastrofbistånd tillmusselodlare, 4. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om införande av ett vattenbrukslån. Motion 1986/87:Jo423 av m. fl. (s, m, fp,c), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om en utvärdering av ålljustring som fiskemetod. Motion 1986/87:Jo834 av m. fl. (fp), variyrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A490, såvitt nu äri fråga (yrkande 5), att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med syfte att skapa en marknadsekonomisk utvecklingsgrupp förfiskenäringen. I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner omfiske, vilka väckts under allmänna motionstiden . Ettmotionsyrkande behandlas även. 1 ärendet har inkommit en skrivelsefrån . Fiskeripolitiken grundar sig på ett beslut av år1978 (prop. 1977/78:112, JoU 23). Detta har sedermera bekräftats vid olikatillfällen, bl.a. (prop. 1984/85:143, JoU 32). Grundläggande är all vatten- och fiskiillgångar utnyttjaspå sådant sätt att de långsiktigt kan medverka till livsmedelsförsörjningen ochtill välståndet i övrigt. Målet förfiskeripolitiken är att skapa förutsättningar för att de som är sysselsattai fiskerinäringen kan få både en ekonomisk och en social standard JoU 1987/88:4som är jämförbar med den som erbjuds inom andra näringar och trygghet iarbetet, som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimligapriser. Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligt och fångsternabestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning. börhänsyn tas till behovet av sysselsättning främst i kust- och skärgårdsområdendär fisket har stor regionalpolitisk betydelse. I målplan -87 beskrivs de allmänna förutsättningarnaför yrkesfisket på följande sätt. Saltsjöfiskets sammanlagda fångst uppgick år , (landad vikt) varav direkt landades i utlandet. Fångstenutgjordes kvantitelsmässigt till av sill/strömming, var torskfisk,och skrapfisk. Värdemässigt svarade torsken för , sill/strömming ,och skaldjur . Förstahandsvärdet uppgick till . Jämfört med 1985 harkvantiteten minskat med ca medan värdet har ökat med ca . Den totala importen av fisk- och fiskprodukter uppgick1986 till medan exporten uppgick till . Den störstaenskilda importprodukten var fiskmjöl och därefter olika slag av bereddaprodukter. Den största enskilda exportprodukten var färsk fisk och sedan kommerolika slag av beredda produkter. De svenska konsumenterna köpte 1984 för ca 5,3 miljarderkr. fisk- och skaldjursprodukter. Detta var av köttkonsumlionens värde. Väsentliga förändringar har skett i det internationellafisket . Den mest påtagliga förändringen är att sillfisket iNordsjön åter kommit igång i stor skala. Delta innebär en starkt ökadkonkurrens för del svenska sillfisket, som traditionellt har varit vårt mestbetydelsefulla fiske. har vårt fiske begränsats genomden indelning av haven i nationella fiskezoner som då skedde. Genom avtal medandra länder kan ändå ett visst fiske upprätthållas i andra länders zoner. Fisket efter lax och torsk i har sådanomfattning att beståndssilu-ationen har försämrats. Detta sammanhänger medavsaknaden av överenskommelser om detta fiske inom ramen för . för därför nu direkta förhandlingarmed andra i denna fråga. Vad gäller lax avses i första hand dendel av beståndet som är självrepoducerande. Den ökande tillförseln av fisk på den internationellafiskmarknaden leder också till ett större utbud i vårt land.Konkurrenssituationen för svenskt fiske och fiskberedningsindustri hardärigenom skärpts också på den inhemska marknaden. Tillförseln av sill har också ökat på den europeiskamarknaden och bedöms komma att öka ytterligare under denärmaste åren. Europamarknaden anses kunna ta emot ca sill om åretför konsumtionsändamål. Med det ökade utbudet av sill har priserna fallit ochde bedöms