bet · GB01SfU22 · 1987-12-31 00:00:00 — om bidrag till sjukförsäkringen m.m. (prop. 1987/88:100, bil. Regeringen () har i proposifion1987/88:100, bil. 7 under punkt D 1 (s.53-55) Bidrag till sjukförsäkringen,föreslagit att 1. anta förslagtill lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m.m. 2. till Bidragtill sjukförsäkringen för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Lagförslaget återfinns i bilaga till betänkandet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1987/88:Sf202 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om egenföretagares sjukförsäkringsförmåner. 1987/88:Sf203 av och ()vari yrkas att beslutar att kostersättningsmedel som förskrivs pårecept skall berättiga till läkemedelsersättning i enlighet med vad som anförtsi motionen. 1987/88:Sf209 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt höja åldersgränsen till för licens på livsmedel för den som lider avceliaki. 1987/88:Sf219 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en särskild rabattering av p-piller för flickorunder . 1987/88:Sf221 av förste vice talman . (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till en allmänoch obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patienten ocksåvid val av alternativa sjukhem med t.ex. inriktning. Motiveringenåterfinns i motion So209. 1 1987/88. 1987/88:Sf222av () vari yrkas att hos regeringen 1987/88:22begår att en utredning tillsätts med uppgift att pröva möjligheten att införafria eller subventionerade glasögon för i första hand utvecklingsstörda ochbarn . 1987/88:Sf224 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att ilagen om allmän försäkring filiföra att normalkostnader för anskaffande avglasögon eller linser infogas i sjukförsäkringssystemet. 1987/88:Sf225 av () vari yrkas 1. att begär förslag tillsådan ändring av lagen om allmän försäkring att missbruk avsjukförsäkringssystemet kan stävjas, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av information omsjukförsäkringssystemet. 1987/88:Sf226 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar upphäva sitt tidigarebeslut att slopa pensionärer nas friar i sjukvården och att regeringen därefter upptar förnyade överlägg ningar med i denna del. Motiveringenåterfinns i motion So212. 1987/88:Sf228 av och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning om åtgärder för atthindra att kompensation för vid sjukdom bortfallen inkomst blir större änarbetsinkomsten. 1987/88:Sf230 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en utredning föratt belysa förutsättningarna för arbetsgivarintrade i sjukförsäkringen. 1987/88:Sf231 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift attbelysa kostnaderna för att införa fria glasögon för alla eller för vissagrupper. 1987/88:Sf240 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhögkostnadsskydd för sjukresor. 1987/88:Sf247 av () vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag tillförbättring av sjuklönen för hemarbetande i enlighet med vad som anförts imotionen. Motiveringenåterfinns i motion So613. 1987/88:Sf248 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begärskyndsarht förslag som innebår att Dagmarsystemet avskaffas till förmån för ettsystem för ersättningar från sjukförsäkringen med generellt fri etableringsrättför privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster och fri anslutningsrätt förfritidspraktiker, 2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen . anförts om behovet av en sådan differentiering avläkartaxan att den stimulerar etablering i glesbygd. 'att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen SfU 1987/88:2 anförts om behovet av en generell taxehöjningför yrkespraktiker, 4. att hos regeringen-begärutredning avett sådant finansieringssystem för hälso- och sjukvården att enstörre del av kostnaderna ersätts av sjukförsäkringen i enlighet med vad imotionen anförts, 5. att som.sin mening gerregeringen till känna att de allmänna försäkringskassorna bör ges ensamordnande roll i allt rehabiliteringsarbete. Motiveringenåterfinns i rnotion So426. 1987/88:Sf250 av och ()vari yrkas'att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till sjukpenning. 19S7/88:Sf253 av och (m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attriksförsäkringsverket, bör införa användandet av magnetkamera iläkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersätts ay den allmännaförsäkringen. 1987/88:Sf255 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ungdomar som fyllt och som anses behöva fortsatt specialdiet på grund av sjukdomen PKU även i fortsättningen skall kunna få livsmedels rekvisitioner, . 