bet · GB01LU11 · 1987-12-31 00:00:00 — om pantsättning av patent (prop. 1987/88:4) Ibetänkandet behandlas proposition 1987/88:4 vari framläggs förslag till sådanaändringar i patentlagen att det blir möjligt att pantsätta patent. Vidarebehandlas en med anledning av propositionen väckt motion vari framförs önskemålom vissa ändringar av propositionens förslag. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen och tillstyrker bifall till proposittonen med två justeringar. Iproposition 1987/88:4 föreslår regeringen () efter hörandeav lagrådet att antar i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i patentlagen(1967:837), 2. lag om ändring i lagen(1977:729) om patentbesvärsrätten. Lagförslagen har intagits i bilaga fillbetänkandet. Motion1987/88:L1 av () vari yrkas 1. att beslutar om sådanändring i regeringens förslag att alla patentansökningar, som kan föranleda"vilande" rättigheter enligt 60 § patentlagen, skall kunnapantsättas, 2. att beslutar om sådanändring i regeringens förslag att endast sådana utbrutna patentansökningarskall kunna få del av en stamansökans panträtt, vilka grundar sig påpatentansökan i det skick den hade vid pantsättningstillfället, 3. att beslutar om sådanändring i regeringens förslag att en godtroende panthavare skall kunna taga förgod den i patentregistret föreliggande uppgiften om innehavare. Vid1981/behandlade lagutskottet en motion angående pantsättning avpatent. I sitt av godkända betänkande i ärendet (LU 1981/82:6)framhöll utskottet att de närmare förutsättningarna för en lagstiftning ompantsättning av patent med verkan mot tredje man borde 1Riksdagen 1987/88. utredas.Vid en sådan utredning borde även behovet av en reglering på LU 1987/88:11området vägas mot kostnaden för regleringen. Vad utskottet anfört gavsregeringen till känna (rskr. 1981/82:11). Med anledning av begäran tillkallade regeringenår en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna förlagstiftning om pantsäffning av patent och patentansökningar. Utredarenavlämnade betänkandet (SOU 1985:10) Pantsättning av patent. Förslagen ibetänkandet har remissbehandlats varefter överläggningar hållits mellanjustifiedepartementet och företrädare för berörda organisationer. På grundval av betänkandet och de synpunkter somframkommit vid remissbehandlingen och de nämnda överläggningarna läggs ipropositionen fram förslag till ändringar i patentlagstiftningen. Förslagetinnebär att avtal om pantsättning av patent och patentansökningar skall fåsakräftslig verkan genom registrering hos patent- och registreringsverket.Registreringen skall dock infe kunna medföra aft godtrosförvärv av panträttenkan göras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt utskottets mening är det angeläget affstatsmakterna på olika sätt främjar uppfinnarna i deras verksamhet. a. ärdet viktigt att def skapas förutsättningar för finansieringen av arbetet medatf utveckla en uppfinning från en idé fill en praktiskt användbar produkteller produktionsmetod. Som utskottet konstaterade torde det förnärvarande inte vara möjligt aft träffa avtal om pantsättning av patent som fårverkan mot tredje man. Att patent sålunda inte kan utnyttjas som kreditunderlagvid finansieringen av utvecklingskostnader får enHgt utskottets mening ansessom otillfredsställan-, de. En patentskyddad uppfinning har ofta ett stortekonomiskt värde, och som närmare framgår av propositionen finns det behöv avatt detta värde kan utnyttjas som säkerhet vid upptagande av lån tillfinansieringen av utvecklingskostnaderna. På grund av def anförda delar utskottetdepartementschefens uppfattning aft det genom lagstiftning bör införas enmöjlighet att pantsätta patent. Ufskottet godtar i huvudsak den inriktning aven sådan lagreglering som förordas i propositionen. Som ovan nämnts skall enligt propositionen såväl beviljadepatent som patenfansökningar kunna pantsättas. När det gäller patenfansökningarskall pantsättningsmöjligheten omfatta både sådana ansökningar