bet · GB01TU20 · 1987-12-31 00:00:00 — T63 (fp)yrkandena 1 och 2 om ombyggnad av , T318 (s) om utbyggnad av riksväg31, T304 (m) och T335 (fp) som båda avser en ombyggnad av , T320 (c),T336 (m) och T343 (fp) som samtliga tre avser eu färdigställande av länsväg181, T329 (m) om en komplettering av arbetsplatsen för motorvägsbygget på ,T203 (m) yrkande 4 om en upprustning av sträckan UppsalaSträngnäsNorrköping,T326 (s) om förbättring av vägarna 49 och 195, T204 (fp) yrkande 1 omutbyggnad av , T333 (s) om förbättringar av , T315 (s )om upprustning av väg 46, T337 (m) om utbyggnad av vägen mellan ochSalen samt T342 (s) om en vägförbindelse för sameby. 9Vägtrafikens kostnadsansvar /88:20 Utskottet har i sitt betänkande /88:13 tillstyrktvad som i den trafikpolitiska propositionen anges beträffande trafikenskostnadsansvar. I vägavsnittet i nämnda proposition preciserasansvarsprinciperna ytterligare. Det föreslås att de rörliga skatter somvägtrafiken erlägger som ersättning för de infrastrukturtjänster som detallmänna tillhandahåller skall anpassas till de beräknade kortsiktigasamhällsekonomiska marginalkostnaderna vid landsvägskörning. tillstyrker de grunder för vägtrafikenskostnadsansvar som av föredraganden förordas i den trafikpolitiskapropositionen. I motion TIO (s) tas upp frågan om beskattning avtraktorer. Det hävdas alt detta slag av transportmedel lämnas utanför ett ökatkostnadsansvar. Härigenom kommer de i en ännu mer gynnsam och favoriseradsituation. Risken är därför uppenbar alt den typ av fordon och transporter, somtraktortågen utgör, ökar i ännu snabbare takt. Motionärerna anser därför attdessa, som utför ett med lastbilar jämförbart transportarbete, på motsvarandesätt också skall bära sina egna kostnader gentemot samhället. Denna fråga bördärför bli föremål för ett snabbi genomfört utredningsarbete. Beträffande dieseldrivna trafiktraktorer (traktorklass I)har i den trafikpolitiska propositionens bilaga 2 föreslagits en skattehöjningsom godtagits av (SkU 21, rskr. Beslutet innebär attfordonskatten för dessa fordon har höjts enligt samma principer som tidigare,dvs. med cirka hälften av den procentuella höjningen av kilometerskatten förlastbilar och deras släpvagnar. För t. ex. en dieseldriven trafiktraktor med entjänstevikt på drygt blir fordonskatten därmed . per år.Avsikten med höjningen är att trafiktraktorerna på samma sätt som tidigarekollektivt skall bära sin del av kostnadsansvaret. Kritiken i motionen avser emellertid beskattningen av detill antalet helt dominerande jordbrukstraktorerna (traktorklass II). Beskattningen av dessa traktorerstår kvar på samma nivå som gällt , dvs. förtraktorer med en tjänstevikt upp till och . Denna skatt är alltså låg. bör framhållas att denna skatttillsammans med drivmedelsbeskatlningen bör ses som en solidariskschablonmässigt beräknad avgift för del gemensamma vägkostnads-ansvaret inomjordbruket och skogsbruket (prop. 1969:165, BevU 74, rskr. 427) och att dessatraktorer generellt sett endast i liten utsträckning framförs på allmännavägar. Den valda lösningen skall ses mot bakgrund av att det frän teknisksynpunkt inte ansetts möjligt att utforma beskattningen av dessa fordon påsamma sätt som för lastbilarna. Det bör också framhållas att en allmän höjningav skatten för jordbrukstraktorer inte kan antas påverkakonkurrensförhållandena gentemot åkerierna eller problemet med traktortåg. t.ex. i samband med betkampanjerna i , utan endast medföra en viss fördyringför jord- och skogsbruket. I vägtrafikskatteutredningens betänkande Ds Fi 1985:8angående be- /88:20 skattningen av traktorer m.m. behandlas en kritikfrån åkerihåll mot att reglerna om klass Il-traktorer är alltför liberala närdet gäller jordbrukets traktorer och att de därför ger lastbilsåkerierna en påbl. a. beskattningen beroende konkurrensnackdel. Utredningen fann att kritikeninte motiverade ingrepp av den art som hade begärt,dvs. en begränsning av transporterna med jordbrukslraktorer till transporterför