1987/88:Sf268 av . (fp) vari yrkas 10. att som.sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen Motiveringen återfinns i motion So235. 1987/88:Sf269 av m.fl. (fp) vari yrkas, 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande överföring av resurserfrån sjukpenningförsäkringen till sjukvården, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att de till Dagmarsystemetknutna etableringsrestriktionerna bör avvecklas. 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående ersättningarna tillprivatpraktiserande läkare, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående ersättningarna tillprivatpraktiserande sjukgymnaster, 5. att hos regeringen begären offentlig utredning av sjukvårdens framtida finansiering. Motiveringenåterfinns i motion So442.' 1987/88:Sf272 av m.fl. (m) vari yrkas . 1. att hos regeringen begärskyndsamma åtgärder som syftar till en höjning av försäkringsersättningen förprivatpraktiserande sjukgymnaster. 2. att som sin mening gerregeringen till känna att remisstvånget för sjukgymnastisk behandling inomramen för sjukförsäkringen bör slopas i enlighet med vad i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion Ub589. l987/88:Sf273av m.fl. (m) vari yrkas SfU 1987/88:22 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt hjälpmedelsutredningen bör få tilläggsdirektiv som syftar till ensamordning av kunskaperna rörande datorhjälpmedel i enlighet med vad imofionen anförts, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att sådana läkemedel, som är kostnadsfria förpatienten, t.ex. insulin och vissa hjärtmediciner, även fortsättningsvis börvara det, 4. att hos regeringen begäratt frågan om huruvida sjukresor kan tas in i högkostnadsskyddet utreds ienlighet med vad i motionen anförts. 1987/88;Sf275 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av de psoriasissjukas problem. l987/88:Sf279 av Margö och (vpk)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att ungdomarmed kroniska sjukdomstillstånd bör erhålla friasjukvårdande behandlingar. l987/88:Sf280 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförsöksverksamhet med rehabiliteringssamverkan och resurssamordning i någoteller några län. l987/88:Sf281 av () vari yrkasatt somsin meningger. regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avreglerna för ersättning från den allmänna försäkringen för sjukgymnastiskbehandling. l987/88:Sf288 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutlandsboende pensionärers sjukvårdskostnader vid besök i . 1987/88:Sf291 av Margö m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar riva upp beslutet om avskaffandet av det avgiftsfria året för pensionärernassjukhusvård, 2. att riksdagentill Bidrag till sjukförsäkringen för /89 anslår 250 000 000 kr.utöver regeringens förslag. l987/88:Sf292 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående ersättning för arbetsresor i stället för utbetalning avsjukersättning. 1987/88:Sf296 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om attsjukpenning för företagare bör utgå efter den inkomst på vilken avgiften tillsjukförsäkringen är grundad. 1987/88:Sf299 av och Jan-ErikWikström (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av författningsmåssiga åtgärder som gagnarrekryteringen till psykoanalytisk utbildning. 1987/88:Sf300av () vari yrkas att hos regeringen 1987/88:22begär en översyn av bestämmelserna för sjukpenriing i akt och mening attmöjliggöra för allergiker att vara sjukskrivna i förebyggande syfte. 1987/88:Sf301 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begreppet partiell sjukskrivning i enlighet medTrelleborgsprojektet. 1987/88:Sf307 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att hos regeringen begär en översyn avmöjligheterna till en frivillig sjukförsäkring för egenföretagare. 1987/88:Sf309 av och (m)vari yrkas att hos regeringen begär utredning och förslag rörandeprivatpraktiserande psykologers möjlighet att utföra psykometriskaundersökningar inom den allmänna försäkringens ram. 1987/88:Sf310 av och iMalmö (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en utredningrörande möjligheten att erbjuda hemarbetande någon form av grundskydd inom den allmänna försäkringen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att informationen om den frivilliga försäkringen för hemarbetande bör intensifieras. 1987/88:Sf311 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att riksförsäkringsverketbör ges i uppdrag att utforma regler, som automatiskt reglerar den enskildessjukpenningförsäkring så att vederbörande inte behöver förlora på attsamtidigt ha såväl statlig som enskild arbetsgivare. 