bet · GB01KrU12 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till allmän kulturverksamhet m.m. (prop.1987/88:100 bil. Utskottet behandlar i delta betänkande dels de förslag i proposition 1987/88:100 bilaga 10() som under huvudavsnittet F. Kulturverksamhet m.m.lagts fram under rubrikerna Allmän kulturverksamhet m.m. (anslag F 1-F4) samlErsättningar och bidrag till konstnärer (anslag F 5-F 9), dels motioner med anknytning till de angivna delarna avpropositionen och motioner som avser vissa övergripande kulturfrågor. I ett inledande avsnitt behandlas ett antal övergripandekulturfrågor, nämligen bl.a. frågor om de kulturpoliliska målen, omfördelningen av offentligt kulturslöd, om sponsring och kulturfonder saml omregional kulturverksamhet. I sistnämnda hänseende föreslår utskottet alt riksdagenskall hemställa all den av begärda utredningen omutbyggnaden av del regonala kulturstödet tillsätts. Med några undantag tillstyrks regeringens förslag ibudgetpropositionen. Regeringen har bl.a. föreslagit att fårdisponera 13,6 milj. kr. för att myndigheten skall få avsevärt ökademöjligheter all ge stöd till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet,Utskottet tillstyrker en uppräkning av anslagsposten - uppgården till ca 5,1 milj. kr. - men anseratt den bör begränsas till 12,6 milj. kr.Därigenom skapas ett utrymme för ökat litteraturstöd. Utskottet anser altMarionettealern - utöver bidrag som utgår lill dess museiverksamhet - skall fåett bidrag från anslagsposten på . Immigranlinslitutet föreslås fåviss ökning av del bidrag som utgår för innevarande budgetår. Vid betänkandet har fogats ett stort antal reservationer,bl.a. då del gäller de kulturpoliliska målen och del statliga slödel lillregional kulturverksam-hel. Innehållsförteckningen ger en översiktlig bild avvilka frågor som behandlas i reservationerna. 1 1987/88. ÅTTONDEHUVUDTITELN KrU 1987/88:12 Allmänkulturverksamhet m.m. 1.Övergripande frågor 1987/88:Kr203 av () vari yrkas 3. att ullalar all fördelning avpengar skall ske med regionalpolitisk inriktning, 1987/88:Kr204 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utbyggd musikteaierverksamhet i . 1987/88:Kr210 av m.fi. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär all regeringen tillsätter en utredning om amatörkullurensställning i del svenska kullurlivet och i samhället i stort. 1987/88:Kr216 av (vpk) vari yrkas att riksdagenbegär all regeringen tillser att forskning kommer till stånd som belyseramerikanise-ringens effekter på del svenska samhället. 1987/88:Kr222 av m.fi. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om all de kulturpoliliska målen bör kompletteras meddels ett krav på konstnärlig kvalitet, dels ell krav på rimliga arbetsvillkorför landels fritt arbetande konstnärer. 1987/88:Kr223 av och (vpk) vari yrkas alt begär att regeringen tillsätter ensnabbutredning om körsångens ställning i det svenska kulturlivet och kommermed förslag som syftar till att förbättra körsångarnas villkor, 1987/88:Kr238 av m,fi, (m) vari yrkas 1. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alt frihet, mångfald och kvalitet skall utgörariktlinjer för kulturpolitiken, 3. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för fördelning av offentligt kullurstöd, 4, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sponsring av kulturlivet, 7. all som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om en regionalisering och en väl fungerandekulturverksamhet i alla delar av landet. 1987/88:Kr242 av m.fl. (c) vari yrkas 1. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av statens anslag lill kulluren ochkullurens ekonomiska villkor. 2. att hos regeringen begär utredning ochförslagom inrättande KrU 1987/88:12 av en kultur- och folkrörelsefond, baserad på delar av statens intäkter från 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om höjd ambitionsnivå i fråga ominrättande av nya grundbelopp, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om de Stockholmsbaserade statligainstitutionernas ansvar för kullurlivet i hela landet. 