bet · GB01UbU14 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till grundskolor, m.m. (prop. 1987/88:100, bil.10 delvis) UbU 1987/88:14 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:100 bilaga 10() under punkterna B 12. Bidrag till driften avgrundskolor m.m., B 13. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m., B 14.Sameskolor, B 15. Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader, B 16. : Utrustning m.m., B 17. Bidrag till driften av särskolor m.m. och B 18.Kostnader för viss personal vid statliga realskolor jämte motioner. Bidrag till driften av grundskolor m.m. Regeringen har under punkt B 12 (s. 101 114) föreslagit 1. att antar ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100), 2. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om inrättande av självständiga högstadieskolor ivissa fall, 3. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om statsbidrag till fristående skolor, 4. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om resurser för bl.a. planering av skolansdataundervisning, 5. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om försöksverksamhet och utvecklingsinsatser fördataundervisningen i skolan, , , 6. att till Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslagav 16 . Det i propositionen framlagda lagförslaget är fogat sombilaga till detta betänkande. 1987/88:Ub205 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag skall utgåtill . l987/88:Ub215 av förste vice talman . (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestäm- 1 1987/88. melsertill kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor UbU1987/88:14 utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stödutgår till skolor i offentlig regi. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:So209. 1987/88:Ub220 av Per () vari yrkas attriksdagen somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförslag till ändring av skolförordningen i vad gäller utvisning av elev frånlärorummet. 1987/88:Ub230 av () vari såvitt nu äri.fråga - yrkas 5. att utöver regeringens förslag anslår 130milj.kr. i syfte att minska klassernas storlek samt ge bidrag till drift av småskolenheter. 1987/88:Ub231 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till nytt statsbidragssystem för friståendegrundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om ett lika stöd som det somgäller för det allmänna skolväsendet. 1987/88:Ub238 av och () vari yrkasatt beslutar att statsbidrag skall utgå till i ienlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:Ub242 av Chariotte och () vari -såvitt nu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anställning av lärare. 1987/88:Ub244 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att vid bedömningen omen skola skall ha rätt att ge allmän skolplikt så skall huvudmannens syften medskolan också ligga till grund för prövningen. l987/88:Ub246av m.fl. (fp) vari - såvittnu är ifråga -yrkas 8. att hos regeringen begärförslag till nya statsbidragsbestämmelser till de fristående skolorna enligtde riktlinjer som presenterats i motionen, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildningsstöd till lärarevid fristående skolor med statsbidrag, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samarbete mellan lärarhögskolorna och de fristående skolorna, 17. att beslutar att statsbidragsbestämmelsernaskall vara så utformade att det skall vara möjligt för kommun som sä önskar attutnyttja del av förstärkningsresursen till att minska klasserna i mellan- ochhögstadiet ned till 25 elever. )987/88:Ub267 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkas 5. att till särskilt stöd till skolor i glesbygdför / 89 anslår 25 milj.kr. 1987/88:Ub278 av m.fl. (fp) vari - såviunu är i fråga - 2 2. att under anslaget B 12. Bidrag till driftenav grundskolor UbU 1987/88:14 m.m. anslår 70 milj.kr. utöver vadregeringen har föreslagit att fördelas under punkt I. Bas- och förstärkningsresurser, 4. att beslutar att avskaffa bidraget till densamlade skoldagen och därmed under anslaget B 12 anslår 25 milj.kr. mindre änvad regeringen har föreslagit. 