1987/88:Sf315 av Margö m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar attkarensbeloppet för sjukresor skall omfattas av högkostnadsskyddet, 2. att beslutar att sjukresatur och retur skall berättiga till hel stämpel i högkostnadsskyddet, 3. att beslutar attsjukvårdande behandling skall berättiga till hel stämpel i högkostnadsskyddet, 4. att riksdagenbeslutar att ändra reglerna för högkostnadsskyddets inträdande så att befrielsefrån ytterligare avgifter från första stämpelns datum införs näravgift för tio besök, läkemedelsinköp eller resor erlagts, 5. att riksdagenbeslutar att ytterligare en tidsfaktor införs i högkostnadsskyddet så attingen behöver betala för mer än fem besök, läkemedelsinköp eller resor under enmånad. 1987/88;Sf316 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn om resekostnadsersättning vid ordineradbehandling hos t.ex. sjukgymnast. 1987/88:Sf317avJah Hyttring och ()'vari yrkas att SfU1987/88:22 begär attregeringen vidtar förändringar i sjukreseförordningen i'enlighet ' ined vadsom anförts i motionen. : - ' : 1987/88:Sf328 av m.fl. (m) vari yrkas . . ' . 1(delvis), att beslutar att fr;o.m. medmotionens förslag införa nya regler i sjukpenningförsäkringen, . ' 3(delvis), att , under förutsättning av bifall, till yrkande 1, beslutartillgodogöra statsbudgeten de socialförsäkringsmedel som frigörs såsom imotionen anförts. 1987/88:Sf330 av () vari yrkas 5. att beslutar upphäva sitt tidigare beslut omavskaffande av det s.k. friåret i sjukvården och ger regeringen i uppdrag att uppta förhandlingar med nå en uppgörelse i denna fråga. 1987/88:Sf331 av () vari yrkas attriksdagen begär att . regeringenanalyserar vad ett förslag om möjlighet för arbetsterapeuter och barnmorskorm.fl. att utöva sitt yrke på entreprenad kan tillföra hälso-och sjukvården. 1987/88:Sf332 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändrade regler i sjukförsäkringen så attkompensationsnivån fr.o.m. sänks till för vilka sjukpenning utbetalas enligt vad som anförts imotionen, , 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om återinförande av insjuknandedagen från den 1juli 1988 enligt vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenhös regeringen begär förslag till förbättrat högkostnadsskydd i enlighet medvad som anförts i motionen, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till höjda avgifter för läkarbesök från den 1 juli19881 enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Sf333 av och ()vari yrkas . 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentarisk utredning föratt föreslå en framtida modell av lokala sjukförsäkringsfonder. 2. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförts om försöksprojekt i län för att komma till rätta med sjukvårdsköerna. 1987/88:Sf338 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen'till kännavad i motionen anförts om det fria insulinet. Utskottet SfU 1987/88:22 Sjukförsäkringenfinansieras till genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Återstående finansieras genom statsbidrag över anslaget D1. Bidrag till sjukförsäkringen. Sjukförsäkringenlämnar sjukvårdsersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvård samt för sjukresor. Vidare gerförsäkringen rätt till sjukpenning vid sjukdom. Desammanlagda utgifterna för sjukförsäkringen under / 89 beräknastill 45 112 milj. kr. Statsbidraget beräknas till 6 767 milj. kr. Ianslutning till förevarande anslag behandlar utskottet motionsyrkanden från denallmänna motionstiden med anknytning till sjukförsäkringen och tillanslagsberäkningen. Motionsyrkanden som berör tandvårdsförsäkringen och rättentill ersättning vid vård av anhörig kommer att behandlas i senare sammanhang. Riksdagenbeslöt att ett nytt system för ersättningar från den allmännaförsäkringen för sjukvård m.m. skulle gälla fr.o.m. (prop.1983/84:190, SfU 31, rskr. Till grund för beslutet låg en överenskommelsemellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen om finansieringsfrågor inom hälso-och sjukvården . Överenskommelser har därefter träffatsför samt innebärande att det fr.o.m. år 1985införda systemet skall gälla även med vissa mindre förändringar, Genomdet nya ersättningssystemet omvandlades de tidigare prestations-relateradeersättningarna från sjukförsäkringen för sjukvård, preyentivme-delsrådgivningm.m. i öppen vård liksom det tidigare allmänna statsbidraget till psykiatriskvård till en samlad ersättning till sjukvårdshuvudmännen, en allmänsjukvårdsersättning. Den allmänna sjukvårdsersättningen grundas på ett beloppper invånare och år. I den allmänna sjukvårdsersättningen är inräknadesjukförsäkringens.ersättningar till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. Vidsidan om den allmänna sjukvårdsersättningen utger sjukförsäkririgen