bli pressade under överskådlig lid. Konsumtionen av sill/strömmingbedöms kunna öka i i begränsad utsträckning under förutsättning av enbättre marknadsföring och distribution. Goda kunskaper om de långsiktiga fångslförutsättningarnaför intressanta fiskarter och om samspelet mellan olika fiskbestånd är ennödvändig förutsättning för att göra en riktig dimensionering av fisket, och idess förlängning, av fiskets serviceindustrier. Även påverkan genom miljöförändringarsåsom övergödning och försurning måste vägas in i bilden. neringenligger till grund för styrelsens arbete med kvotförhandlingar, JoU 1987/88:4yrkesfiskets licensiering, fiskeregleringar, biologiska åtgärder för att kompenserafiskebortfall, fördelning av det statliga stödet till fisket m.m. Arbetet meddimensioneringsfrågorna är en kontinuerlig uppgift för . Aktuellaproblem av särskild vikt är svårigheterna i det minskande torskbeståndet iÖstersjön, marknaden för sillfisket samt vidmakthållandet av laxfisket iÖstersjön. Fiskeripolitiska frågor tas upp i flera motioner. I motionerna 1985/86:Jo258 (yrkande 7) och 1986/87:Jo278(yrkande 7) framhåller m. fl. (vpk) att såväl näringsmässiga somandra skäl talar för att livsmedelspolitiken bör främja en ökad produktion ochkonsumtion av fisk och fiskprodukter. Fisket kan spela större roll ifolkhushållet om vi etablerar en statlig fiskepolitik - där hänsyn tas till destora skillnaderna i öst- och västkustfiske - med sikte på att bättre utnyttjahavels resurser och med ekologiska hänsyn för alt ge arbete och försörjning,anför motionärerna. bör därför rikta ett tillkännagivande tillregeringen om fiskeripolitiken med sikte på att bättre utnyttja havels resurserutifrån ekologiska hänsyn. Utskottet instämmer i den bedömning som görs i motionernaom värdet av fisk som livsmedel. Konsumtionen av fisk och fiskprodukter börsåledes uppmuntras som ett led i livsmedelspolitiken. Utskottet har helleringen invändning emot vad motionärerna anför om fiskeripolitikens inriktning.Som framgår av vad som inledningsvis anförts om den av antagnafiskeripolitiken och hur denna omsätts i praktiken av innebärde förslag som framställs i motionerna ingen större avvikelse jämfört med vadsom gäller . Någon anledning för att göra något särskiltuttalande med anledning av motionerna, såvitt nu är i fråga, föreligger såledesicke. I motion 1986/87:Jo414 framhåller i Ljungm. (m) att det krävs en acceptabel och stabil lönsamhet för att bibehållaoch utveckla ett livskraftigt svenskt fiske. Det normprissyslem som fungeratunder behöver ses över. Ökad lönsamhet bör eftersträvas för sill-och strömmingsfisket (yrkande 1). a. för att skydda olika fiskarter vidreproduktionen är det angeläget att överenskommelse om gränsdragningen mellanSverige och träffas på ett för svenska fiskaretillfredsställande sätt. Därigenom skulle fisket i den nuvarande vita zonenkunna regleras. Övervakningen i fisket i svensk fiskezon bör bedrivas med storskärpa (yrkande 2). Motionärerna framhåller vidare att det råder obalans mellanexport och import av fiskprodukter enligt det svenska handelsavtalet med är angelägel all ansträngningar görs för att handeln med fisk ochfiskprodukter mellan i första hand EG och skall ske på lika villkor.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 4). Slutiigen yrkar motionärernaatt yrkesfisket ges tillgång till fiskevatten i insjöar - i första hand vattensom ägs av stat och kommun. Därigenom skulle en god fiskevård kunna bedrivas(yrkande 5). Utskottetfår anföra följande med anledning av motionen. 