1987/88:Ub293 av och (vpk) variyrkas att som sin mening g;er regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. fristående skolor. 1987/88:Ub300 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om elevers och föräldrars rätt till val av skola, 2. att hos regeringen begärförslag till nya bidragsbestämmelser för fristående skolor i enlighet med vadsom anges i motionen, varvid kostnaderna för en elev i det allmännaskolväsendet skall vara riktmärke för bidragens storlek, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förenklat prövningsförfarandeför bidrag till fristående skolor, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att skolstyrelse även ifortsättningen skall fatta beslut om godkännande av fristående skola förskolpliktens fullgörande. 1987/88:Ub302 av och () vari såvitt nu är i fråga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett utökat antal veckotimmar i hemkunskap i . 1987/88:Ub305 av m.fl. (c) vari såvittnu är i fråga yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av läroplanen i vad gäller antalethemkunskapstimmar i . l987/88:Ub307 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkas 3. att till förfogandeför inköp av datorut rustning till grundskolor och gymnasieskolor med integrerade handikappa de elever för /89 anslår . 1987/88:Ub316 av () vari såvitt nu är ifråga yrkas I.att hosregeringen begär förslag i enlighet med statsrådet önskan om ändringav benämningen grundskola till folkskola och att yrkestiteln folkskollärareåterinförs. l987/88:Ub3l9 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samma regler för statsbidrag till fristående skolor på alla nivåer. 1987/88:Ub325av och (vpk) UbU 1987/88:14 vari yrkas ' 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att hemspråks- undervisning skall bedrivas inom skolans ordinarie timplan, 2. att hos regeringen hemställer om förslaginnebärande obli gatorisk hemspråksundervisning i ungdomsskolan, med möjlighet till dis pens. 1987/88:Ub329 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ämnet hemkunskap. 1987/88:Ub341 av Per och ()vari yrkas att hos regeringen begär en utvärdering av hemspråksundervisningeni grund-och gymnasieskolan samt att , tills denna utvärderinggenomförts, ej beslutar om förändringar av denna undervisning. 1987/88 :Ub361 av PärGranstedt m.fl.(c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 9. att beslutar att det särskildabasresursmedeltalet för mellan stadiet avskaffas, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skolans resurser och angelägnakvalitetsförstärkningar, 11. att som sin mening gerregeringen till kanna vad i motionen anförts om hemspråksundervisning, 13. att som sin mening gerregeringen tillkänna vad i motionen anförts om statsbidrag till friståendeskolor, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett temporärt stöd tillfristående skolor, 22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad timram för ämnet hemkunskap. 1987/88 :Ub386 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom hemspråksundervisningen i . 1987/88:Ub801 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser till . 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 12. att beslutar att från det av regeringenföreslagna anslaget B 11. Särskilda insatser inom skolområdet till anslaget B 12. Bidrag till drif ten av grundskolor m.m. överföra . till den undervisnings bundna delen av förstärkningsresursen (delvis), 15. att beslutar att 120milj.kr. av de till förstärkningsresursen överförda medlen skall avse insatserpä rnellanstadium, 16. att avslår förslaget attunder anslaget B 12 anvisa 25 milj.kr. avseende utvecklingsarbete rörande denicke timplanebundna delen av 17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen UbU 1987/88:14 anförts omhemspråksundervisningen, 18. att under anslaget B 12till hemspråksundervisning för /89 anvisar ett i förhällandetill regeringens förslag med . 