särskildaersättningsbelopp - likaledes beräknade per invånare och år - tillsjukvårdshuvudmännen. De särskilda ersättningarna utgörs av bidrag för attunderlätta utvecklingen av hemsjukvården och för att utveckla öppnarevårdformer inom psykiatrin, bidrag till förebyggande åtgärder inom hälso-ochsjukvården samt ersättningar för tillhandahållande av hjälpmedel förhandikappade. Ianslutning till omläggningen av ersättningssystemet infördes nya regler förprivatpraktiserande vårdgivares anslutning till sjukförsäkringen. Offentliganställdaläkare med s.k. fritidspraktik kan inte längre tillhöra försäkringensersättningssystem. Nya privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster kananslutas till försäkringen endast efter, tillstyrkan av sjukvårdshuvudman. Nyetableringav praktik i stödområdena A, B och C får dock numera ske utan StU 19ö//öö:ZZ tillstyrkan avsjukvårdshuvudsmannen. Detsamma gäller s.k. ersättningsetablering i helalandet. Försäkringsersättningen till privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster utbetalas av försäkringskassorna. Ersättningsbeloppens ochpafientavgifternas storlek regleras i läkarvårdstaxan (1974:699) och iförordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling m.m. (behandlingstaxan).Utbetalda ersättningar för privatvård avräknas från nästa årsallmänna sjukvårdsersättningar till sjukvårdshuvudmännen. I två partimotioner från vardera moderata samlingspartietoch tas upp frågorna om ersättningssystemet och om sjukvårdensfinansiering. I motion Sf248 hänvisar m.fl. till den starktavvisande inställning till Dagmarsystemet som moderata samlingspartiet fleragånger tidigare redovisat. Motionärerna anser att sjukförsäkringspengarna skallfölja patienten och att Dagmarsystemet har begränsat patientens valfrihet.Motionärerna begär i yrkande 1 ett skyndsamt förslag om avskaffande avDagmarsystemet till förmån för ett system för ersättningar frånsjukförsäkringen med generellt fri etableringsrätt för privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster och fri anslutningsrätt för fritidspraktiker så attförsäkringsersättningen följer patienterna. I motionen begärs vidare (yrkande4) en utredning om ett ändrat finansieringssystem som innebär att sjukvårdsförsåkringenomfattar alla och ersätter landstingsskatten som den främstafinansieringskällan för hälso- och sjukvården. I ett första steg skallsjukvårdsförsäkringen omfatta den öppna vården, i ett andra steg även vårdenvid sjukhem och vårdhem och även sjukhusvården. Den enskilde betalaravgifter till försäkringen proportionellt mot sin inkomst. Ersättningen frånförsäkringen skall utges till den vårdgivare patienten väljer och skall varalikvärdig för vård i offentlig och privat regi. m.fl. begär i motion Sf269 yrkande 2 isyfte att stimulera en ökad privatpraktikeretablering ett tillkännagivande omatt de fill Dagmarsystemet knutna etableringsrestriktionerna för privatläkaresnarast bör avvecklas. Motionärerna anser vidare att det är angeläget attsjukvårdens finansieringssystem förenklas och görs mer enhetligt somdet bör utformas så att ett effektivt resursutnyttjande främjas. De begärdärför i yrkande 5 en utredning om sjukvårdens framfida finansiering. Utgångspunktenför denna bör enligt motionärerna vara att sjukvården liksom hittillsfinansieras enligt ett slags försäkringsprincip, dvs. genom att alla medskatter eller försäkringsavgifter betalar sjukvården och att sjukvården gratiseller till låg kostnad ges till den som behöver vård. Den enskilde vårdtagarenskall på lika villkor kunna välja offentliga eller privata vårdgivare som äranslutna till finansieringssystemet. Vidare begär m.fl. i mofion Sf221 ettförslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringenföljer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t.ex. kristeninriktning. Utskottet vill med anledning av de nu nämnda yrkandenainledningsvis erinra om vad utskottet anförde i samband med sitt ställningstagandetill den senaste överenskommelsen mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen. vilkengäller (se SfU 1987/88:13). Utskottet påpekade /88:22 att bestämmelser bl.a. om ersättning till olika vårdgivare förhälso- och . sjukvård återfinns i 2 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring(AFL) samt att regeringen bemyndigats att fastställa grunderna förersättningarna, varför inte borde gå in i prövning av de grunder för ersättningsom överenskommits mellan företrädare för regeringen och Landstingsförbundet.Utskottet erinrade i fråga om framtida överenskommelser om sitt principiellaställningstagande i samband med att det nya ersättningssystemet infördes (seSfU 1983/84:31). Utskottet ansåg därvid att förändringarna låg