som ges in tillpatenfverket för erhållande av svenskt nationellt patent och ansökningar ompatent för enligt konvention om patentsamarbete ()vilka fullföljs vid det svenska patentverket eller eljest tas upp fillhandläggning där. Även ansökningar om patent som sker enligt den europeiskapatentkonventionen och för vilka översättning getts in fill def svenskapatentverket skall kunna pantsättas. Närmare regler om vilka patent ochpatenfansökningar som skall kunna pantsättas föreslås intagna i 94 §patentlagen. I motion Ll hävdas atf den föreslagna regleringen inteomfattar en viss typ av internationella patentansökningar, nämligen sådana somgetts in till det europeiska patenfverket i Miinchen och som innaningivningsdagen där fastställts i översättning ges in till det svenskapatentverket för erhållande av eft provisoriskt skydd. Motionären yrkar(yrkande 1) att 94 § förslaget till ändringipatentlagen skall ändras så aff även sådana patenfansökningar kan LU1987/88:11 pantsättas. Utskottet vill för sin del framhålla aff patent i Sverigenumera kan erhållas genom både svenska nationella ansökningar fill patenfverketoch internationella eller europeiska ansökningar. Oavsett ansökningsformenblir alla patent som beviljas för registrerade vid patentverket. Ilikhet med -departementschefen anser utskottet att pantsättningsmöjligheten börstå öppen för samtliga i gilfiga patent. Utskottet delar vidare departementschefens uppfattning attäven patenfansökningar bör kunna pantsättas. Någon anledning att i förevarandehänseende göra skillnad mellan svenska nationella ansökningar och sådanainternationella och europeiska ansökningar som blir föremål för registreringvid patenfverket kan utskottet inte finna. Utgångspunkten bör vara affpatenfansökningar skall kunna pantsättas i största möjliga utsträckning. Enligt utskottefs mening uppfyller proposifionen de kravsom bör ställas. Ufskottet har inte kunnat finna aft den av mofionären åsyftadetypen av internationell patenfansökan skulle falla utanför de nya reglernasfillämpningsområde. Motionärens önskemål är således tillgodosett genom propositionen.Utskottet fillstyrker med def anförda proposifionen i denna del och avstyrkerbifall till motion Ll, yrkande 1. Enligt 94 § tredje stycket förslaget till ändring ipatentlagen skall panträtt i en patentansökan också omfatta en uppfinning somblir föremål för delning eller utbrytning enligt 11 § patentlagen. Reglerna isistnämnda paragraf och i patentkungörelsen ger en patentsökande möjlighet aftfå en uppfinning som berörs i den ursprungliga ansökningen avdelad ellerutbruten. Delning får ske om flera uppfinningar är beskrivna i ärendet ompatentansökan. Sökanden får då dela ansökningen i flera ansökningar, som omsökanden begär det skall anses gjorda med den ursprungliga(stamansökning-en). Utbrytning får användas om genom tillägg fill denursprungliga ansökningen eller på annat sätt, t. ex. i ett svar påföreläggande, har angivits en uppfinning som inte framgick avgrundhandlingarna. Denna uppfinning kan då skiljas av genom utbrytning och tasupp i en ny ansökan. Som ansökningsdag för denna nya ansökan kan då räknasdagen då tillägget kom in till patentverket. I motion Ll kritiseras det förhållandet att utbrutnauppfinningar skall omfattas av en pantsättning av den ursprungliga ansökningen.Mofionären påpekar atf till skillnad från vad som gäller vid delning enutbrytning förutsätter att något nytt tillförts stamansökningen. Enligtmofionären bör pantsäffningen bara omfatta vad som beskrivits i stamansökningenoch infe uppfinningar som framgår av senare tillägg m. m. I motionen yrkas(yrkande 2) att endast sådana utbrutna uppfinningar som framgår avstamansökningen skall omfattas av pantsäffningen. Utskottet konstaterar atf när en patentansökan delasinnebär def att en del av innehållet i stamansökningen skiljs ut. Ärstamansökningen pantsatt kan det medföra aft en kanske ekonomiskt betydelsefulldel av panfräffen försvinner. Den säkerhet som panthavaren från början haft kandärmed avsevärt minska i värde. Utskottet delar därför uppfattningen affpanträtten bör gälla också delade ansökningar. 