19. att till B 12. Bidragtill driften av grundskolor m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av 16 . När en glesbygdskommun vill nyinrätta en högstadieskolamed mindre än tre paralleller skall enligt riksdagsbeslut systemet meds.k. Resurstilldelning sker i sådana fallgemensamt till huvudskola och filialskola. Skälen till denna förhållandevisrestriktiva inställning till nyinrättande är att de statliga kostnaderna blirhögre vid nyetablering av en högstadieskola med mindre än tre parallellerjämfört med om systemet med filialhögstadium används. Av budgetpropositionen framgår att det från fiera kommunerhar framförts önskemål att få etablera små högstadieskolor. Enljgtföredragande statsrådets mening är det angeläget att tillgodose detta krav.Frän regionalpolitisk synpunkt är det viktigt att kunna erbjuda ocksåhögstadieundervisning inom rimligt avstånd i en bygd. Statsrådet föreslår att nu gällande krav på minst treparalleller vid nyetablering av små högstadieskolor i glesbygd slopas.Regeringen bör få medge inrättande av självständiga högstadieskolor i sådanafall där avståndet mellan huvudskola och filialskola är så stort att det ärsvårt att sambruka delar av resurserna. 1 propositionen begärs riksdagensgodkännande av vad som föreslagits om inrättande av högstadieskolor. Utskottetföreslår att godkänner förslaget. har lagt fast en norm förmedeltalet elever per basresurs på mellanstadiet, nämligen 23,0 (proposition1980/81:20, UbU 1980/81:15, rskr. 1980/81:120). Regeringen har efter riksdagensbemyndigande beslutat att medeltalet elever per basresurs pä mellanstadietskall sänkas från 23,0 till 22,86 för /88. beslöt vidare att som sin mening geregeringen till känna att för riksmedeltalet elever per basresurs pämellanstadiet för /89 bör sänkas till 22,72 och att normeringenav medeltalet elever per basresurs successivt bör avvecklas. 1 motion 1987/88 :Ub361 (c) yrkande 9 föreslås nu att detsärskilda basresursmedeltalet för mellanstadiet avskaffas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att normeringenav riksmedeltalet elever per basresurs på mellanstadiet kan medföraölägenheter vid 1 * 1987/88. anordnandeav undervisning pä mellanstadium. Som fram- UbU 1987/88:14 gått avredovisningen i det föregående har gjort ett uttalande om ensuccessiv avveckling av denna normering. Det finns därför inte anledning attgöra ett ytterligare uttalande. Till bilden hör också att frågor om hurgrundskolans statsbidragssystem skall vara utformat för närvarandebereds inom . Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1987/ 88:Ub361 yrkande 9. Enligt motionerna 1987/88:Ub361 (c) yrkande 10,1987/88:Ub80l (c) yrkande 1 och 1987/88:Ub230 (c) yrkande 5 bör de resursersom frigörs på grund av elevtalsminskningen i få stanna kvar iskolväsendet. De begärda resurserna, som i den förstnämnda motionen anges till300 milj.kr. och som sägs inte påverka statsbudgeten förrän /90pä grund av nuvarande bidragskonstruktion för , bör enligtmotionärerna användas till minskad storlek på klasserna i de skolor där dettabehövs, bl.a. på mellanstadiet. Enligt utskottets mening måste ett kvarhållande avresurser i skolan, trots att elevantalet minskar, motiveras utifrånverksamhetens behov vägt mot behov pä andra samhällsområden och med hänsyntagen till det statsfinansiella läget. Efter en sådan avvägning finnerutskottet att förslaget att kvar-hålla de resurser som frigörs genomelevminskning inte kan tillstyrkas. bör således avslå motionerna1987/88:Ub230 yrkande 5, 1987/ 88:Ub361 yrkande 10 och 1987/88:801 yrkande 1. I motion 1987/88:Ub816 (m) föreslås överföring av 290milj.kr. get Särskilda