bet · GB01JoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessutom ligger lagrenhos partihandeln kanske inte rätt med hänsyn till de befolkningsomflyttningar,som kan bli följden av ett angrepp mot . - Kostnadernablir betydligt högre om lagringen skall utgöra ett genomsnitt av den normalafredstida konsumtionen. Vid nuvarande beredskapslagring väljs varor som gerett högt energi- och näringsinnehåll i förhållande till kostnaderna. En strävanatt bibehålla en kriskost med samma sammansättning som den normala kosten skulleöka kostnaderna. möjligheternaatt minska kostnaderna genom att lagra en mindre förädlad _ produkt, tex brödsäd istället för mjöl. Detta sker nu om tillgången på bygdekvarnarär tillräcklig eller om beredskapslagren kan utrustas med s k JoU1987/88:17 hammarkvarnar. Dessa kvarnar drivs av en vanlig traktor. - Näringslivettorde komma att kräva större avkastning/ränta på investerat kapital ännuvarande lagerhållare (Svenska lagerhus AB ingående i Procor-diagruppen) somhar statens normalränta som avkastningskrav på investerat kapital vad rörberedskapslagring. - Det blir vidaresvårt att ange en obligatorisk lagringsskyldighet. Man måste bl a fastställavilka varor som skall omfattas av lagringsskyldigheten. Med hänsyn tilllagringsbeständigheten lämpar sig vissa varor knappast för beredskapslagring.Det måste också framgå vilket led i förädlings- och distributionskedjan som harlagringsskyldigheten. Frågan om dispens aktualiseras för varor som inleutnyttjas som livsmedel eller som exporteras. - Man måstekontrollera att lagringsskyldigheten fullgörs och att några tillfälliga lån urberedskapslagren inte sker. Förekomsten av det senare kan minska denkommersiella lagringen och medföra att beredskapslagringen inte bidrar till enförbättrad försörjningssäkerhet. Försörjning med ammoniak, beredskapslagring av insatsvaroroch regional försörjningsförmåga (motionerna Jo213 yrkande 17 och Jo219) I motion Jo213 yrkande 17 hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Sverigesförsörjning med ammoniak. Det konstateras att saknar egenammoniaktillverkning, att detta från beredskapssynpunkl är allvarligt och attvårt lands försörjning av ammoniak därför långsiktigt måste tryggas. I motion Jo219 hänvisas till motion FÖ512 om det sårbarasamhället. Det hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målsättningen för beredskapen av livsmedel ochinsalsvaror samt om regional livsmedelsproduktion. Dessutom hemställs attriksdagen anslår ytterligare till anslaget IX C5 Kostnader för beredskapslagring av livsmedel mm. Försörjning med ammoniak och beredskapslagring av gödselmedel Av motion Jo219 framgår att försvarsbeslutinnebar förändrade planeringsförutsättningar beträffande krisers och krigsVaraktighet. Den största förändringen utgörs dock av att en mera omfattandeutrikeshandel skall förutsättas än den som tidigare legal till grund förplaneringen. Den krislängd och krisimporl, som man enligt 1987 årsförsvarsbeslut skall räkna med i planeringen, medför inget behov avberedskapslagring av gödselmedel trots att den inhemska ammoniakproduktionenupphört. Detta förutsätter dock: - En genomsnittlig importnivå på under ett upp tillett år långt förkrigsskede och under ett upp till långt skede efter krig i vår omvärld. Detta innebär ett stort risktagande. - Attbehovet av handelsgödselkväve under en kris kan begränsas till en tredjedelav det normala genom en förändring av jordbrukets produktionsin- . riktning,en s k omställning av jordbruksproduktionen. att sådanomställning av främst biologiska skäl kommer att la tid. JoU 1987/88:17 En konsekvens