i linje medsträvandena att med försäkringsmedel båttre fördela och förstärka utbudet avden öppna vården och att.de bordekunna medverka till att hälso-och sjukvårdslagens (1982:763) målsättning om engod hälso- och sjukvård för alla medborgare på lika villkor skulle kunnauppfyllas och att underlätta sjukvårdshuvudmännens planering av.vården. Motbakgrunden av att ansvaret för befolkningens hälso- och sjukvård lagts påsjukvårdshuvudmännen ansåg utskottet det både riktigt och rimligt att dessahade ett inflytande över hur de trots allt begränsade ekonomiska och personellaresurserna fördelades, såväl mellan de olika sjukvårdshuvudmännen som inomresp. Utskottet framhöll vidare att det fria läkarvalet iverkligheten var förbehållet patienterna i vissa storstadsområden, eftersom denoffentliga vården i dessa områden hade god tillgång på läkare och detövervägande antalet privatpraktiker etablerat sig där. Genom att resursernastyrdes jämnare över hela landet ansåg utskottet att ett fritt läkarval på siktkunde bli en realitet även för den övriga befolkningen. Utskottet anser inte heller nu att det finns någonanledning att frångå denna uppfattning och avstyrker med det anförda bifalltill motionerna Sf248 yrkande 1 och Sf269 yrkande 2. Såvitt gäller frågan om ändrad finansiering av sjukvårdenhar vid ett flertal tidigare tillfällen på förslag av utskottetavslagit motioner om utredning och förslag härom (se senast SfU 1987/88:13);Utskottet har härvid . framhållit att om en större del av sjukförsäkringenskostnader skulle betalas via sjukförsäkringen i stället för med landstingsskattskulle det innebära en avsevärd förändring av landstingens roll och ansvarbeträffande hälso- och sjukvården. Beträffande en individualisering avsjukförsäkringsavgifterna har utskottet hänvisat till att de tidigareindividuella premierna slopades genom den s.k. Hagaöverenskommelsen mellanfolkpartiet och socialdemokraterna, och utskottet har för sin del inte funnitanledning frångå denna överenskommelse. Med det anförda avstyrker utskottet bifall åven tillmotionerna Sf221, Sf248 yrkande 4 och Sf269 yrkande 5. Tre motioner rör olika vårdgivares möjlighet att ge vårdinom det s.k. Dagmarsystemet. och uttrycker imotion Sf299 oro för Dagmarsystemets fortsatta inverkan på tillgången tillpsykoanalytisk behandling. Motionärerna anser att de farhågor som uttrycktes dåsystemet infördes har besannats och att rekryteringen till psykoanalytiskutbildning har minskat. De påtalar orättvisan mellan de patienter som fårbehandling av enpsykiater och söm då, under förutsättning att läkaren är ansluten till SfU1987/88:22 försäkringen,får ersättning som vid annan läkarbehandling och de patienter som fårbehandling av legitimerade psykoterapeuter och som får betala hela Dagmarsystemet utgör enligt motionärerna ett stort hinder för enpositiv utveckling på området och de begär att behovet av snabba författningsmåssigaåtgärder för att gagna rekryteringen till psykoanalytisk utbildningges regeringen till känna. och påtalar i motion Sf309att de flesta landsting har bristande psykologresurser för psykometriskaundersökningar. Privatpraktiserande psykologer bör därför enligt motionärernages möjlighet att inom socialförsäkringens ram utföra sådana undersökningar ochmotionärerna begär utredning och förslag rörande denna möjlighet. anför i motion Sf331 att det finns ettväxande intresse från andra vårdyrkesgrupper än läkare och sjukgymnaster att påentreprenad ge' vård inom olika områden och kritiserar att det inte finns möjlighetför att föra upp yrkesgrupper som arbetsterapeuter, barnmorskoroch sjuksköterskor på den förteckning över privata vårdgivare som ger demanslutning till den allmänna försäkringen. Motionären begår i motionen enanalys av vad ett förslag om möjlighet för de nämnda yrkesgrupperna att utövasitt yrke på entreprenad kan tillföra hälso- och sjukvården. Som berörts i motion Sf299 behandlades frågan omdelfids-och fritidsprak-fiserande psykoanalytikers och psykoterapeuters rättatt tillhöra försäkringen efter utgången av i samband med regeringensförslag till 1983/om nya regler för anslutning av privatavårdgivare till ersättningssystemet. Utskottet underströk därvid i betänkandetSfU 1983/ 84:31 angelägenheten av att tillgången på psykoanalytisk behandlingoch utbildning inte minskade. Utskottet anslöt sig också till vad somframhållits i socialutskottets yttrande SoU 1983/84:4 y, nämligen att fråganmåste beaktas i sjukvårdshuvudmännens fortsatta planering. Ersättningsfråganborde emellertid vara en angelägenhet mellan fritidspraktikerna och resp. sjukvårdshuvudman. Utskottet behandlade frågan även i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1986/87:1.