bet · GB01UbU12 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt motion 1987/88:Ub542 (fp) yrkande 1 bör de fördjupadestudierna i vad gäller kompetens för att undervisa i årskurs 7 för dessa lärareavse enbart färdighetsämnena svenska, resp. matematik för att man därmed ilärarutbildningen skall kunna bereda erforderligt utrymme för ämnet engelskainom den tidsram om 140 poäng som gäller för denna gren av utbildningslinjen. Utskottet vill i ärendetanföra följande. Riksdagensbeslut om grundskollärarlinje innebär att utbildning av lärare förårskurserna 1-7 skall ske inom en tidsram av 140 poäng. gällerutbildningens längd innebär beslutet att nuvarande utbildningstid förklasslärare förlängs med poäng jämfört med tidigare lågstadielärarutbildningoch med 20 poäng jämfört med tidigare mellanstadielärarutbildning. tidigare anfört bör lärarutbildningsbeslut ligga fast. Enytterligare förlängning av utbildningstiden skulle medföra extra och ejförutsatta kostnader för såväl stat och kommun som de enskilda individerna.Utskottet, som erinrar om vad som anförts i betänkande UbU 1987/88:2 (s. 5) omlärare i engelska för , avstyrker motionerna 1987/ 88:Ub361 yrkande2, 1987/88:Ub542 yrkande 1 och 1987/88:Ub813 yrkande 2. Fortbildningav lärare i UbU 1987/88:12 Syftet med den nya lärarutbildningen är enligtföredragande statsrådet att förbättra undervisningen i . Bl.a. gällerdet att inte tillräckligt bra klarar elever med svårigheter iskolarbetet. Det finns vidare brister i vissa elevers basfärdigheter. Atttillgodose dessa behov var och är enligt statsrådet ett viktigt motiv för helalärarutbildningsreformen. Det är därför naturligt att också lärarfortbildningeni anslutning till reformen bestäms utifrån dessa behov av förbättringar avarbetet i skolan och utformas så att de kopplas till de övriga insatser somredan görs i kommunerna för att utveckla den egna skolan. I propositionen angesatt följande områden bör prioriteras i fortbildningen : Fortbildningför att utveckla den allmänna och specialpedagogiska kompetensen hos allalärare i skolan. Syftet med fortbildningen är att förena lärarna i grundsyn ochprofessionalism och att öka deras förutsättningar att hjälpa de elever sommöter särskilda svårigheter i skolan. Denna fortbildning kring den allmännalärarkompetensen bör planeras och i princip också genomföras lokalt. Som exempelpå fortbildningsområden nämns de grundläggande sociala förutsättningarna förbarns och ungdomars utveckling och inlärning, ett ökat elevansvar i skolan samtett närmare samarbete mellan skola och hem (prop. 1987/88:100 s. 51-52). Fortbildning avlåg- resp. mellanstadielärare i matematik och naturorienterande ämnen samt isvenska. Syftet med fortbildningen är att öka dessa lärares kompetens att tränaelevernas grundläggande färdigheter i nämnda ämnen (prop. 1987/88:100 s.52-53).. Fortbildning avhögstadielärare i ytterligare ämnen, framför allt i samhällsorienterande ochnaturorienterande ämnen samt i matematik. Syftet med fortbildningen är attbredda lärarnas ämneskompetens. Fortbildning som innebär att en lärareutbildar sig i ett nytt ämne bör dock inte vara obligatorisk (prop. 1987/88:100s. I den måntillgängliga resurser medger det tillkommer också fortbildning av de läraresom vill och kan vidga sin tjänstgöring över stadiegränserna (prop. 1987/88:100s. Fortbildningsinsatserna i anslutning till den nyalärarutbildningen skall enligt budgetpropositionen starta först /90och ses som en naturlig fortsättning på redan pågående lokaltut-vecklingsarbete i kommunerna. Det betyder att fortbildningen skall bekostasmed de medel för lokal skolutveckling som kommunerna erhåller i statsbidrag. Avpropositionen framgår dock att hela detta bidrag inte kan disponeras för defortbildningsbehov som här har redovisats, eftersom det också finns andraangelägna fortbildningsbehov t.ex. skolledarfortbildning, datafortbildning ochspeciallärarfortbildning. Utöver medlen för lokal skolutveckling kommerregeringen därför fr.o.m. /90 att anslå 50 milj.kr. per årunder en tioårsperiod som särskilt bidrag för fortbildning av lärare igrundskolan med anledning av lärarutbildningsreformen, dvs. sammanlagt en halvmiljard kronor i utökade resurser! 