1 * 1987/88.8 samt. När def gäller utbrutna ansökningar kan def som motionärenframhåller LU 1987/88:11 med fog göras gällande att pantsäffningen inte böromfatta annat än det som framgår av stamansökningen och att en ny uppfinningsom tillförts efter pantsäffningen infe bör ingå. Som närmare belysts i dettill grund för proposifionen liggande betänkandet (se SOU 1985:10 s. 158)innebär emellertid även utbrytning oftast att en del av innehållet istamansökningen förs över fill en annan ansökan och aft det ekonomiska värdetav panten sålunda kan minska. Samma skäl som talar för att panträtten bör gälladelade ansökningar talar sålunda för att också utbrutna bör omfattas. Ettytterligare skäl för den i propositionen valda lösningen är att någragränsdragningsproblem inte behöver uppkomma när det gäller att avgöra vad somskall anses innefattat i pantsättningen och vad som faller utanför. Ettgenomförande av motionärens förslag skulle däremot kunna ge upphov tillbetydande sådana problem. Utskottet ttllstyrker därför bifall tillpropositionen i denna del och avstyrker bifall ttll yrkande 2 i motion Ll. I anslutning till det anförda vill utskottet påpeka attinte bara svenska nationella ansökningar utan också europeiskapatenfansökningar kan bli föremål för delning eller utbrytning. När def gällereuropeiska patenfansökningar regleras infe förfarandet i patentlagen utan i deföreskrifter som gäller för handläggningen vid europeiska patenfverket. Genomden i 94 § förslaget till ändring i patentlagen gjorda hänvisningen fill 11 §kan def synas som om en pantsäffning av en europeisk patenfansökan inte skullekomma aft omfatta en delad eller utbruten ansökan. En sådan särbehandling avpantsättning av europeiska ansökningar torde emellertid inte vara avsedd medproposifionens förslag. Utskottet förordar därför atf bestämmelsen i 94 §tredje stycket ändras så aft def klart framgår atf stadgandet även gällereuropeiska ansökningar. Som inledningsvis berörts skall enligt förslaget ipropositionen pantsäffning av patent och patentansökningar få sakräftsligverkan genom aff pantsättningsavtalet registreras hos patenfverket.Godtrosförvärv av panträtt skall infe kunna göras. En uttrycklig regel häromföreslås intagen i 98 § förslaget fill ändring i patentlagen. För attpanthavaren skall bli skyddad krävs det alltså atf pantsättningsavtalef slutitsmed den som ägde rätt aft förfoga över uppfinningen. Visar def sig atfpantsätfningsavtalef inte var giltigt blir registreringen utan verkan. 1 motion Ll kritiseras den föreslagna ordningen. Enligtmotionären är syftet med lagstiftningen att patent och patenfansökningar skallkunna utnyttjas som kreditunderlag. Motionären hävdar aft förslaget iproposifionen aff godtrosförvärv inte skall kunna ske förringar patentetsvärde som panfobjekt. Enligt motionären bör i den allmänna omsättningensintresse den som är registrerad i patentregistret som innehavare anses behörigaft förfoga över patentet. Den som i god tro träffat panfsäffningsavtal med denregistrerade innehavaren' bör bli skyddad om det senare skulle visa sig attnågon annan var rätte innehavaren. Motionären yrkar (yrkande 3) aft 98 §lagförslaget ändras i enlighet härmed. Med anledning av vad mofionären anfört vill utskofteterinra om aft en allmän förutsättning för godtrosförvärv är att överlåfarenutåt sett framstår som legitimerad att förfoga över egendomen ellerrättigheten, t. ex. genom att hanhar egendomen i sin besittning eller är registrerad som ägare. När def LU1987/88:11 gäller överlåtelse av immateriella rättigheter som exempelvispatenträtt saknas det i allmänhet några yttre omständigheter vilka kan användassom legitimation för behörigheten att förfoga över rättigheten. Någon besitfningsöverföringkan inte ske och några lagbestämmelser om registrering som ger sakräftsligverkan