1987/88:Kr252 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ombarnkullurens plats i den framtida kulturpolitiken. 1987/88:Kr267 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ledningsfrågor på kulturområdet, 1987/88:Kr268 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. alt som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om riktlinjer för kulturpolitiken, 2. all hos regeringen begärförslag om en särskild kulturfond i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den föreslagna fonden skallanvändas för alt främja den svenska nationella kulturens utveckling, 4. all som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att sponsring inom kulturlivetej bör förekomma. 1987/88:Kr273 av (vpk) vari yrkas all riksdagenbegär all regeringen tillsätter en utredning med uppgift att undersökaförutsättningarna för all få till stånd ell "" i Slockholm,i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Kr275 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om enmonumenlalstudio vid i . 1987/88:Kr282 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär all den avriksdagen beslutade utredningen av de statliga bidragen till regionalakulturinstitutioner tillsätts. 1987/88:Kr307 av och () variyrkas all som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionenanförts om som försökslän för kulturell ambitionshöjning. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A461. 1987/88:Kr331 av () vari yrkas I. att begär att regeringen utarbetar förslagtill utökat kulturellt stöd för den Sverigefinska minoriteten. utskottet KrU 1987/88:12 De kulturpolitiska målen, m.m. De mål som gäller för kulturpolttiken fastställdes avriksdagen (prop. 1974:28, KrU 1974; 15 s. 3 och 19-20, rskr. 1974:248).Enligt dessa mål skall kulturpolitiken - medverka tillatt skydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för all dennafrihet skall kunna utnyttjas, - ge människormöjligheter till egen skapande aktivitet och främja kontakt mellan människor, - motverkakommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet, - främja endecentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet, - utformas med hänsynlill eftersatta gruppers erfarenheter och behov, - möjliggörakonstnärlig och kulturell förnyelse. - garantera attäldre tiders kultur tas lill vara och levandegörs, - främja ettutbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk-ochnationsgränserna. De angivna åtta målen har, sedan de fastställdes, fått ettkonkret innehåll genom bl.a. beslut i budgetsammanhang och genom särskildareformer inom de fiesta kultursektorer. I en rad skilda motioner som väckts av oppositionspartiernaunder den allmänna motionstiden framställs yrkanden som avser eller har närasamband med de kulturpolitiska målen. 1 motion Kr238 redovisar företrädare för moderatasamlingspartiet den moderata kullursynen. Motionärerna vill all frihet,mångfald och kvalitet skall utgöra riktlinjer för kulturpolitiken i enlighetmed vad som utvecklas i motionen. I motion Kr222 redovisar på motsvarande sätt folkpartietden liberala kulturpolitiken. De åtta kulturpoliliska målen bör enligtmotionärerna kompletteras med krav på konstnärlig kvalitet och på rimligaarbetsvillkor för landets fritt arbetande konstnärer. Även i pärtimotionen Kr242 av diskuterassamhällets kulturpolitiska uppgifter. Det framhålls bl.a. all del varken ärriktigt eller meningsfullt att försöka formulera generella doktriner omsamhällets kulluruppgifier nu och . Stimulans i skilda former föratt främja mångfald och variation i kulturyttringarna över hela landet blirdärför samhällets främsta kulturpoliliska uppgift tillsammans med åtgärder föratt garantera yttrandefrihet och församlingsfrihet. Motionärerna framställerinte något formellt yrkande i delta avseende. Slutligen vill kommunisterna i enpartimolion. Kr268 (yrkande 