insatser inom skolområdet till denundervisningsbundna delen av förstärkningsresurs, bl.a. 120milj.kr. för vissa insatser på grundskotans mellanstadium (yrkande 15 delvis). Föreslagen överföring av 290 milj.kr. frän anslagetSärskilda insatser inom skolområdet till grundskoleanslaget får vittgåendekonsekvenser för dels de samordnande, regionala utbildningsinsatser somplaneras för elever med handikapp eller andra särskilda behov, dels regionalaåtgärder för fierhandikappade elever i särskolan. Motion 1987/88:Ub816 yrkande15 delvis i vad gäller resurser för vissa insatser pä grundskolansmellanstadium (120 milj.kr.) avstyrks pä de grunder som angetts i UbU1987/88:13. Enligt motionerna 1987/88:Ub278 (fp) yrkande 2 delvis och1987/ 88:Ub246 (fp) yrkande 17 bör ytteriigare 70 milj.kr. tillföras denundervisningsbundna delen av förstärkningsresurs för attklasstorte-karna på mellan- och högstadierna skall kunna minskas till högst 25. Utskottet erinrar om att förstärkningsresursen i principbör användas pä ett behovsinriktat sätt, varvid behoven hos de elever som harde största problemen i skolan väger tungt. Att använda huvuddelen avförstärkningsresursen för generell delning av klasser står inte iöverensstämmelse med én sådan behovsorienterad resursanvändning (jfr UbU1985/86:14 s. 14). På denna grund och av statsfinansiella skäl bör riksdagenavslå motionerna 1987/88:246 yrkande 17 och 1987/88:Ub278 yrkande 2 delvis. Enligtmotion1987/88 :Ub267 (vpk) yrkande 5 delvis bör 25 milj.kr. anvisas UbU1987/88:14 som särskilt stöd för skolor i glesbygd. Utskottet erinrar om regeringens förslag beträffandesärskilda insatser för högstadieundervisning i glesbygd. Yrkande 5 delvis imotion 1987/ 88:Ub267 bör avslås. I budgetpropositionen anför föredragande statsrådet atthemspråksundervisningen, där detta är praktiskt genomförbart, i första handbör förläggas utanför den ordinarie timplanen. I sådana fall kaninvandrareleverna närvara på alla lektioner tillsammans med sina kamrater medsvensk bakgrund och därvid inte gå miste om annan undervisning, vilket statsrådetanser vara en fördel för deras skolgång. kommer det att ges bättremöjligheter att samla elever i grupper till hemspråksundervisning, vilket kanmöjliggöra en rationell användning av tillgängliga resurser. I fyra motioner tas detta resonemang upp. 1 motion1987/88:Ub386 (s) anförs att det är viktigt att invandrarbarnen beredsmöjlighet till hemspråksundervisning i den obligatoriska skolan. Motionärenabefarar att konsekvenserna av uttalandet i propositionen skulle kunna bli attinvandrarelevers villkor försämras. Enligt motionerna 1987/88:Ub325 (vpk) yrkande1 bör hemspråksundervisningen bedrivas inom skolans ordinarie timplan. 1 motion1987/88:Ub361 (c) yrkande 11 hävdas att hemspråksundervisningen inte börförläggas till elevernas fritid. I stället bör ett kraftfullt uttalande görastill stöd för hemspräksundervisningen. I motion 1987/ 88:Ub341 (fp) redovisasett antal problem med hemspråksundervisningen. Invandrareleverna hamnar i enkonfiiktsituation mellan hemmets önskemål att utveckla hemspråket ochkamrattrycket som kräver anpassning till det svenska språket. harinvandrarelever valt bort ämnen så att de gått miste om för dem mycket viktigoch kanske avgörande undervisning. är hemspråksundervisningenoumbärlig för dem. Motionärerna inser den goda avsikten med uttalandet ibudgetpropositionen men delar oron för hemspråkens ställning och elevernasdilemma. Att vara hemspråkslärare under dessa omständigheter anses också varaen grannlaga uppgift. Motionärerna oegär en utvärdering avhemspråksundervisningen i ungdomsskolan samt att , tills dennautvärdering genomförts, ej beslutar om förändringar av denna undervisning. Utskottet vill inledningsvis stryka under att invandringentill har betytt mycket och fortfarande betyder mycket för det svenskasamhällets utveckling, bl.a. på det kulturella