finns inte. I enlighet härmed har def ansetts aff godtrosförvärv avpatenträtt infe kan ske. Om sålunda själva patenträtten inte kanövergå genom godtrosförvärv torde inte heller godtrosförvärv kunna åberopas fören mera begränsad rätt till patentet som pantsäffning. Ett genomförande av motionärens förslag kräver således attdet införs regler om registrering av patenfinnehav som ger en legitimerandeverkan. Som exempel på eft sådant register kan nämnas fastighetsregisfret. Tillskillnad från fastighetsregisfret innehåller emellerfid det register som försvid patenfverket över meddelade patent inte några fullständiga uppgifter omägarförhållandena. Någon regisfreringsplikf föreligger nämligen infe vidöverlåtelse av patenträtt. Patenfverkefs register är således ofullständigt ochkan inte i sin nuvarande utformning ges någon legitimerande funktion. Enligt utskottets mening kan def infe komma i fråga aff nubygga upp eft obligatoriskt och fullständigt system för registrering avpatenfinnehav efter mönster av fastighetsregisfret. Som utskottet antydde år1981 måsfe kostnaderna för införandet av en möjlighet till pantsättning avpatent vägas mot fördelarna med en sådan möjlighet. Det är därför angeläget affett system för pantsäffning inte blir mera kostsamt än som oundgängligenerfordras. Vad som framkommit vid remissbehandlingen av utredarens förslag gerinte vid handen att avsaknaden av ett godtrosskydd för panthavaren skulleinnebära några sådana nackdelar att kreditgivningen till uppfinnare och andrarättighetshavare skulle äventyras. På grund av det anförda kan utskottet infe ställa sigbakom motionärens förslag. Utskottet avstyrker alltså bifall till motton Llyrkande 3 och tillstyrker bifall till propositionen i motsvarande del. Den nyalagsfiftningen föreslås enligt propositionen träda i kraft den 1 januari 1988.Riksdagen kommer emellertid inte aft kunna fatta beslut i lagstiftningsärendetvid en sådan tidpunkt atf de nya författningarna på området kan komma uf iSvensk författningssamling inom den tid före ikraftträdandet som normalt börkrävas när det gäller civilräftslig lagsfiftning. Utskoftet förordar därför atfikraftfrädandetidpunkten bestäms till . aft med avslag på motion 1987/88;L1 antar de iproposition 1987/88:4 framlagda förslagen till lag om ändring i patentlagen(1967:837) och lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten medden ändringen att deb 94 § förslaget till lag om ändring i patentlagen erhållerföljande som Utskotteb förslag betecknade lydelse, delsikraftträdandetidpunkten för båda lagförslagen bestäms till . Regeringensförslag Utskoltets förslag - LU 1987/88:11 94 § Patent som har meddelats ellerhar verkan här i riket kan pantsättas enligt bestämmelserna i detta kapitel.Pantsättning kan också avse 1. svenskpatenfansökan, 2. internationellpatentansökan som har fullföljts enligt 31 § eller som har tagits upp tillhandläggning enligt 33 § tredje stycket eller 38 §, eller 3. europeiskpatenfansökan för vilken översättning enligt 88 § har kommit in till patenfmyndighefeneller som har omvandlats enligt 93 §. Panträtt i en patenfansökan om- Panträtt i en patenfansökan om fattar också en uppfinning som blir fatfarockså en del av ansökningen föremål för delning eller utbrytning somblir föremål för delning eller enUgt II §. Närvarande: (), (), (). (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (),(), (), (). (), () och (). Propositionenslagförslag LU 1987/88:11 1 Förslag till *'g' Lag omändring i patentlagen (1967:837) Härigenom föreskrivs i fråga om patentlagen (1967:837)'dels aft 64 § skall ha följande lydelse, dels atf det i lagen skall införas, ett nytt kapitel, 12kap., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 64 § Den som vill väcka talan om pa- Den somvill väcka talan om pa- tentsogiltighet, överföring av pa- lents ogiJtighet, överföring av pa tent eller meddelande av tvångsli- tent eller meddelande av tvångsli cens skall anmäla detta till patent- cens