egen räkning med en last av högst . Ställningstagandet grundade sigpå följande skäl. Det är i närmast regelmässigt så att jordbrukarnahåller sig med egna maskiner och redskap. Detta gäller även olika typer avvagnar. Det är givetvis naturligt att dessa används i så stor utsträckning sommöjligt. Någon realistisk möjlighet för laslbilsåkerierna att konkurrera omnågon väsentlig del av jordbrukels transporter finns därför knappast. Det kanockså ifrågasättas om en lastbegränsning till även förjordbrukstraktorer skulle ha den effekt som vill uppnå.Eftersom många jordbrukare i framför allt den sydligaste delen av landet isamband med skörden kör med större last än skulle effekten bli alt defår köra fler transporter med mindre lass eller finna sig i att åtminstoneunder en del av året fä traktorn hänförd till klass I och släpen registreradeoch beskattade. Det är alltså inte säkert att åtgärden skulle leda till ökadsysselsättning för laslbilsåkerierna. Utredningsarbetet resulterade i lagstiftningsåtgärder somsyftade till att underlätta särskiljandet av de olika traklorslagen (prop.1986/87:50, SkU 10, rskr. Det kan tilläggas att indelningen i traktorer i viss månockså berörts i departementspromemorian Ds K 1987:15 Motorredskap ochtraktorer. I promemorian som remissbehandlats har inle föreslagilsnågon annan indelning i trafiktraktorer och jordbrukslraktorer än den somtillämpas inom skattelagstiftningen. Med hänsyn till gjorda utredningar och till denriksdagsbehandling som ägt rum under närmaste föregående år avstyrks motionen. 10 Avgiftsfinansierade vägar samt tidigareläggning avväginvesteringar Önskemål om nya finansieringsformer för byggande avangelägna vägar har övervägts tidigare i olika sammanhang, däribland vidutskottets behandling av den senaste budgetpropositionen (prop. 1986/87:100bil. 8, , rskr. 235) och med anledning av en del motioner i frågan.Utskottet var emellertid inte berett att ta ställning till de olika förslagentill nya finansieringsformer som hade lagts fram i motionerna utan erinrade omatt väghållningsulredningen behandlade olika finansieringsfrågor. Frågor om avgiftsfinansierade vägar har därefterbehandlats i det trafik politiska arbetet. En mängd olika finansieringsformer har därvid diskuterats och föreslagits. Föredraganden har därvid funnit att ett system medavgifter från trafikan- /88:20 terna är mest lämpligt. Den föreslagna möjligheten att ta ut avgifter bör enligtpropositionen endast omfatta allmänna vägar. Den nuvarande organisationen ändras inte som en följd av förslaget. Grundprincipenatt det allmänna skall vara väghållare för de vägar som behövs för den allmännasamfärdseln kommer enligt förslaget således att gälla också i fortsättningen. Tillstånd att genomföra vägbyggnadsobjekt som helt ellerdelvis finansieras med avgifter från trafikanterna föreslås i varje enskiltfall beslutas av regeringen. Även formerna för genomförandet avvägbyggnadsobjektet, finansieringen av dessa samt hur vägen skall upplåtas förallmänheten bör enligt föredraganden i varje enskilt fall beslutas avregeringen. För att kunna genomföra en ordning med avgiftsfinansieringav vägar föreslås en ändring av 29 § väglagen (1971:948). I propositionen föreslås också att det skall vara möjligtatt tidigarelägga väginvesteringar genom förskottering av kommuner ellerföretag. En ny eller bättre vägförbindelse kan i vissa fall medförabetydande ekonomiska fördelar för enskilda företag eller för möjligheterna attutveckla t. ex. ett industriområde. En tidigareläggning av en sådaninvestering kan för vissa intressenter t.o.m. vara en förutsättning förverksamheten, som investeringen sammantaget inle förmår altkonkurrera med andra samhällsekonomiskt angelägna väginvesteringar. I vissa speciella fall bör del därför kunna tillåtas altde som berörs av en sådan väginvestering får förskottera medel så attväginvesteringen kan tidigareläggas. De förskotterade medlen återbetalas tillintressenterna, när medel finns tillgängliga inom ramen för de