1 samband med behandling av fiskprisregleringenför /88 aviserades en översyn av normprissyslemet (prop.1986/ 87:137,JoU 23). beslöts om åtgärder och bidrag ägnade alt öka JoU1987/88:4 lönsamhetenav sill- och strömmingsfisket. Ett särskilt stöd infördes på försök åtsillexporlen till statshandelsländer. Vidare beslöt om ett regionaltstöd i form av ett fast pristillägg som skall utgå för vissa slag av konsumtionsfiskvid syd- och ostkusten. De åtgärder som således vidtagits synes ihög grad vara ägnade att tillgodose syftet med yrkande 1 i motionen. Vad gäller frågan om reglering av den vita zonen i Östersjönhar utskottet erfarit att förhandlingar pågår mellan och Sovjetunioneni gränsdragningsfrågan. Enligt utskottets mening är det angeläget altförhandlingarna leder till resultat som tillgodoser intressen. Berörddel av yrkande 2 bör icke föranleda något uttalande av . Överläggningar har - på jordbruksministernsinitiativ - förts mellan berörda svenska parter om övervakningen av fisket isvensk fiskezon. Utskottet utgår från att regeringen och övriga ansvarigafortlöpande följer dessa frågor och vid behov vidtar behövliga åtgärder. Någotsärskilt uttalande från sida påkallas således icke heller vad gälleryrkande 2 i motionen såvitt avser övervakningen av svensk fiskezon. När det gäller utrikeshandeln innehåller med EG, som motionärerna påpekar, en obalans så till vida som EG:sfiskprodukter åtnjuter tullfrihet i medan motsvarande icke gäller förden svenska fiskexporten (i princip) till EG. finns dock avtalom tullfrihet för vissa svenska kontingenter (främst sill och fiskkonserver)till EG. I gengäld har EG:s fartyg fått tillträde till svensk fiskezon. Enligtvad utskottet erfarit har de svenska myndigheterna numera direktkontakt medEG-kommissionen i frågor som gäller den praktiska uppföljningen av detta avtal.Utskottet utgår från att regeringen uppmärksamt följer den vidare utvecklingenpå området och vakar över att fisket ges erforderligt stöd i utrikeshandeln.Något riksdagsuttalande i frågan ler sig icke påkallat. Yrkande 4 i motionenavstyrks med hänvisning till det anförda. Utskottet delar i viss utsträckning motionärernasuppfattning att fiskevården i många insjövatten mår väl av att fisket upplåtsför yrkesfisket. Enligt vad som redovisats av förekommer detockså i betydande omfattning att kommuner och staten upplåter sina vatten åtyrkesfisket. Däremot har yrkesfiskare enligt uppgift i flera fall haftsvårigheter att förvärva fiskerätt i privatägda enskilda vatten. mening saknas anledning för att göra något generelltuttalande i dessa frågor. Ofta torde yrkesfiskels och sportfiskels intressennära sammanfalla, medan avvägningen i andra fall, där intressemotsättningarfinns, måste ske med beaktande av de faktorer som föreligger i varje enskiltfall. Utskottet avstyrker således motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 5). I ett par motioner framställs yrkanden om skydd åt torskeni m.m. Enligt motion 1986/87:Jo412 av () hartorsk-fångsterna i minskat, sannolikt beroende på för storafiskeuttag men även på att bestånden påverkas av föroreningarna i Östersjön.Mot den bakgrunden yrkar motionären att totalutlagei av torsk i Östersjönminskar (yrkande 1) samt att beslutar om försöksutsättning avtorskungar i södra (yrkande 2). Torskfiskets problem behandlas även imotion 1986/87:Jo413 av (). Enligt motionen försvåras och JoU 1987/88:4 omöjliggörsett rationellt och lönsamt svenskt fiske efter torsk med krok och garn avdet trålfiske som av utländska fiskare bedrivs i kustvattnen med stöd av ettsystem med utbyteskvoter. Detta system bör ses över (yrkande 1). Vidare bören särskild samordnare avseende fiskefrågor tillsättas inom (yrkande 2). Särskilda insatser bör göras för att säkratorskens reproduktion (yrkande 4). Utskottet vill som en allmän kommentar till vad som anförsi motionerna om torskfisket erinra om att torsktillgången i Östersjönerfarenhetsmässigt varierar kraftigt. Efter några myckel goda reproduktionsårunder 1970-lalel gav torskfisket