skall anmäla detta till patent myndigheten samt underrätta envar myndigheten samt underrätta envar som enligt patentregistret innehar som enligt patentregistret innehar licens till patentet. Vill licensfagare licens till eller panträtt i patentet, väcka talan om intrång i patent eller Vill en licensfagare väcka talan om om fasfsfällelse enligt 63 § första intrång i patent eller om fastställel- stycket, skall han underrätta pa- se enligt 63 § första stycket, skall tenthavåren härom. han underrätta patenthavaren här- om.Detsamma gäller, om en panthavare vill väcka talan med anledning av intrång ipatent. Underrättelseskyldighet enligtförsta stycket anses fullgjord, när underrättelse i beta/d rekommenderadförsändelse sänts under den adress som antecknats i patentregistret. Visas ej, när talan väckes, aft anmälan ellerunderrättelse skett enligt föreskrifterna i första stycket, skall kärandengivas tid därtill. Försitter han , må hans talan icke upptagas fillprövning. 12 kap. Pantsättning 94 § Patent som har meddelats eUer harverkan här i riket kan pantsättas enligt bestämmelserna i detta kapitel. 2. internationellpatentansökan som har fullföljts enhgt 31 § eller som har tagits upp tillhandläggning enligt 33 § tredje stvcket eller 38 §, eller 3. europeiskpatenlansökan för vilken översättning enligt 88 § har kommU in tillpatentmyndighelen ' Lagen omlryckl 1983:433. Nuvarandelydelse Förestagen lydelse LU 1987/88:11 etter som liar omvandlats enligt Bilaga Panträtt i en patentansökan omfattar också en uppfinningsom blir föremål för delning eller utbrytning Panträtt i patent etterpatent-ansökan uppkommer genom registrering av ett skriftligt avtal ompantsättning av egendomen. Ansökan om registrering görs hos patentmyndigheten. öm en registrerad panträtt har övergått på någon annan,skall det på begäran antecknas i patent-registret eller diariet Jör patentansökningar. Har panträtt upplåtits till fiera varför sig, har denupplåtelse företräde för vilken ansökan om registrering först inkom tillpatentmyndigheten, om inte annat har avtalats. Görs ansökan om registrering av fieraupplåtelser, har de sinsemellan företräde efter den tidsföljd i vilken de harägt rum, om inte annat har avtalats. Är upplåtelserna samtidiga eller kan detinte utredas i vilken tidsföljd de har skett, har de lika rätt. Ansökan om registrering enligt 95 §görs av den som har rätt titt patentet eller patentansökningen eller av dentitt vilken panträtt har upplåtits. Sökanden skall styrka upplåtarens rätt tittpatentet eller patentansökningen. Den som i patentregistret anges som patenthavare skallanses ha rätt till patentet, om inte annat framgår i ärendet. Avser ansökan omregistrering pantsättning av en patenlansökan, skall den som har registreratshos patentmyndigheten som uppjinnare eller dennes rättsinnehavare anses harätt tiUpatent-ansökningen, om inte annat framgår i ärendet. Ärupptåtaren, när ansökan om Nuvarandelydelse Förestagen lydelse LU 1987/88:11 registrering görs, på grund av 'ut- ri\mg& mätning,konkurs, omyndighet, betalningssäkring, kvarstad eller någon annan anledninginte behörig att förfoga över den pantförskrivna egendomen, får ansökningeninte bifallas. Ett avtal om pantsättning av patentkan registreras när patent har meddelats eller, om avtalet avser ett europeisktpatent, när detta enUgt 82 § harfått verkan här i riket. Ett avtal om pantsätlning av patentansökan kanregistreras när denna liar registrerats i patentmyndighetens diarium eller, omavtalet avser en europeisk patentansökan, när kungörelse enligt 88 § harutfärdats. Om en pantsalt patentansökan leder till att patentmeddelas, gäller därefter patentet som pantobjekt. Även om registrering har skett,gäller panträtt i den pantsatta egendomen endast om pantavtalet har ingåtts avnågon som var rätt ägare lill egendomen och behörig att förfoga över den och omavtalet inte heller av någon annan anledning är ogiltigt. Panträtten är fölfallen, om patenteteller patentansökningen