området. Genom invandringen hardet till kommit människor som genom att de har en annan språklig ochetnisk bakgrund kan fungera som kulturlänkar mellan oss och andra länder.Detta är något mycket värdefullt för vårt land. I den allmänna diskussionen av frågan omhemspråksundervisningens förläggning under skoldagen har förekommit vissoklarhet i vad gäller begreppen. Det har använts begrepp som "utanför denordinarie timplanen", "inom skolans ordinarie timplan","utanför schematid", "inom annan icke timplanebundentid under skoldagen" osv. Utskottet vill för sin del konsta- UbU1987/88:14 tera följande. Enligt skolförordningen (5 kap. 10 a §) skall igrundskolan anordnas undervisning /hemspråk som särskilt ämne för de eleversom har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk i hemmet. Församma elever skall även anordnas studiehandledning på hemspråket i annat ellerandra ämnen i den årskurs som eleven tillhör. Undervisning / ämnet hemspråk ochstudiehandledning på hemspråk skall anordnas för en elev, om eleven behöver detoch önskar delta däri. Verksamheten skall ges den omfattning som fordras för atttäcka elevens behov och kan ersätta deltagande i motsvarande omfattning iannan verksamhet under skoldagen, såsom fria aktiviteter eller annan icketimplanebunden tid under skoldagen eller timplanebunden undervisning i etteller fiera av elevens skolämnen. Utskottet konstaterar vidare att vad som anförts omhemspråksundervisningen i budgetpropositionen inte är något principiellt nytt.11985 års budgetproposition anfördes att det är önskvärt atthemspråksundervisning skall kunna erbjudas elever utanför schematid eller undert.ex. tid för fria aktiviteter som ett alternativ där det är praktisktgenomförbart itied hänsyn till bl.a. tillgängliga resurser och lärarnastjänstgöring. Denna fråga måste, anförde statsrådet, självfallet avgöras pålokal nivå, där en bedömning med utgångspunkt i lokala och individuellaförutsättningar och behov kan göras. På förslag av utbildningsutskottetgodkände vad som i propositionen förordats omhemspråksundervisningens förläggning i förhållande till annan verksamhet igrundskolan (proposition 1984/85:100 bil. 10, s.lOO-101, UbU 1984/85:12, rskr.1984/85:149). Utskottet anser det viktigt att elever med annat hemspråkän svenska kan befästa och utveckla sitt hemspråk. Det är vidare en tillgängför vårt land om många av landets invånare har en naturlig tvåspråkighet. ser det kan det vara av värde för invandrareleverna om undervisningeni hemspråk schemaläggs sä att man tar i anspråk s.k. hältimmar samt friaschemapositioner först och sist på skoldagen, dvs. när elever börjar sent ellerslutar . För skolor med mänga hemspfåkseléver kan också demöjligheter utnyttjas som halvklassundervisning i vissa ämnen medger. Strävanbör vara att deltagande elever skall kunna få både hem-' språksundervisning ochundervisning i de andra ämnena. Av schematekniska skäl, bl.a. atthemspråkslärare ofta tjänstgör på fiera skolor, blir det dock inte sällannödvändigt att välja lösningar där en del av hemspråksundervisningen ersätterlektioner i andra ämnen. I budgetpropositionen föreligger inga förslag om ändringarav skolför ordningens regler om hemspråksundervisningen. Deri oro som trots detta har uppstått med anledning av formuleringarna i propositionen torde ha sin grund i att endast hemspråksundervisningen nämns som exempel på aktivi tet som föranleder elever att "gå ifrån" undervisningen i klassen.Söm fram hålls i motion 1987/88:Ub386 finns det i skolan ett antal andra aktiviteter som också innebär viss frånvaro från undervisningen i klassen. De sam mantagna effekterna av dessa förhållanden är självfallet inte något odelat positivt. Invandrarelevernas situation i skolan är, såsom kortfattat redovi sas i motion l987/88:Ub341, förvisso inte lätt. De känsliga avvägandena 8 om hurtiden i skolan skall disponeras bör, som framhölls