1), all som sin mening skall geregeringen till känna innehållet i sex alt-satser som enligl motionärernasmening skall utgöra riktlinjer för kulturpolitiken. Motionärerna vill bl.a. haåtgärder för att utveckla och stödja kulturyttringar som vänder sig motförtryck och degradering av människan och i stället genom sitt motstånd bidrarlill en fri och allsidig utveckling och för all särskilt stödja den kulturellakampen för de utsattagrupper som har särskilda erfarenheter och behov, vilket förutsätter, KrU1987/88:12 klassamhällets nedbrytande. I fiera av de övriga alt-satsernaanknyter motionärerna lill innehållet i vissa av de av antagnakulturpoliliska målen. Då det inte torde vara möjligt att inom ramen för ettreferat i denna framställning ge en rättvisande bild av motionens innehållhänvisar utskottet till den fullständiga motionsmoliveringen. Även då detgäller de övriga . motionerna hänvisar utskottet till motiveringarna i motionerna. Då utskottet behandlade motioner rörande dekulturpoliliska målen av i huvudsak samma innehåll som motionerna Kr222 ochKr238 anförde utskottet följande. Enighet råder om de åtta kulturpolitiska mål sominledningsvis redovisats. Härutöver har i olika sammanhang, bl.a. motionsvägen,uttryckts önskemål om att ytterligare sådana mål skall fastställas eller att defastställda målen skall brytas ned i delmål i högre grad än vad som hittillsskett. I vissa fall har framställda krav om de kulturpoliliska målen reelltsett avsett frågan om hur dessa mål skall nås. Kraven har med andra ord avsettmera medel än mål. De fastställda kulturpoliliska målen är väl ägnade alläven i fortsättningen läggas till grund för kulturpolitiken och del finnsenligt utskoltets mening inte skäl all ompröva målen. Utskottet är inte hellerberett all förorda alt ytterligare kulturpolitiska mål fastställs. Dét ärnaturligt all krav härom efler hand kommer fram och den omständigheten attytterligare mål inte formellt fastställs hindrar inte alt vissa sådana kan varaallmänt accepterade som riktlinjer för kulturpolitiken. Detta gäller bl.a. ifråga om kravet att kulturpolitiken skall bygga på en kvalilelssträvan. Det är uppenbart att det också kan komma all finnas andramål för kulturpolitiken kring vilka en långtgående enighet kan föreligga. Enfortlöpande komplettering av de nu gällande åtta målen skulle emellertid enligtutskottets mening kunna uppfattas som om de mål som vid varje givet tillfälleformellt fastställts skulle ge en fullständig redovisning för de principer somgäller för kulturpolitiken. Detta skulle enligt utskottets mening varaolämpligt av del skälet att ett sådant syslem skulle vara ägnat att låsa fastutvecklingen. I linje med vad som ovan sagts och med vad utskottetframhållit, framstår del som naturligt alt olika partier utifrån sinavärderingar kan ha olika uppfattningar om hur alla de eftersträvade målen bästskall uppnås. Detta lar sig också ullryck i olika konkreta förslag om hurkulturlivet skall få de bästa förutsättningarna för fortsalt utveckling.Utskottet har anledning att la ställning lill åtskilliga sådana förslagvid behandlingen av kullurbudgeten eller av särpropositioner på kulturområdet. Även då del gäller förslag om hur de kulturpoliliska målenskall uppnås kan stor enighet råda. Detta gäller inte minsl isådana fall där det med fog kan hävdas all etl genomförande av förslaget intebara är ell medel för att åstadkomma ett eller flera kulturpoliliska mål ulanockså ell angelägel mål eller delmål. Exempel härpå är förslag om attkulturarbetarna skall tillförsäkras goda villkor. Till belysning av det sagdakan hänvisas till att del, i det kulturpoliliska mål som avseryttrandefriheten, anges alt kulturpolitiken skall medverka lill att skapareella förutsättningar för all yttrandefriheten skall kunna utnyttjas. Kulturutskollet vidhåller' sin uppfattning i här aktuelltavseende. Motion Kr222 yrkande 1, motion Kr238 yrkande 1 och motion Kr268yrkande 1 får anses