av försvarsbeslutet blir en totalförsäljning av beredskaps- Bilaga lagren av kvävegödselmedel(kalkammonsalpeter) och övriga gödselmedel (kaliumklorid och,mangansulfat)/88-1991/92. Jordbruksnämndengodtar givetvis planeringsförutsättningar och ekono- . miskaförutsättningar som enligt försvarsbeslutet skall gälla. Nämnden vill dockredovisa vissa förhållanden och konsekvenser som dessa planeringsra- . mar fårför vår livsmedelsberedskap . I stort sett är livsmedelsberedskapen i nulägetfortfarande tillfredsställande om man bara räknar med de kortvariga kriser somförsvarsbeslutet utgår från och att import av viktiga insatsvaror verkligen kanupprätthållas i den omfattning som förutsätts. Verkningarna blir påtagligaförst . Minskade anslag till beredskapslager i kombination medproduktionsminskningen 1 jordbruket kommer att försämralivsmedelsberedskapen. I denna bedömning har hänsyn inte heller tagits tilleffekterna av omfattande radiaknedfall från kärnvapen eller från ett stortreaktorhaveri. I försvarsbeslutet förutsatt krislängd och krisimportmedför att beredskapslagringen av proteinfodermedel /88 behöver ökamed om - förutom neutraliteis/krigsskedel - både förkrigsskedet och skedetefter krig beaktas. Beaktas inte skedet efter krig kan lagringen förbli ungefäroförändrad (fig 1, här utelämnad). Därvid förutsätts samma importnivåer ochproduktionsomslällning som redan beskrivits beträffande gödselmedel. Planeringsramen enligt försvarsbeslutet har enligtjordbruksnämndens uppfattning lagts fast utifrån ett ofullständigt underlag. Man har bl a inte beaktat när en kris inleds. ' Den ekonomiska planeringsramen har blivit styrande förberedskapslagringen och nödvändiggör omfattande försäljningar avberedskapslager av proleinfodermedel. Dessa försäljningar är inte motiveradeutgående från försvarsbeslutets anlaganden om krisers och krigs varaktighet ochkaraktär. Lagringen av proteinfodermedel måste halveras underförsvarsbeslutsperioden /88 - 1991/92. /89 motsvarar utförsäljningen ett värde av ca 30milj kr - en försäljning som vid bifall till motionen inte blir nödvändig föratt finansiera, beredskapsverksamheten. Om ytterligare anslås förberedskaps- -. lagring behöver (mot tidigare beräknade ) avberedskapsverksamheten finansieras genom utförsäljning av beredskapslager.Lagringen av fiskmjöl bör upphöra eftersom utvecklingen påproteinfodermarkna-den torde medföra svårigheter att omsätta dessa,lager. Den regionala försörjningsförmågan har uppmärksammals iriksdagens livsmedelspolitiska beslut, . Stödet till främst det norrländska jordbruket har därför förstärkts kraftigt för att där bibehålla en i stort sett oförändrad produktionskapacitet. försvarsbeslutbör livsmedelsfunktionen ägna särskild uppmärksamhet åt JoU 1987/88:17 frågan omden regionala försörjningsförmågan i krig. Detta bör främst gälla Bilaga övreNorrland och då bl a möjligheterna att när så erfordras, eventuellt redanunder normala fredslida förhållanden, kunna öka de kommersiella lagren avlivsmedel och livsmedelsråvaror. De statliga lagren av livsmedel ochlivsmedelsråvaror, som främst är avsedda för krigsfallet, bör ökas. försvarsbeslutetframhålls vidare all man ibör analysera vilka risker som föreliggeralt storstadsområdena avskärs från tillförsel av livsmedel och vilka konsekvenserdetta kan leda till. söker vid tillämpningen av den fredstidalivsmedelspolitiken förverkliga statsmakternas intentioner i fråga om denregionala försörjningsförmågan inkl att bibehålla en viss förädlingsindustri. prövar fortlöpande omfattningen ochlokaliseringen av beredskapslagringen av livsmedelsråvaror och