budget- UbU1987/88:14 proposition, göras på lokal nivå. Denna princip måste självfalletfortfarande gälla. Enligt utskottets uppfattning vilar därför ett stortansvar på dem som inom de olika kommunerna har att samordna vissa övergripandefrågor, bl.a. schemaläggningen för hemspråksundervisningen. Utskottet utgårfrån att de problem som finns av schemateknisk och pedagogisk natur kommer attkunna lösas i samförstånd med alla berörda genom en samordnad planering. Deskolor och kommuner där goda lösningar på hithörande frågor har kommit tillstånd bör kunna lyftas fram av SÖ och länsskolnämnderna som vägledande exempelför en fortsatt positiv utveckling av hemspräksundervisningen. Utskottetförutsätter att SÖ och länsskolnämnderna får i upp- drag att på lämpligt sättförmedla dessa exempel till dem som är verksamma på fältet. Avslutningsvis yill utskottet stryka under atthemspråksundervisningen självfallet bör ha samma ställning som undervisningen iandra ämnen i skolan och därvid ges likvärdiga arbetsmöjligheter. Med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregåendeföreslår utskottet att motionerna 1987/88:Ub325 yrkande 1, 1987/88:Ub341,1987/ 88:Ub361 yrkande 11 och 1987/88:Ub386 inte skall föranleda någon ytteriigareåtgärd från sida. De avstyrks därför. I motion 1987/88 :Ub325 (vpk) yrkande 2 hemställs omförslag innebärande obligatorisk hemspråksundervisning i ungdomsskolan medrnöjlighet till dispens. Alltsedan hemspråksreformen genomfördes har utskottet haftatt behandla motionsyrkanden av denna innebörd. Dessa har avstyrkts av utskottet,främst med hänsyn till att obligatorisk hemspråksundervisning inte går att förenamed den av fastlagda principen om valfrihet. harintagit samma ståndpunkt. Utskottet finner inte anledning för attfrångå tidigare fattade beslut att deltagande i hemspråks-undervisning ochstudiehandledning på hemspråk skall vara frivilligt. Utskottet föreslär alltsåatt avslår motion 1987/88:Ub325 yrkande 2. En\igtmotion\9%l/?>?i:\}b%\6 (m) yrkande \1 börhemspråksundervisningen koncentreras till förskotan och till skolans tåg- ochmellanstadier. Tyngdpunkten i undervisningen för invandrarbarn i högre åldrarbör ligga på att barnen skall lära sig svenska samt att med hjälp avhandledning pä hemspråket öka möjligheterna för dem att ta del av denordinarie veksamheten i klassen. Utskottet anser att det övergripande målet för skolanshemspråksundervisning alltjämt bör vara att främja aktiv tvåspråkighet. Enbegränsning av hemspråksundervisningen till förskolan och låg- ochmellanstadium innebär att målet för undervisningen, dvs. aktiv tvåspråkighet,inte med säkerhet kan fullföljas. Målet för hemspråksundervisning bör liggafast. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslår motion1987/88:Ub816 yrkande 17. Friståendeskolor UbU 1987/88:14 Frågan om vilken instans som skall godkänna en skola förfullgörande av skolplikt tas upp i budgetpropositionen. är detskolstyrelsen i den kommun där skolan är belägen som har att fatta beslut omgodkännande av frislående skota för fullgörande av skolplikt. Tillpropositionen är fogat förslag titt ändring av skollagen av innebörd attlänsskolnämnd hädanefter skall godkänna skola för fullgörande av skolpliktresp. återkalla sådant beslut. Skolstyrelse skall därvid beredas tillfälle att yttrasig före nämndens beslut. I motion 1987/88:Ub300 (m) yrkande 4 yrkas avslag päregeringens förslag. Utskottet, som i likhet med föredragande statsrådet finnerdet önskvärt med en mer enhetlig praxis i dessa frågor, föreslår att riksdagenantar det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen och avstyrker därmed motion 1987/88:Ub300 yrkande 4. Utskottet vill isammanhanget framhålla vikten av att skolverksamhet inte startas förränlänsskolnämnden lämnat sitt godkännande. Enligt motion 1987/88:Ub244 (s) bör huvudmannens syfte medskolan ligga till grund för prövningen av godkännandet.