1 motion 1987/88:Ub806 (m) yrkande 24 föreslås avslag påförslaget om nyssnämnda särskilda bidrag om 50 milj.kr. 1989/90.1motionerna 1987/88:Ub361 (c) yrkande 5 och 1987/88:Ub625 (fp) UbU1987/88:12 yrkande 4 föreslås däremot 200 resp. 80 milj.kr. under entioårsperiod för ändamålet. I motionerna 1987/88:Ub278 (fp) yrkande 1 och1987/ 88:Ub625 yrkande 6 hemställs om 30 milj.kr. för samma ändamål /89. Utskottet finner det av regeringen föreslagnastatsbidragsbeloppet lämpligt avvägt. Regeringens förslag bör godkännas ochmotionerna 1987/ 88:Ub278 yrkande 1,1987/88:Ub361 yrkande 5,1987/88:Ub625yrkandena 4 och 6 och 1987/88:Ub806 yrkande 24 avslås. I ett antal motioner lämnas synpunkter på vilkafortbildningsbehov för lärarna som bör prioriteras. I motion 1987/88:Ub625 (fp) yrkande 5 anförs att de mestangelägna fortbildningsmålen är dels att fortsätta satsningarna på matematikoch naturorienterande ämnen samt svenska för lågstadielärare och mellanstadielärare,dels att bredda ämneskompetensen hos högstadielärarna. När fortbildning av olika slag anordnas inom skolväsendetär det enligt motionerna 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 26 och 1987/88:363 (m, fp,c) yrkande 2 viktigt att den i största möjliga utsträckning förläggs till tiddå skolundervisning inte pågår. Det anses inte rimligt att fortbildning trasarsönder den undervisning som eleverna har rätt till. När det gäller fortbildningför högstadiets lärare med anledning av lärarutbildningsreformen yrkas isistnämnda motion (yrkandena 3 och 4) på nya fortbildningsformer inom högskolan,bl.a. distansundervisning i form av korrespondensundervisning medutbildningsmoduler om 20 poäng i resp. orienteringsämne (avgiftsfri litteraturmed kommentarhäften, insändningstillfällen och muntliga kurser). Vidare anförsatt det kan finnas högstadielärare som är intresserade av utbildning imellanstadiemetodik i engelska, svenska, matematik eller orienteringsämnen.Eftersom detta behov är begränsat till vissa lärare, bör denna fortbildning iförsta hand tillhandahållas av utbildningsradion på ljudband och videokassett,så att de enskilda lärarna individuellt kan rekvirera utbildningsmaterialet. I motion 1987/88:813 (vpk) yrkande 7 vänder sigmotionärerna mot påståendet att det långsiktiga målet för fortbildningen skallvara att så långt det är möjligt jämställa de nyutbildade och de nuvarandelärarna i och grundutbildning för vuxna i vad gäller såväl dengemensamma och grundläggande kompetensen för alla lärare som kompetensen förolika ämnen eller ämnesgrupper. Fortbildningen måste enligt motionärerna havidare syften och innebära en komplettering, som betingas av kunskapsutvecklingenoch förändringarna inom ämnena m.m. Sådan fortbildning måste i första handtillgodoses. Om lärare ges möjlighet att komplettera sin utbildning förundervisning i andra ämnen och i andra årskurser än den vederbörande en gångfått utbildning för, är det enligt motionärerna nödvändigt attkompletteringsutbildningen också kommer kommunens skolväsende till godo i formav att läraren med säkerhet undervisar i de ämnen och årskurser för vilka haneller hon fått en ny utbildning. Enligt motion 1987/88:Ub361 (c), yrkande 4 delvis, yrkaspå en höjd ambitionsnivå när det gäller att ge nu yrkesverksamma lärare tillgång till en 11 sådanfort- och vidareutbildning att deras kompetens blir jämförbar med de UbU1987/88:12 nyutbildades. Till de prioriterade fortbildningsinsatserna bör fogassådan fortbildning som innebär möjligheter till tjänstgöring överstadiegränserna. Motsvarande synpunkter framförs i motion 1987/88:Ub253 (fp)yrkande 2. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.När det gäller yrkande 5 i motion 1987/88:Ub625 (fp) om hur olika .fortbildningsbehov skall prioriteras finns som utskottet ser det ingengrundläggande motsättning mellan motionärernas yrkande och regeringens förslag.Anledningen härtill är att den allmänna fortbildningen för alla, vilken börplaneras och i princip också genomföras lokalt, har avsevärt mindre omfattningän fortbildningen för ämnesfördjupning. I propositionen anges omfattningen avden förstnämnda fortbildningen till två eller . Till en del kan denallmänna fortbildningen enligt propositionen ske på studiedagstid. Därmedkommer den att ta i anspråk endast en liten del av fortbildningsresurserna. Närdet gäller fördelning av ifrågavarande fortbildningsresurser ställs därförinte den allmänna fortbildningen i praktiken mot den ämnesinriktade, dvsfortbildningen av dels lågstadielärare resp. mellanstadielärare i matematikoch naturorienterande ämnen samt svenska, dels högstadielärare i ytteriigareämnen (jfr UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Inför kommande fortbildning av skolans lärare är detangeläget att man prövar nya vägar för att distribuera utbildning. Utskottethar erfarit att i innevarande år ger endistanskurs om 10 poäng i geografi. Syftet med kursen är ätt ge lärare ihistoria, samhällskunskap och religionskunskap, vilka saknar ämnet geografi isin examen, en kompletterande högskoleutbildning i ämnet. Det fortsattautvecklingsarbetet har som mål att bygga upp ett samlat program iorienteringsämnena med 20-poängskurser på distans i samtliga ämnen. Tillkurserna kommer studiematerial och olika hjälpmedel att framställas för attunderlätta distansstudierna. Under /89 kommer vidare en distanskursom 5 poäng i matematik att utarbetas. Den utgör första ledet i en planerad20-poängsutbildning. Kurser av detta slag är enligt utskottets mening viktigaeftersom de vänder sig till fast anställda lärare, som i regel är bundna tillhemorten av familj och yrke. Ekonomiskt betyder en sådan uppläggning minskadekostnader för resor och uppehälle på studieorten samt minskade kostnader förvikarier i skolan. Av propositionen framgår att länsskolnämnderna vidfördelningen av föreslaget särskilt bidrag om 50 milj.kr. för fortbildningskall prioritera kommuner som valt att pröva pedagogiskt och ekonoiniskt nyaoch effektiva former för fortbildning. Utskottet anser att man måste finnasådana former föruppläggningen av fortbildningen att det blir möjligt att i huvudsak förläggadensamma till tid då skolundervisning inte pågår. Regeringen har i proposition 1987/88:125med förslag om tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 lagtfram förslag i vad avser utbildningsradions medverkan i viss fortbildning. När det gäller fortbildning som skall möjliggöra förlärare att vidga sin tjänstgöring över stadiegränserna är utskottet, i likhetmed vad som anförts i propositionen och motion 1987/88:Ub813, inte berett attförorda en generell sådanfortbildning för alla lärare. I den mån tillgängliga resurser medger det UbU1987/88:12 bör dock en fortbildning kunna komma till stånd, som riktas tillsådana lärare som själva önskar det och som av skolstyrelsen bedöms skolatjänstgöra i årskurser som de inte kan anses ha behörighet för. En sådanfortbildning bör emellertid inte anordnas förrän de tidigare angivna trefortbildningsbehoven blivit tillgodosedda. Utskottet föreslår att med anledning avproposition 1987/88:100 och motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 26, 1987/88:Ub363yrkandena 2, 3 och 4, 1987/88:Ub625 yrkande 5 och 1987/88:Ub 813 yrkande 7 ochmed avslag på motionernal987/88:Ub253 yrkande 2 och 1987/88:Ub361 yrkande 4delvis som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omangelägna fortbildningsbehov. Enligt motion 1987/88:813 (vpk) yrkande 4 är det viktigtatt man på ett målmedvetet sätt utnyttjar bidragen till lokal skolutvecklingunder anslagen till , gymnasieskolan och utbildning förvuxna och de statliga medlen för skolväsendets behov under anslaget B 8.Fortbildning m.m., vidare de särskilda statliga satsningarna på avgränsadeområden (t.ex. kultur i skolan) och slutligen den tidsresurs som ryms inomstudiedagssystemet och de personalutvecklingsmedel som finns i de kommunalabudgetarna. Utnyttjandet av alla dessa resurser för fortbildriing bör samordnaspå ett bättre sätt än vad skett. Vidare anför motionärerna att detfinns en risk för att de samlade fortbildnings- och skolutvecklingsresursernanu på ett oöverlagt sätt styrs över mot . Detta får enligtmotionärerna inte ske. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att detillgängliga resurserna för personalutbildning för skolans behov används påeffektivast möjliga sätt. Genom noggrann planering och samordning av befintligaresurser -såväl statliga som kommunala - bör det vara möjligt att tillgodose deviktigaste utbildningsbehoven i de skilda skolformerna. Det är nödvändigt attall fortbildning utgår från klara prioriteringar. Utskottet konstaterar att de fortbildningsförslag somläggs fram i propositionen beträffande lärarna i ochgrundutbildningen för vuxna, enligt föredragande statsrådet inte innebär attandra lärargruppers speciella behov av fortbildning skall eftersättas. Enligthans mening finns inte några förutsättningar att generellt utnyttja de resurser,som beräknas för fortbildning av lärare i gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen, för fortbildning av lärare i ochgrundutbildningen för vuxna. Utskottet, som ansluter sig till föredragande statsrådetsställningstagande, anser att yrkande 4 i motion 1987/88:Ub813 i stort ärtillgodosett med vad utskottet anfört, varför det bör avslås av . Åberopande vad som anförts hemställer utskottet 1. beträffandebegäran om förslag till ny lärarutbildning att avslår motionerna 1987/88:Ub230 yrkande 10 och 1987/88:Ub806yrkandena 22 och 23, 2. beträffande de nya tjänsteorganisationerna förlärare i grundsko tan resp. grundutbildningen för vuxna m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 och motioner- UbU1987/88:12 na1987/88:Ub363 yrkande l,1987/88:Ub364,1987/88:Ub542yrkande 2 och 1987/88:Ub625 yrkandena 1, 2 och 7 och med avslag på motionerna 1987/88:Ub253 yrkande 1, 1987/88:Ub332, 1987/ 88:Ub361yrkandena 3 och 4, sistnämnda yrkande delvis och 1987/ 88:Ub813yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad 3. beträffande förändringar i lokalaorganisation, m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub813 yrkande 1, 4. beträffande förlängning av utbildningen förlärare för årskurserna 1-7 av , m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub361 yrkande 2, 1987/ 88:542 yrkande 1 och1987/88:Ub813 yrkande 2, 5. beträffandesärskilt bidrag till fortbildning av lärare attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Ub278 yrkande 1, 1987/88:Ub361yrkande 5, 1987/88:Ub625 yrkandena 4 och 6 och 1987/88:Ub806 yrkande 24godkänner vad som förordats i proposition 1987/88:100, 6. beträffandeprioritering av fortbildningsbehoven attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 och motionerna 1987/88:Ub246yrkande 26, 1987/88:Ub363 yrkandena 2, 3 och 4, 1987/88:Ub625 yrkande 5 och1987/88:Ub813 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1987/88:Ub253 yrkande 2och 1987/88:Ub361 yrkande 4 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 7. beträffande samordning av resurser förfortbildning av lärare m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub813 yrkande 4. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (m), LarzJohansson (c), (vpk), (), (),() och (). Reservationer Ubu 1987/88:12 Begäran om förslag till ny lärarutbildning (mom. 1) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottetvill" och på s. 5 slutar med "22 och 23" bort ha följandelydelse: Riksdagenhar nu en sista möjlighet att riva upp det enligt utskottets mening felaktigabeslutet att införa en ny lärarutbildning på en särskildgrundskollärarlinje. Förberedelserna för den förestående förändringen avlärarutbildningen bör avbrytas. Utskottet föreslår att följande riktlinjer istället läggs till grund för ett nytt riksdagsbeslut: - Lärarutbildningen skall ske påtvå utbildningslinjer, en klasslärarlinje (låg- och mellanstadiet) och enämneslärarlinje (högstadiet och gymnasieskolan). - Klasslärarutbildningen skallinnehålla två varianter, en för årskurserna 1 och en för årskurserna 3-6.Varianten för de lägre årskurserna skall delvis integreras med förskollärarensutbildning för att underlätta barnens övergång från förskolan tillgrundskolan. - För att undervisa på högstadietskall krävas en utbildning om i normalfallet minst 40 poäng per ämne. Det gerdet ämneskunnande som behövs för att lärarna skall kunna motsvara de krav somställs. - För undervisning i svenska påhögstadiet skall krävas en utbildning om minst 80 poäng i ämnet. - Möjligheter skall finnas förämneslärare att i sina ämnen "hämta upp" eleverna redan påmellanstadiet. Klasslärare med särskild kompetens skall kunna följa eleverna inågot ämne på högstadiet. Högstadielärarna skall efter ämnesfördjupning kunnabli behöriga för undervisning också i gymnasieskolan. här anfört om en ny utbildning för lärarna i börriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub806 yrkandena 22 och 23 och medanledning av motion 1987/88:Ub230 yrkande 10 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande begäran om förstag till ny lärarutbildning attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub806 yrkandena 22 och 23 och medanledning av motion 1987/88:Ub230 yrkande 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, De nya tjänsteorganisationerna för lärare igrundskolan resp. grundutbildning för vuxna, m.m. (mom. 2) (), (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Skolan är"och på s. 9 slutar med "utskottet anfört" bort ha följande lydelse: Utskottet avvisar regeringens förslag till tjänsteorganisation och förordar 15 ett systemmed endast en grundskollärartjänst. Enligt utskottet måste dock UbU1987/88:12 SÖ:s förslag i frågan kombineras med skärpta krav påöverensstämmelse mellan lärarens utbildning och tjänstgöring. Utskottet menaratt kravet på . överensstämmelse därvidlag måste vara ett minimikrav. När läraren väl är anställd är han eller hon skyldig attenligt skolförord ningen undervisa även i ämnen som han eller hon saknar utbildning för. Utskottet anser att det här bör införas en maximigräns för omfattningen, av samma slag som vid nyanställning. ' För att stärka den enskilde lärarens ställning i dettaavseende bör det i skolförordningen införas en regel om att det alltid krävsett medgivande från lärarens sida för att skyldighetsparagrafen.skall fåtillämpas. Regeringen bör ges i uppdrag med utgångspunkt i vad somanförts i motionerna 1987/88:Ub361 och 1987/88:Ub813 att utforma ett nytt ochfullständigt förslag till tjänsteorganisation och därefter återkomma tillriksdagen med en proposition i ärendet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffande de nya tjänsteorganisationerna förlärare i grundsko lan resp. grundutbildningen för vuxna, m.m. attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub361 yrkandena 3 och 4, med anledningav motionerna 1987/88:Ub253 yrkande 1, 1987/ 88:Ub332 och 1987/88:Ub813 yrkande8 och med avslag på proposition 1987/88:100 och motionerna 1987/88:Ub363yrkande 1, 1987/ 88:Ub364,1987/88:Ub542 yrkande 2 och 1987/88:Ub625 yrkandena1, 2 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förändringar i lokala organisation, m.m.(mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet uppfattar" och slutar med "yrkande 1avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att böruttala att kommunerna med anledning av lärarutbildningsbeslutet bör kunnaöverväga förändringar av . lokala organisation, t.ex. indelning iskolenheter, eller av dess lokalbestånd i form av om- eller nybyggnader.Utskottet hänvisar i övrigt till vad som anförts i frågan i motion1987/88:Ub813. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffande förändringar i grundskolanslokala organisation, m.m. attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub813 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Förlängning av utbildningen för lärare för årskurserna 1-7 UbU1987/88:12 avgrundskolan, m.m. (mom. 4) (), (vpk) och MarianneAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "beslut" och slutar med yrkande 2 bort ha följandelydelse: Av UHÄ:s rapport till regeringen framgåratt UHÄ inte funnit det möjligt att anordna utbildning i engelska för samtligastuderande inom grundskollärarlinjens gren för årskurserna 1-7 inom ramen för140 poäng. Utbildningen borde, anför UHÄ, därför förlängas till 160 poäng. UHÄansåg sig emellertid förhindrat av riksdagsbeslutet att i det fortsattaplaneringsarbetet utgå från en sådan lösning utan föreslog i stället attengelska erbjuds som ett tillval omfattande 15 poäng för endast en fjärdedel avde studerande. Även detta förslag står enligt utskottets mening i strid medriksdagsbeslutet. Regeringen bör återkomma till med ett förslag omen förlängning av utbildningen för lärare för årskurserna 1-7 från 140 poängtill.160 poäng. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffande förlängning av utbildningen för lärareför årskurserna ]-7 av , m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Ub361 yrkande 2 och 1987/88:Ub813yrkande 2 och med avslag på motion 1987/88:Ub542 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 5.Särskilt bidrag till fortbildning av lärare (mom. 5) Underförutsättning av bifall till reservation I BirgittaRydle, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet finner" och slutar med "24 avslås"bort ha följande lydelse: Utskottet har uppfattningen att det inte finns skäl attanvisa medel för ett särskilt bidrag till fortbildning av lärare med anledning av att en ny lärarutbildningpå en särskild grundskollärarlinje startar /89. Regeringens förslagi denna del bör därför avslås. Fortbildning för lärare böranordnas i den omfattning som är möjlig inom ramen för de reguljära statligaresurserna för ändamålet. dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffandesärskilt bidrag titt fortbildning av lärare attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ub806 yrkande 24 avslår proposition1987/88:100 och motionerna 1987/88:Ub278 yrkande 1, 1987/88:Ub361 yrkande 5 och1987/88:Ub625 yrkandena 4 och 6, Särskiltbidrag till fortbildning av lärare (mom. 5) UbU 1987/88:12 och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet finner" och slutar med "24 avslås"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att fr.o.m. /90bör anslå 80 milj.kr. för fortbildning av lärare igrundskolan med anledning av lärarutbildningsreformen, dvs. i utökade resurser. Vidare bör för /89 anvisaett reservationsanslag av . för samma ändamål. dels att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande särskilt bidrag tillfortbildning av lärare att med bifall till motionerna 1987/88:Ub278yrkande 1 och 1987/88:Ub625 yrkandena 4 och 6, med anledning av proposition1987/88:100 och motion 1987/88:Ub361 yrkande 5 samt med avslag på motion1987/88:Ub806 yrkande 24 till Särskilt bidrag till fortbildning av lärare igrundskolan för /89 anvisar ett reservationsanslag av . samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Särskilt bidrag till fortbildning av lärare (mom.5) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet finner" och slutar med "24 avslås"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att fr.o.m. /90bör anslå 200 milj.kr. för fortbildning av lärarei med anledning av lärarutbildningsreformen, dvs. sammanlagt 2miljarder kronor i utökade resurser.