har överförts på någon annan eller annars på grund avbestämmelserna i denna lag inte vidare skatt gälla. Registreringen skall avföras, ompanträtten genom lagakraftvunnen dom har förklarats ogiltig etter om panträttenliar förfallU etter annars upphört atl gälla. Pantsättning av patent eller patenlansökangäller från tiden för ansökan om registrering enligt 95 § mol den som senare förvärvar Föreslagenlydelse äganderätt eller annan rätt Ett licensavtal gäller mot panthavaren, om avtalet harslutits före ansökan om registrering av panlav-talet. Bestämmelser i annan lag om handpanlrätt vid utmätning eller i konkursgäller också för panträtt i patent eller patentansökan. När ansökan omregistrering enligt 95 § inkommer titt patentmyndigheten medför det sammarättsverkningar som när en panthavare lar en lös sak i besittning. Säljs pantsatt patent eUer patentansökan vid utmätningeller i konkurs, består sådana licensavtal som avses i 101 § andra stycket. Pantborgenären får sälja panten ochta ut sin fordran ur köpeskillingen endast om han dessjörinnan har underrättatgäldenären och andra kända sakägare om försäljningen och dessa har erhållitskäligt rådrum att bevaka sin rätt. Vid försäljning enligt denna paragraf består sådanalicensavtal som avses i 101 § andra stycket. Den som ansöker om registreringenligt detta kapitel skall betala en avgift. Regeringen bestämmer av-giftensstorlek. LU1987/88:11 Bilaga Denna lagträder i kraft . Lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 4, 5 och16 §§ lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten skall ha följande lydelse. LU1987/88:11 Bilaga Patentbesvärsrätten är domför medtre ledamöter. Fler än fyra får ej i annat fall än som sägs i 5 § sitta irätten. I patentmål skall minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätten och skall en ledamot vara lagfaren, om ej rätfen finner att medverkan av lagfaren ledamot icke är behövlig. I patentmål som inte gäller pantsättningav patent eller patentansökningar skall minst två tekniskt kunniga ledamöteringå i rätten och skall en ledamot vara lagfaren, om ej rätten finner atfmedverkan av lagfaren ledamot icke är behövlig. / mål om pantsättning av patentetter patentansökningar skall minst två lagfarna ledamöter ingå i rät len. I mål om mönster, varumärke, namneller utgivningsbevis för periodisk skrift skall minst två lagfarna ledamöteringå i rätten. Åtgärd som avser måls beredande får i. den omfattningdomstolen bestämmer vidtagas av ledamot i domstolen eller av annan tjänstemanhos denna. Finner avdelningen vid överläggning till avgörande avpatentmål att målet eller viss fråga är av särskild betydelse från principiellsynpunkt, får avdelningen förordna att målet eller, om det kan ske, densärskilda frågan skall avgöras av domstolen i dess helhet. I mål om mönster, varumärke,namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift får i motsvarande fallavdelningen förordna att domstolens samtliga lagfarna ledamöter skall jämteavdelningen deltaga i avgörandet. Finner avdelningen vid överläggning till avgörande avpatentmål som inte gäller pantsätlning av patent eller palentansökningar attmålet eller viss fräga är av särskild betydelse från principiell synpunkt, fåravdelningen förordna att målet eller, om det kan ske, den särskilda fråganskall avgöras av domstolen i dess helhet. I mål om panisättning av patent etterpatentansökningar, mönster, varumärke, namn eller utgivningsbevis förperiodisk skrift får i motsvarande fall avdelningen förordna att domstolenssamtliga lagfarna ledamöter skall jämte avdelningen deltaga i avgörandet. Bestämmelserna i 39, 40 och 42-53 §§förvaltningsprocesslagen (1971:291) äger motsvarande till-lämpning vidhandläggning enligt denna lag. Bestämmelserna i 39 och 42-53 §§ förvaltningsprocesslagen(1971:291) äger motsvarande till-lärnpriing vid handläggning enligt denna lag. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1977:1021. - Senaste lydelse 1977:1021.