besvarade med det anförda. Yrkandena avstyrks således. I den ovannämnda pärtimotionen Kr242 yrkande I från hävdas KrU 1987/88:12att kompensationen för 1980-talels infiation varit blygsam då det gällerstatsutgifterna för kullurändamål. Motionärerna anser mot denna bakgrund altdet är angelägel all få till stånd en ingående analys av kullurensekonomiska villkor i vårt land, en analys som bör ligga till grund förformulering av långsiktiga handlingslinjer. Motionärerna anser all möjligheternaatt finna kompletterande finansieringskällor för kulturen bör ingående prövas idet sammanhanget. De vill också alt det fastställs ett kulturellt enprocenlsmålför . Del är utomordentligt viktigt all det sker en fortlöpandeutvärdering av gjorda insatser på kulturområdet och alt slutsatser förframliden dras av vad som därvid kommer fram. I detta hänseende delar ulskoltetsåledes motionärernas uppfattning. Ställningstagandet står helt iöverensstämmelse med den inställning utskottet gett uttryck för dåcenterpartiet begärt en utvärdering av 1974 årskulturpolitiska beslut (se KrU 1983/84:18 s. 9-11, KrU 1984/85:16 s. 6-7, KrU1985/86; 18 s, 7-9 och KrU 1986/87; 12 s. 7). Som utskottet tidigare framhållitkan man räkna med att inom olika delar av kultursektorn särskildautredningsuppdrag i syfte bl.a. all gjorda insatser skall utvärderas kommer altges av regeringen och alt översynsprojeki bl.a. av kommerall initieras. Sådan utredningsverksamhet kan liksom hitintills läggas tillgrund för delreformer och ge stoff lill den fortgående kulturpoliliskadebatten, har utskottet vidare anfört. Utskottet utvecklade sedansina synpunkter ytterligare under hänvisning lill resultatet av den s.k.KOSK-utredningen (KrU 1985/86:18 s, 8). Med anledning av del nu aktuellayrkandet vill utskottet också hänvisa till budgetpropositionen (bil. 10 s.34),där kulturministern anför bl.a. följande. Vi har kommit i ell läge då det är angeläget altvärdera kulturreformernas resultat och med utgångspunkt i de erfarenheter somgjorts dra upp nya riktlinjer för utvecklingen. Detta arbete kan bedrivas påolika sätt. I och med del grundläggande reformarbete som skett finns det enligtmin mening inte något behov av en ny övergripande kulturutredning. Det finns istället anledning all pröva en betydligt rörligare strategi förkulturpolitikens förnyelse. Problemområdena bör bearbetas var för sig och avmånga olika medverkande grupper - t.ex. , särskilda utredningar och arbetsgrupperinom departementet. Del föreliggande budgetförslaget innebär en första ansatsfill en sådan översyn. Kulturministern utvecklar i propositionen närmare bl.a.buren förnyelse och utveckling av kulturlivet skall kunna främjas. 1 fråga om motionärernas slutsatser om anslagsutvecklingenpå kulturområdet och om behovet och lämpligheten av ell riksdagsinitialiv ihär aktuellt avseende har utskottet en uppfattning som avviker frånmotionärernas. publicerade ulbildningsdeparlementet en översiktrörande reformer och anslagsutveckling på kulturområdet 1960/61-1985/86. Utredningsmannenhar med anledning av innehållet i motion Kr242 följt upp utredningen och gjortberäkningar som visar att om man bortser från slalsskuldräntorna det statliga anslagetpå kultur- och medieområdet (exkl. presstöd och radio/TV) mellan budgetåren1980/81 och 1987/88 ökat från till av statsbudgeten. Utskottet anser därför att del kan hävdas att KrU1987/88:12 statsmakterna under 1980-talel gett kultursektorn ökade resurser. Som utskottet framhöll med hänvisning lillförslag i budgetpropositionen 1986/87 finns det skäl räkna med att en avsevärdförbättring av kulturstatisliken skall komma lill stånd (KrU 1986/ 87:12s. Utskottet hänvisar till framställningen i det nämndabetänkandet. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att för omkring ellhalvår sedan gav SCB ut publikationen Kulturslalistik: verksamhet, ekonomi,kullurva-nor 1980-1984. Motsvarande publikation utkom år1981. Ulskoltet vill här också nämna att expertgruppen för studier i offentligekonomi publicerade rapporten (Ds Fi 1987:10) Produktkoslnader föroffentliga tjänster med tillämpningar på kulturområdet. I den mån motionen syftar lill en bedömning avresursfrågor på kulturområdet vill utskottet framhålla all dessa i första handfår prövas i budgelsam-manhang. I det följande behandlar utskottet frågor omsponsring och kulturfonder. Vad utskottet anfört i del föregående leder enliglutskottets mening till slutsatsen att motionsyrkandet bör avstyrkas (Kr242yrkande 1). 1 en annan motion från företrädare för ,Kr252, framförs delvis samma synpunkter som i den ovan behandlade motionen.Motionären vill all - på grundval av en ingående analys av kulturens ekonomiskavillkor i vårt land - långsikliga handlingslinjer bör formuleras därbarnkulturen får en framskjuten plats. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om attbarns och ungdoms deltagande i kullurlivet under en följd av år ägnatsuppmärksamhet i budgetsammanhang. Beträffande årets budgetproposition kannämnas att en betydande ökning av resurser för utvecklings- ochförnyelsearbete föreslås, bl,a. för barn-och ungdomstealer, och all 6 milj,kr. föreslås för att stimulera kvalilelsfilmvisningar bland barn och ungdom.Sistnämnda förslag kommer all behandlas i utskottels betänkande KrU 1987/88:16. Utskottet anser att det mot bakgrund av de satsningar påbarn och ungdom som gjorts och görs inom kulturpolitiken finns fog förpåståendet alt barnkulturen även kommer att tillmätas storbetydelse i den framlida kulturpolitiken. Med hänsyn härtill och lill vadutskottet anfört i det föregående anser utskottet att motion Kr252 inteerfordrar någon åtgärd. Slutligen behandlar utskottet här en motion som kan sägasha nära samband med intresset all värna om vårt kulturarv. Motion Kr216 (vpk)utmynnar i ell yrkande om all regeringen skall se till alt forskning kommerlill stånd som belyser amerikaniseringens effekter på del svenska samhället. Motionären framhåller att det pågår enamerikanisering i vårt land, både öppet och fördolt. Hon gör en omfattandegenomgång av en rad olika områden och företeelser - från i TV lill densvenska valrörelsen - och ställer frågan om den process som pågår håller på allutrota vår nationalkaraktär. I motionen framhålls all inflytandet från USAmånga gånger sker omärkligt och alt, då del uppmärksammas, de flesta människoranser detta vara helt naturligt. Utskottet vill framhålla att även om yrkandet i motionenär begränsat lill KrU 1987/88:12 att avse forskning på området, måste motionenuppfattas som all den även syftar lill att amerikaniseringen bör motverkaseller i vart fall alt den skall ske på etl sätt som innebär ett medvetet val. Idelta hänseende vill utskottet erinra om att uiskottei vid en rad tillfällenunder senare år ingående behandlat frågor som rör det kulturpoliliska mål somavser bevarande av vårt kulturarv. Utskottet hänvisar bl.a. till sillbetänkande KrU 1986/87:12 (s. 6). Utskottets ställningstagande har inneburitall utskottet slagit vakt om delta kulturpoliliska mål. I angivna sammanhanghar utskottet uttalat alt enligl utskottets bedömning intresset att värna omoch främja den svenska nationella kulturen vuxit sig allt starkare. Utskottethar härvidlag särskilt pekat på det starkt ökade intresset för all främja delsvenska språket. I anslutning härtill vill utskottet nämna alt uiskottei hösten1987 i sill betänkande KrU 1987/88:6 om svenska språket och datorn tagit upptill kritisk granskning frågan om det amerikanska inflytandet på datorområdet. Vad utskottet uttalat i olika sammanhang om vikten av attvärna om kulturarvet innebär bl.a. alt-oavsett om ett inflytande utifrån kommerfrån väst eller öst - del är nödvändigt all vi är uppmärksamma så att intedelar av det svenska kulturarvet går till spillo till förmån för utländskainfluenser utan att vi gjort etl medvetet val. Tilläggas kan alt ett värnandeom vårt kulturarv självfallet inte slår