rekordfångster första år. Defångster som tas betecknas av fiskerisakkunniga som normala. Fiskeansträngningenär dock fortfarande mycket stor, och enligt föreligger riskför ytterligare nedgång av beståndet. Frågorna om torskbeståndets storlek följsnoga av styrelsen. De är föremål för överläggningar vid förhandlingarnai med för . Vid årets session som nyligenhållits enades strandstaterna om samma fångstmängd och zonfördelning under 1988som vad gäller sill/strömming och skarpsill. Liksom misslyckadesman att nå en uppgörelse beträffande torsk och lax. Viss framgång noteradesdock vad gäller fångstmetoder. Bl.a. beslöt man om större nätmaskor vidtorskfiske. Enligt uppgift har utsättning av torskungar i bl. a.danska och norska vatten givit så magra resultat att frångåtttanken på att göra försök i svenska vatten. Som framgår av det anförda är frågan omlorskreproduktionen föremål för fortlöpande uppmärksamhet från berördamyndigheters sida. Enligt utskottets mening påkallar motion Jo412 yrkandena 1och 2 samt motion Jo413 yrkande 4 icke något uttalande från sida. Systemet med utbyteskvoter innebär att svenska fiskare fårfiska torsk och lax i bl. a. sovjetiskt och polskt vatten medan dessa ländersfiskare kan tråla sill och strömming i svenskt vatten. Systemet innebär enligtuppgift på det hela taget stora fördelar för svenskt fiske. Det har dock vissanackdelar då svenska garn- och linfiskare kan störas av trålarna. I sådana falldå de svenska gamen skadats och vederbörande trålare kunnat identifieras harersättning/skadestånd kunnat utvinnas. Utskottet avstyrker yrkande 1 i motionJo413 med hänvisning till det anförda. Utskottet avstyrker även yrkande 2 isamma motion om samordningen av svensk fiskeripolitik. Fiskeripolitikensamordnas i själva verket inom , ytterst avjordbruksministern och under honom av statssekreteraren. I motion 1986/87:Jo834 yrkar m.fl. (fp) att enutredning tillsätts med syfte att skapa en marknadsekonomisk utvecklingsgruppför fiskerinäringen (yrkande 5). Utskottet vill härvidlag erinra om attriksdagen vid skilda tillfällen framhållit att frågan om uppbyggnad av eneffektiv mottagning, förädling och distribution i första hand ankommer pånäringen. Fiskarena har samordnat mottagningen och distributionen avfisk. Utskottet är icke berett förorda något uttalande med anledningav motionen och avstyrker således denna. Fiskeristyrelsenslaboratorier joU 1987/88:4 Som framhållits i det föregående uppmärksammasvattenmiljön i och dess inverkan på fisket i fiera motioner. I tremotioner föreslås inrättandet av ett Östersjölaboratorium i . Imotion Jo412 framhålls bl.a. alt vetskapen om vad som händer med inteär tillräcklig. Ökad forskning är nödvändig om vi skall kunna bibehålla ochutveckla detta hav som en resurstillgång för svenskt fiske. Med beaktande avatt det finns "döda områden" i måste miljöforskningen prioriteras.Ökad och förbättrad produktion av fisk ställer dessutom stora krav på attfrågor som rör de biologiska förutsättningarna kommer i förgrunden.Havsfiskelaboratoriets verksamhet beträffande bör därför byggas ut,hävdar motionären (yrkande 3). Likartade yrkanden framställs i motionerna1986/87:Jo305 av () och Jo413 (yrkande 3). I sammanhanget må följande framhållas. beslöt med bifall till regeringensforskningsproposition alt ansvaret för den naturvetenskapligaforskningen, inkl. baslaboraloriernas hela verksamhet, bör knytas tilluniversiteten i , , resp. . I samband därmed avslogs ettmotionsförslag om alt ett baslaboralorium bör lokaliseras till medforskningsansvaret lagt på i (prop. 1986/87:80, UbU 26).Samtidigt avslogs motioner om inrättande bl.a. av ett havsfiskelaboralorium vidostkusten, med hänvisning till att det i avbidan på den aktionsplan mothavsföroreningar som då var under utarbetande inte befanns lämpligt att förordaspecificerade åtgärder i denna riktning (JoU 1986/87:19). har framlagt enaktionsplan mot havsföroreningar vilken utarbetats på uppdrag av en i augusti1986 tillsatt aktionsgrupp mot havsföroreningar, med företrädare för berördaverk och departement och med statsrådet som ordförande. Skogs-och jordbrukets forskningsråd () har tillsammans medfiskeristyrelsen presenterat ett program för forskning och utvecklingsverksamhetpå fiskets område, betitlat Fiskeriforskning för 1987. 