livsmedel.Frågan om den regionala försörjningsförmågan ägnas som nämnts särskilduppmärksamhet. Arbetet med ett centralt avtal med KF, ICA och om attdessa i ett skymningsläge ökar lagren av lagringsdugliga varor i främstNorrland skall slutföras . Redan innevarande budgetår avserjordbruksnämnden att föreslå att reserverade medel på anslaget IX C4 utnyttjas för att öka lagringeni övre . Studier av problematiken med den regionalaförsörjningsförmågan pågår dessutom inom en av ÖCB ledd arbetsgrupp. Inrättande av beredskapsgårdar (motion Jo251) 1 motion Jo251 hemställs om att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande avberedskapsgårdar. I motionen anförs att beredskapsmyndigheterna borde undersökamöjligheterna att få ett landsomfattande nät av beredskapsgårdar. Enligtmotionärerna skulle med enkla medel och små kostnader avtal kunna träffas medelkraftsproducerande gårdar som skulle förbinda sig att ha en viss produktionsinriktningoch volym. Vidare anförs att i åtskilliga små vattendrag skulle i detta lägevattenkraftverk byggas om ex ". misklförsvar" (ÖCB) initierade och stödde dessa projekt. Motionärerna påpekaravslutningsvis att genom beredskapsgårdar skulle till låga kostnader vårlivsmedelsberedskap höjas och sårbarheten minska. Behovet av beredskapslagerskulle enligt motionärerna även minska. kan inledningsvis konstalera att dagensjordbruk, och då främst del animalieinriktade, är mycket elkraflsberoende.Detsamma gäller för förädlingsindustrin. Alla åtgärder som vidtages för altsäkra elförsörjningen minskar därför sårbarheten och är därför allmäntpositiva. Ett riksomfattande nät av gårdar med en mindre sårbarproduktion är från beredskapssynpunkt mycket positivt eftersom det ärvärdefullt med en regional spridning av såväl jordbruksproduktionen somförädlingen av jordbruksråvaror. Även mindre produktionsenheter är positivt urberedskapssynpunkt. Avslutningsvis kan nämnas att jordbruksnämnden deltar i finansieringen av en förstudie angående hur en osårbar gård, en s k beredskapsgård, skulle 95 kunna vara uppbyggd. Studien görs i Bergslagen inom ramen för JoU1987/88:17 Landsbygd 90. Jordbrukets blockorganisation (motion Jo281) I motion Jo281 hemställs att hos regeringenbegär en redogörelse för hur långt blockorganiseringen kommit saml attriksdagen som sin mening ger tillkänna vad som anförts om organisationensbetydelse. Enligt motionären är "somskall trygga livsmedelsproduktionen under beredskapslillstånd och krig"(blockorganisalionen) mera en pappersprodukt än en fungerande organisation. vill inledningsvis peka på att regeringengenom beslut förordnat att det inom jordbruksnäringen skallfinnas en i fred planlagd blockorganisation. Enligt detta beslut träderorganisationen i verksamhet vid krig, eller i den mån regeringen förordnardärom, vid krigsfara eller andra utomordentliga av krig föranleddaförhållanden. Organisationen har enligt regeringsbeslutet till uppgift attverka för att tillgängliga produktionsmedel inom jordbruksnäringen fördelas ochnyttjas så att bästa möjliga produktionsresultat uppnås. vill i detta sammanhang peka på altblockorganisationen är noga planlagd i fred. Anvisningar för den regionalaplanläggningen finns i den av jordbruksnämnden utgivna (bifogas). Enligt dessa anvisningar omfattar alla i jordbrukets företagsregister ingående jordbruksföretagmed minst 2 ha åker, Irädgårdsföreiag samt företag med större djurbesättningar.Blockindelningen utgör grunden för blockorganisationens uppbyggnad. Dennaindelning medför att ett lämpligt antal jordbruksföretag sammanförts till enbrukningsmässigt funktionell enhet, ett s k