tioårigaväginvesteringsplanerna. Det betonas i propositionen att en ordning medförskottering av väginvesteringsmedel inte får påverka vägplaneringen så attandra objekt försenas. Vidare framhålls att någon förräntning på insattkapital normalt inte skall medges. Åtagandena skall i varje enskilt fallgodkännas av regeringen. Möjligheten att tidigarelägga ett byggnadsobjekt medbidrag från kommuner eller företag bör även kunna kombineras med avgifter fråntrafikanterna. I ett flertal olika motioner uttalar man sig positivt tillförslaget om en avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen. Vad man vänder sig motär att regeringen vid varje sådant ärende skall ge tillstånd för att genomföravägbyggnadsobjektet med hjälp av avgifisupptagning. Det gäller motionerna T54(m,fp) yrkande 2 och T89 (m) yrkande 8. I stället vill man som anges imotionerna T54 (m,fp) yrkande 1 och T325 (fp) ge kommunerna möjligheter attsjälva lösa sina vägfinansieringsfrågor, t. ex. enligt den modell som avsesför det s. k. . Även enskilda intressenter bör kunna stå somväghållare sedan avgifterna finansierat projektet. I motionT85 (m) yrkande 21 anges att man biträder förslaget med en /88:20avgiftsfinansiering av vägbyggen. Enligt motionärerna skall förslaget dock intege möjlighet till att avgiftsfinansiera redan anlagda vägar eller att bekostaen annan vägdel än en sådan som avgiftsfinansieras. I samband med arbetet med flerårs- och fördelningsplanerhar kunnat konstateras att det finns en rad angelägnavägbyggnads- . projekt som är samhällsekonomiskt motiverade men som inte inomrimlig tid kan finansieras över statsbudgeten. Utskottet finner - liksom vid behandlingenav föregående års budgetproposition (/87:19) - att det . är viktigt attfinna alternativa finansieringskällor. Utskottet finner det därför riktigt att avgifter i en delfall kan användas som ett komplement till de traditionella finansieringsformerna. När t. ex. en färja ersätts med en bro, kan det vara möjligt att delvis finansiera brobygget med avgifter från trafikanterna. En broförbindelse i stället för en färjeförbindelse är en väsentlig standardhöjning för trafikanterna. Finans iering av vägbyggnadsobjekt med vägavgifter kan - som det framhålls iden trafikpolitiska propositionen därutöver främst bli aktuell vid byggande av större broar eller tunnlar som en det av de högtrafikerade vägarna eller i storstadsområden. Sådana anläggningar kan vara angelägna inte minst fråri miljösynpunkt. Motivet för alt det är regeringen som bör ge tillståndtill att väginvesteringar får finansieras genom avgiftsupptagning är enligtföredraganden alt denna möjlighet endast skall avse allmänna vägar. En ordningmed privata helt avgiftsfinansierade vägar skulle kräva en omfattande koncessionslagstiftning,som endast några enstaka företagsekonomiskt lönsamma projekt skullevara aktuella. Antalet möjliga projekt torde bli begränsat och définansiella förutsättningarna variera kraftigt. Vad som kan vara en godfinansiell lösning för ett vägbyggnadsobjekt behöver inte vara del för ettannat. Sådana frågor som trafikintensitet, lämplig avgiftsslorlek och möjligaanslag eller bidrag kommer således att vara helt avgörande för hur väghållarennärmare skall lösa finansieringsfrågorna. Mot denna bakgrund framstår detenligt utskottets mening som lämpligt att regeringen i varje särskilt fall fårpröva om en allmän väg helt eller delvis skall få finansieras med avgifter. Beträffande vad som sägs i motion T85 (m) yrkande 21 villutskottet framhålla all regeringens ställningstagande avser en prövning frånfall till fall av en avgiftsupptagning för och finansiering av det aktuellavägbyggnadsprojektet och om hur vägen skall upplåtas för allmänheten. Därmedsynes de önskemål som framförs i motionen bli tillgodosedda. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag om avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen och därmedockså det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i väglagen(1971:948). Utskottet avstyrker motionerna T54 (m,fp), T89 (m) yrkande 8 ochT325 (fp) och anser att motion T85 (m) yrkande 21 bör lämnas utan särskildåtgärd. I propositionen föreslås också att det skall bli möjligtmed en tidigarelägg ning av byggande av vägar och broar genom förskottering från kommimer 49 4 1987/88. Detta skall enligt fördraganden kunna ske genom ett med- /88:20 givandefrån regeringen åt att finansiera vägbyggande med lån från kommuneroch företag. Många samhällsekonomiskt viktiga väginvesteringar kommer i bristpå allmänna medel nu inte alltid till utförande inom rimlig lid. Lokalt kandetta medföra betydande nackdelar, och del är därför angeläget alt undanröjadetta hinder. I motion T35 (c) yrkande 2 hänvisas till att motionärenvid tidigare riksmöten föreslagit att större vägbyggnadsprojekl skall kunnakomma till utförande med finansiering utanför statsbudgeten. I den nu framlagdamotionen tas upp frågan om ersättning för räntekostnader vid tidigareläggningav investeringar i vägar och broar. En sådan ersättning bör utgå för objektinom stödområdet. Det hänvisas till att om en sådan ersättning inte beviljasblir del en fortsatt koncentration av vägbyggen till områden utanför stödområdet. I motion T346 (m) yrkande 5 anförs alt möjligheterna tillprivat finansiering av vägbyggen bör tas till vara. Liknande önskemål framförsi motion T330 (m), där det yrkas att , för nyanläggning och väsentligombyggnad . av vägar, bör få finansiera projekten med upplånade medel. I motion T305 (m) påtalas behovet av en tidigareläggningav investeringar på . Privata företag bör kunna få skötafinansieringen av projekten. Därefter löser staten in de genomfördainvesteringarna. Arbetsplaner för vägbyggena samt investeringsnivåer skallenligt motionen genom särskilt avtal godkännas av . Motionären uttalardäremot tveksamhet till ett system med avgiftsfinansiering av vägbyggen. Beträffande vad som framhålls i motion T346 (m) yrkande 5om privat finansiering av vägbyggen finner utskottet alt mötionsyrkandet ärtillgodosett genom vad som sägs i den trafikpolitiska propositionen. Utskottetfinner också att önskemålen i motion T330 (m) i allt väsentligt blir tillgodoseddagenom propositionens förslag om tidigareläggning av väginvesteringar genomförskottering av medel från kommuner och företag. Detta är en form avlånefinansiering som inte kräver något regeringsuppdrag åt på detsätt som yrkas i motionen. I motion T305 (m) ställer man sig också positiv till enlånefinansiering av vägbyggen men avvisar däremot förslaget med ett system medavgiftsfinansiering av vägbyggen. På denna punkt synes motionen skilja sig från vad som sägsi den trafikpolitiska propositionen där det pekas på att en kombination avavgiftsfinansiering och förskottering av investeringsmedel skall vara möjligför alt finansiera ett vägbyggnadsprojekt. En sådan kombination av åtgärder finnerutskottet vara ändamålsenlig. Vad gäller de synpunkter på räntekostnader som framförs imotion T35 (c) yrkande 2 vill utskottet hänvisa till den bedömning som görs i den trafikpolitiska propositionen att tidigareläggning av väginvesteringar kan bli aktuell i sådana fall när den som förskotterar medel har så stor nytta av vägobjektets tillkomst att någon förräntning på insatt kapital normalt inte erfordras. Utskottet ansluter sig till vad som på denna punkt sägs i pro positionen. En ordning med ränteutbetalningar skulle innebära att ett helt 5q nyttmoment införs i vägprioriteringssystemet med negativa konsekvenser TU1987/88:20 för den medelstillgång som kan användas för själva vägbyggandet.Härtill kommer att den sannolikt skulle bli administrativt betungande. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet vadföredraganden anföri om att regeringen får medge att får finansieravägbyggande med lån på det sätt som anges i den trafikpolitiska propositionen.Det innebär att förskotteringen inte får omfatta lånevillkor som strider motbestämmelserna i upphandlingskungörelsen. Del innebär också alt trafikutskottetansluter sig till vad finansutskottet uttalat i sitt yttrande FiU 1987/88:3 yatt det bör av beslut klart framgå att lån ål endast böravse tidigareläggning av väg- och brobyggen där förskottering (lån) sker frånkommuner eller företag. Utskottet avstyrker motionerna T35 (c) yrkande 2 och T305(m) samt anser alt motionerna T330 (m) och T346 (m) yrkande 5 bör lämnas utansärskild åtgärd. I motion T89 (m) yrkande 9 anges att det bör övervägasbl. a. en ändrad företagsform för delar av . En sådan reformering av skulle kunna bidra till att öka förutsättningarna för att finansiera angelägna projekt utanför statsbudgeten. Dessutom skapar en ny företagsform ökade möjligheter för verket att i samarbete med privata förelag genomföra stora gemensamma projekt. Utskottet har tidigare i detta avsnitt tillstyrktförslaget med en avgiftsfinansiering av vägbyggnadsprojekt. På så sätt skapasmöjlighet att utanför statsbudgeten finansiera vägbyggen. Utskottet har ocksåtillstyrkt möjligheten till att tidigarelägga byggande av vägar och broargenom förskottering av medel från bl. a. företag. Genomförande av storavägbyggnadsprojekt kan därför ske i samarbete med privata företag. Utskottet finner att de önskemål som framförs i motionenkan bli tillgodosedda utan att man behöver ge en ändradföretagsform. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Bilismen och lastbilstrafiken (s. 15) 1. beträffandebilismen och lastbilstrafiken attriksdagen lämnar ulan erinran vad föredragande departementschefen härom anförii proposition 1987/88:50 bilaga 1, Vägpolitiken inför 1990-talet (s. 16) 2. beträffandede vägpotitiska målen altriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen härom anförti proposition 1987/88:50 bilaga 1, Akerifrågor (s. 17) 3. beträffandeåkeribranschens utveckling och struktur attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departements- -. chefenhärom anfört i proposition 1987/88:50 bilaga 1, 4. beträffandehöjning av lillåina fordonsvikter ' 1 tJ 1987/88:20 att riksdagenlämnar utan erinran' vad föredragande departementschefen härom anfört iproposition 1987/88:50 bilaga 1, 5. beträffande/ör.j/flg till ändririg i tagen otn överlastavgift attriksdagen lämnar ulan erinran vad föredragande departementschefen härom anförti proposition 1987/88:50 bilaga 1, Vinterväghållning (s. 18) attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen härom anförti proJDOsition 1987/88:50 bilaga 1 och lämnar motionerna 1987/88:T65 (fp)yrkande 7 och 1987/88:T95 (c) yrkande 12 utan särskild åtgärd, 7. beträffandeanvändningen av saU på vägarna attriksdagen med avslag på motion 1987/88:T308 (fp) lämnar utan erinran vadföredragande departementschefen härom anfört i proposition 1987/88:50 bilaga1, attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen härom anförti proposition 1987/88:50 bilaga 1, ' Vägarna och väghållningsansvarel (s. 20) 9. beträffandedett framtida väghållningen attriksdagen godkänner de av regeringen i proposition 1987/88:50 bilaga 1förordade riktlinjerna, 10. beträffandeen översyn av lagen om enskilda vägar attriksdagen lämnar motion 1987/88:T341 (fp) utan särskild åtgärd. Anslags- och bidragsfrågor (s. 21) ' , 11. att riksdagenmed bifall till regeringeris förslag i proposition 1987/88:100 bilaga 8 till': Ämbetsverksuppgifter m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 12. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 och medavslag på motionerna 1987/88:T29 (s) yrkande 2, 1987/88:T35 (c) yrkande 1,1987/88:T301 (c) yrkande 2 samt 1987/88:T317 (c) till Drift av stadiga vägarför /89 anvisar ett reservationsanslag av 4 , 13. beträffandebeställningsbemyndiganden ål attriksdagen medger att regeringen får lämna bemyndiganden för denstatliga vägdriftén i enlighet med regeringens förslag i proposition 1987/88:50bilaga 1, '" 14. beträffandeöverföring av medel mellan olika anslag attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 . a) medger att regeringen vid behov när allmän väg förvilken staten , är väghållare övergår till enskild väghållning får låta över föra medel motsvarande gällande statsbidrag mellan anslaget B2. Drift av statliga vägar och anslaget B6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar; 52 b) medger att regeringen vid ändringar iväghållningsansvaret får /88:20 överföra medel mellan anslaget B2.Drift av statliga vägar och anslaget B5. Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator, 15. beträffandejämkning av kostnadsramarna attriksdagen godkänner att jämkning av kostnadsramarna föranslaget B2. Drift av statliga vägar får ske i enlighet med regeringens förslagi proposition 1987/88:50 bilaga 1, 16. beträffandejusteringar medan drift- och byggandeanstagen att godkänner attjämkning mellan anslagen för den statliga väghållningen får ske i enlighet medregeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1, attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1godkänner att får träffa hyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa)anläggningstillgångar motsvarande ett anskaffningsvärde av , 18. beträffandeövervakning av hastighetsbestämmelserna attriksdagen godkänner att anslaget B2. Drift av statliga vägar får användas föranskaffning av utrustning för hastighetsövervakning i enlighet med regeringensförslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1, attriksdagen godkänner att anslaget B2. Drift .av statliga vägar får användas förtilläggsbidrag till Drift av kommunala vägar och gator i enlighet medregeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1, attriksdagen avslår motion 1987/88:T22 (c) yrkande 8, 21. beträffandebildödade renar i Norrbollens län attriksdagen avslår motion 1987/88:T212 (m) i denna del, 22. beträffande skyldighet att varna vägfarande isamband med beläggningsarbeten attriksdagen avslår motion 1987/88:T303 (fp), 23. beträffandeinstängsling av väg , att avslår motion1987/88:T311 (s), 24. beträffandeanvändning av dolomU attriksdagen lämnar motion 1987/88:T319 (fp) ulan särskild åtgärd, 25. beträffandeen sammanhållen investeringsplanering attriksdagen godkänner de av föredragande departementschefen i proposition1987/88:50 bilaga 1 förordade riktlinjerna för investeringsverksamheten ochinvesteringsplaneringen i denna del, 26. beträffande riktlinjer för och anslag tid Byggandeav riksvägar alt med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 till Byggande av riksvägar för /89 anvisar ett reservationsanslag av 1 , 27. beträffandedispositionen av ingående reservationer attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 bemyndigar regeringen att besluta om dispositio nen av utgående reservationer på anslagen Byggande av statliga vägar och Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för 53 budgetåret1987/88, 5 1987/88. 28. beträffande en överföring av medel för byggande avriksvägar /88:20 att godkänner att medel från anslaget Byggande av riks vägar får föras över i enlighet med vad föredragandedepartementschefen härom anfört i proposition 1987/88:50 bilaga 1, 29. beträffandeförbifarter i attriksdagen avslår motion 1987/88:T29 (s) yrkande 1, 30. beträffandeett vägpaket tdl attriksdagen avslår motion 1987/88:T72 (vpk) yrkande 1, 31. beträffandeförbifarter vid och attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T56 (fp) och 1987/88:T314 (s), 32. beträffandeförbifarten vid attriksdagen avslår motion 1987/88:T345 (m), 33. beträffandekringfartsleder i att avslår motion 1987/88:T346(m) yrkande 4, 34. beträffandemotorvägssträckningen genom attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T322 (c) och 1987/88:T331 (vpk) yrkande 1 idenna del, 35. beträffande finansieringen av utbyggnaden av väg E6på sträck an attriksdagen godkänner vad föredragande departementschefen anfört i proposition1987/88:50 bilaga 1 om användningen av anslaget B3. för att täckakapitalkostnader för utbyggnad; av väg E6 som motorväg på delen , 36. beträffande riktlinjer för och anslag länstrafik anläggningar