i motsättning till att vi måste ta lillvara utländska erfarenheter på olika områden. Då delgäller del konkreta molionsyrkandet vill ulskoltet anföra följande. Efter förslag i proposition 1986/87:80 om forskning harstatens kulturråd tilldelats vissa resurser för alt kunna främja forskning ochkunskapsuppbyggnad kring kultursociologiska och kulturpedagogiskafrågeställningar samt i utvärderingsfrågor. Som delvis redovisas i förevarandeavsnitt (s. 7) pågår etl arbete på att förbättra kulturstatisliken. Denna utgöretl viktigt underlag för alt kunna forska kring vissa av de frågeställningarsom motionärerna aktualiserar. Utskottet, som vill erinra om att statsmakternainte skall styra forskningen vid universitet och högskolor, anser att motioneninte bör föranleda någon åtgärd. Fördelningen avoffeniligikulturstöd, m.m. Offentlig styrning kan vara skadlig för kulturiivetsutveckling, anförs del i motion Kr238. Del är därför nödvändigt all offentligtkulturslöd fördelas av ett flertal självständiga organ, där kulturskaparnasjälva har etl avgörande inflytande. Om skiftande värderingar får göra siggällande, ökar möjligheterna lill valfrihet för både kulturskapare och denallmänhet som efterfrågar kultur i olika former. Del finns med anledning av molionsyrkandet skäl erinra omalt en rad självständiga organ svarar för fördelningen av offentligtkulturslöd. Stöd utgår från såväl stat som landsting och kommuner. Det stafiigakuhurstödet fördelas inte bara av utan även av en rad andramyndigheter och organ, bland dem konstnärsnämnden, ,och . Utskottetavstyrker motionen i här aktuell del (yrkande 3). I budgetpropositionen anför kulturministern (s. 35) attdet är angeläget att KrU 1987/88:12 försöka åstadkomma en enklareanslagsstruktur inom det område som ansvarar för genom ensammanläggning av anslag och anslagsposter. Avsikten är att skallfå i uppdrag all utarbeta ett förslag lill förändrad anslagsslruktur. I motion Kr267 (c) uttalas att en utveckling mot attkulturrådet tilldelas en större roll i anslagsfördelningen i och för sig ärfullt rimlig. Motionärerna vill emellertid alt man skall studera möjlighetenatt utveckla anslagssystem och organisation på kulturområdet efter förebildfrån forskningsområdet; en grundläggande medelstilldelning till institutionernaskulle ske genom - motsvarande fördelningen av fakullelsanslagen -och särskilda projeklinriktade medel skulle fördelas av rådsorgan inriktade påde olika kulturområdena - motsvarande fördelningen av projektmedel från forskningsråden. Utskottet erinrar om att omorganiserades förraårel. Del finns arbets- och referensgrupper för de olika områden som tillhörkulturrådels ansvarsområde. Omorganisationen av fattades efleringående överväganden, och utskottet kan inte nu förorda en förändring avorganisationen i del syfte som anges av motionerna. Molionsyrkandet avstyrks(yrkande 1). Liksom under en rad tidigare år framställs motionsyrkandenom sponsring inom kulturlivet. Utskottet vidhåller den inställning till sponsring somutförligt redovisades i betänkandet KrU 1986/87:12 (s. 14-15).Utskottels ståndpunkt kan sammanfattas på följande sätt. Inom vissa områden såsom industriminnesvården och kultur iarbetslivet kan det vara motiverat att företagen stöder eller helt svarar förkulturverksamheten. Inom andra områden kan man inte underskatta riskerna fören snedvridning av kulturinstilutionernas verksamhet om t.ex. tillfälligaevene-manggynnaspä bekostnad avbasarbelel. Sponsring, som i praktiken innebäratt olika kulturaktiviteter utnyttjas främst för de stora förelagens marknadsföring,måste skiljas från den äldre form av stöd till kultur och kullurutövare sombrukar betecknas som mecenatskap. Utskottet betonade förra årel viklen av alt olika formerav sponsring inte leder lill att verksamheten påverkas. Utskottet hänvisadetill alt erfarenheterna från andra länder visade all del främst är kulturinstitutionernaoch den etablerade konsten som får sponsorsiöd.