block. Blockindelningen ärgenomförd för hela landet. Totalt finns i riket f n cirka 9 000 block. Arbetet inom blocken leds av i fred utsedda blockledare,vilka finns förtecknade i särskilda listor. Samtliga block i en kommun ärsammanförda till ett eller flera överblock. För varje överblock finns en utseddöverblockle-dare. Som rådgivare till myndigheterna i frågor som rörblockorganisationen och dess verksamhet finns det för varje län en utseddlänsblockledare och för riket som helhet en riksblockledare. För allledningspersonal inom organisationen finns det i fred utsedda ersättare. Förpersonal ingående i blockorganisationen finns noga angivna krav påkvalifikationer. Vad gäller personalförsörjningen inom blockorganisationenhar avslutats en revidering av personalplanerna. Vid denna revideringhar en genomgång skett av personalsituationen i samtliga block. I sambandhärmed har uppskov från militärtjänstgöring givils till värnpliktiga brukare. I sammanhanget kan noteras att arbetsmarknadsstyrelsenefter revideringen av personalplanerna uttalade att ingen annan näring är såväl planerad för beredskap och krig som jordbruket med sin blockorganisation. Motbakgrund av ovanstående finner jordbruksnämnden att blockorgani- o/r sationenpersonalmässigt bör kunna fungera när den träder i kraft. Lednings- JoU1987/88:17 personalen är noga utvald och den i organisationen ingåendepersonalen kan Bilaga kunnigt lösa sina uppgifter, vilka f ö är desammasom de sysslar med i fredstid. Mot bakgrund av alt personalen i blockorganisalionen, dvsjordbrukarna, skall sköta sina ordinarie arbetsuppgifter även under krig harnågon övning av denna personal ej bedömts nödvändig. Viss utbildning gesdäremot till ledningspersonalen. Motionären anger att det är mycket angeläget att fredsorganiserablocken samt att organisationen borde vara ett instrument för ökadmaskinsamverkan i jordbruket. Om motionären med fredsorganisera menar att fastställaorganisationen för blockorganisationen redan i fredstid så är detta, såsomredovisats, redan genomfört. Om motionären istället med fredsorganisera menarall låta organisationen i kraft redan i fredstid så är det inte möjhgtmed nuvarande regeringsbeslut, som noga anger när organisationen kan träda ikraft. Att nyttja blockorganisalionen i fredslid för att få tillstånd maskinsamverkan mellan olika jordbrukare är förknippat med flerasvårigheter. Maskinsamverkan inom blocken kommer vid en kris/krigssituationatt ledas av blockledaren. Därigenom inskränks rätten för den enskilde attbestämma över sin egen maskin. Ett sådant förfarande skulle i fredstid troligenupplevas som olustigt av många. En förutsättning för framgångsrikmaskinsamverkan i fredstid är att den sker under frivilliga former. Vad gäller maskinsamverkan inom blocken villjordbruksnämnden i sammanhanget peka på pågående försök inom ett par block medsamverkan mellan tre mjölkproducenter om ett reservelverk. Dessa försökbeskrivs närmare under punkt "Beredskap mot elavbrott i jordbruksproduktionen(motionerna Jo201 och Jo203)". Sammanfattningsvis finner jordbruksnämnden attblockorganisationen har stor betydelse för jordbruksproduktionen i krig.Nämnden har tillsammans med andra myndigheter och Lantbrukarnas riksförbundlagt ner ett betydande arbete på organisationen och är övertygad att den kommeratt fungera och fylla ett stort behov i krig. I fred bedömer nämnden att detinle finns några möjligheter att utnyttja blockorganisalionen för exempelvismaskinsamverkan. Detta ärende har avgjorts av generaldirektören efterföredragning av byråchefen och byrådirektören i närvaro avavdelningscheferna .