1 aktionsplanen slås fast att de havsområden som omgerSverige är utsatta för allvarliga miljöhot. Trots att varken belastningsnivåerför olika typer av föroreningar, eller spridnings- och effeklmekanismer ärfullständigt kända, är del helt klart att långtgående föroreningsbegränsandeåtgärder måste vidtas både nationellt och internationellt. De svenskaföroreningsutsläppen påverkar i första hand våra egna kustområden. I konstateras att insaterna för fiskforskning i förhållandetill landets storlek är avsevärt mindre i än i övriga nordiska länder.Det krävs enligt utredningen ett tillskott av medel utöver befintliga resurser.Bl.a. betonas det starkt växande behovet av marin fisk- och fiskeriforskning. Varken i aktionsplanen eller program förutses någonutbyggnad av forskningslaboratorierna. framhåller i sittremissvar på aktionsplanen att fisket och havsbruket är de enda av havetsintressenter som nyttjar havets biologiska produktion. All ävenfortsättningsvis kunna bruka havet som en mycket viktig proteinkälla somproducent av nyttiga livsmedel och för den rekreation som fritidsfisket utgörbör därför enligt styrelsen vara detviktigaste motivet för ett renare hav. I styrelsens skrivelse betonas bl.a. JoU 1987/88:4 att det finns en stor och besvärande brist påkunskap om kustfiskbestånden. Dessa utsätts för störst miljöpåverkan samtidigtsom kustfisket har fått större betydelse. har därför planlagten kustfiskeundersökning i samråd med . För egendel vill utskottet anföra följande. Som framgår av det anförda har på förslag avutbildningsutskottet avslagit motioner om inrättande av ett nyttbaslaboratorium för forskning på universitetsnivå. avslog riksdagenpå förslag av jordbruksutskottet motioner om inrättande av ettÖstersjölaboratorium inriktat på forskning, med hänvisning tilldel då pågående arbetet på aktionsplanen. I den sedermera framlagdaaktionsplanen har fastslagits alt våra havs- och kustområden är utsatta förallvarliga miljöhot. För att möta dessa fordras långtgående åtgärder. Någraförslag om inrättande av ett nytt laboratorium återfinns dock icke. När detgäller de motionsförslag om ett Östersjölaboratorium som här behandlas bedömerutskottet alt ett sådant skulle kunna göra väsentliga insatser framför allt närdet gäller det kustnära fisket. Det kusinära fiskets fortsatta utveckling är ihög grad avhängigt av vattenmiljön och påverkal av föroreningar. Utskottettillmäter dessa problem en sådan betydelse att en utbyggnad av fiskeriverketslaboratorieverksamhet bör övervägas. Utskottet förordar således alt frågan ominrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i första hand påforskning och undersökningar av kuslvatlenmiljön och det kustnära fisket.Utskottet utgår därvid från att en sådan utbyggnad icke får medföra någonresursminskning vid övriga laboratorier. Vad utskottetsålunda anföri med anledning av motionerna Jo305, Jo412 yrkande 3 och och Jo413yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen till känna. mening bör det i nuvarande sammanhang icke ankomma på attuttala sig om var det föreslagna laboratoriet bör förläggas. Enligt motion 1986/87:Jo408 (s) har de insatser som gjortsi investeringar m.m. för fiskeriförsöksstalionen i inle följts upp närmedel har tilldelats för driften av anläggningen.