bet · GB01TU22 · 1987-12-31 00:00:00 — Hänsyn skall också tas till de kringboende, närbelägna militära anläggningar, annan trafik i närheten och flygplatsens inverkan på land skapsbilden. Kraven skall avse beskaffenheten och utrustningen av flyg platsområdet. Vidare kan krävas att markeringar och andra anordningar sätts upp utanför området. Krav kan enligt luftfartsförordningen också 27 ställas påatt det i närheten inte finns hinder, märken eller belysningar som TU1987/88:22 kan medföra fara för luftfarten. Föredraganden påpekar att nuvarande regler ger varken LFV ellernågon annan möjlighet att förhindra eller begränsa ett flygplatsobjekt avtrafikala eller trafikekonomiska skäl. Han anser att en sådan möjlighet börfinnas och föreslår att nuvarande prövning av flygplatsinvesteringar skall kompletterasmed en trafikpolitisk prövning när det gäller både helt nya flygplatsprojektoch projekt som avser utbyggnad av en befintlig flygplats. Vid prövningen, somföreslås åvila LFV, skall enligt föredraganden investeringens lönsamhet varaett viktigt kriterium. Vidare skall projekt bedömas utifrån vilket utbud avflygplatskapacitet i övrigt som finns inom det aktuella området. I motion T83 (m) begärs (yrkande 10) att förslaget om entrafikpolitisk prövning skall avslås. Enligt motionärerna är den nuvarandeordningen för prövning av flygplatsprojekt tillräcklig. Som föredraganden framhåller bör flygplatsprojekt somuppenbarligen saknar förankring i realistiska antaganden om den framtidatrafiktillväxten inle komma till stånd eller åtminstone begränsas till sinomfattning. En trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar bör därförske såsom föredraganden föreslår. Utskottet tillstyrker sålundapropositionsförslaget härom och avstyrker motionsförslaget. Enligt 9 5) miljöskyddslagen (1969:387) - på ansökan av den som utövar eller ämnarutöva miljöfarlig verksamhet - lämna tillstånd till verksamheten efter prövningenligt lagen. Föredaganden framhåller angelägenheten av att LFV för egen delutnyttjar miljöskyddslagens möjligheter till miljöprövning av planeradeinvesteringar i nya rullbanor vid flygplatserna och då en befintlig rullbanaavses skola förlängas och detta medför väsentligt ändrade miljöförhållanden.Föredraganden anser att det är principiellt viktigt att även åtgärder vidkommunala flygplatser genomgår motsvarande prövning. Han förordar att ettvillkor för godkännande av LFV skall vara att en flygplatsinvesteringhar prövats av . Föredraganden anmäler attförslag till erforderliga lagändringar senare kommer att framläggas. Förslaget om att nya flygplatsprojekt skall prövas har inte mött invändning i motionerna.Utskottet tillstyrker att förslaget godkänns. I ett särskilt delavsnitt i den trafikpolitiskapropositionen tas upp frågor om Trafikavgifterna inom luftfartsområdet utgår enligttvå olika system. För inrikes reguljär luftfart tillämpas en s. k. tvådelad tariff som består av en fast årsavgift och en rörlig trafikberoende avgift. För utrikes luftfart och 28 sådanluftfart som inte omfattas av den tvådelade tariffen uttas landningsav- TU1987/88:22 gift, passageraravgift och undervägsavgift. 4.1 De rörliga luftfartsavgifterna Föredraganden anför att luftfartsverket (LFV) harredovisat beräkningar av de kortsiktiga marginalkostnader som är direkthänförliga till utnyttjandet av luftfartens infrastruktur. Enligt LFV bör idessa marginalkostnader ingå trafikberoende underhålls- och driftkostnader förinfrastrukturen, vilket motsvarar s. k. betjäningskostnader för start- ochlandningstjänst, passage-rartjänst och flygtrafiktjänst undervägs. Enligtföredraganden uppgår dessa kostnader för den reguljära inrikestrafiken /87 till ett totalt belopp av 135 milj.kr. Föredragandenförordar att de rörliga luftfartsavgifterna skall inom ramen för ettoförändrat avgiftsuttag kunna anpassas till de beräknade kortsiktigasamhällsekonomiska marginalkostnader som är direkt hänförliga till utnyttjandetav infrastrukturen. föreslås godkänna föredragandens förslagavseende luftfartens kostnadsansvar. Vad föredraganden sålunda har förordat om luftfartenskostnadsansvar har inte föranlett någon erinran i motionerna. Utskottet harinte heller något att erinra häremot och tillstyrker att godkännervad föredraganden har förordat i denna del. 4.2 Införande av en miljöavgift på flygtrafik De för människor och miljö skadligaste komponenterna iflygplanens avgasutsläpp är enligt föredraganden kolväten och kväveoxid iolika former. I avsnitt 6. Miljö och energi i den trafikpolitiska propositionenlägger föredraganden fram förslag om åtgärder för att åstadkommamiljövänligare flygtrafik. Bland annat föreslår föredraganden (s. 73) attSverige bör internationellt verka för åtgärder som syftar till en övergångtill flygplanstyper med lägre mängder skadliga avgasemissioner. I detta avsnitti propositionen redovisas bl. a. ett av luftfartsverket fastställtmiljöpolitiskt handlingsprogram (s. 90). Som förutskickas ipropositionsavsnittet, vilket jämte därtill knutna motioner behandlas iutskottets betänkande /88:23, återkommer föredraganden i avsnittet omluftfart till frågan om luftfartens miljöpåverkan. Föredraganden diskuterar sådana kostnader inomflygtrafiken som drabbar samhället såsom trängselkostnader, kostnader förolyckor och kostnader för miljöpåverkan. Han framhåller att utgångspunkt förutformningen av de avgifter som det allmänna tar ut för infrastrukturtjänsterpå trafikområdet bör vara, att de totala samhällsekonomiska kostnader somföljer av trafiken skall täckas genom dessa avgifter. Med hänsyn till attkunskaperna om de totala kostnaderna är ofullständiga anser sig dockföredraganden inte vara beredd att föreslå någon förändring av de fastaavgifter som utgår inom luftfartsområdet. När det gäller de rörliga avgifterna anför föredragandenatt de i princip är utformade för att ge LFV kostnadstäckning för olikatjänster, vilket innebär att vissaav de samhällsekonomiska marginalkostnader som flygtrafiken ger /88:22upphov till inte beaktas inom nuvarande avgiftssystem, främst kostnader föravgasutsläpp och olyckor. Han förordar att som ett komplement till luftfartsavgifterna(som går till LFV) skall en särskild avgift - en miljöavgift införas den 1januari 1989 för inrikes flygtrafik i förvärvssyfte, vilken avgift skallmotsvara den del av flygtrafikens samhällsekonomiska marginalkostnader som kanhänföras till flygtrafikens avgasutsläpp. Kostnaderna för inrikesflygetsavgasutsläpp uppiskattas i propositionen till ca 60 milj.kr. per år.Föredraganden förutskickar att regeringen () senare undervåren 1988 kommer att framlägga en proposition till om föreslagenmiljöavgift. föreslås godkänna föredragandens förslag ominförande av en miljöavgift för den inrikes flygtrafiken. Inte heller förslaget att en miljöavgift på flygtrafikskall införas har mött erinran i motionerna. Utskottet har inte heller någotatt erinra mot att en sådan avgift införs. Däremot har motionsförslag framförtsom användningen av influtna avgifter m.m. 1 motion T18 (m) begärs att miljöavgiften skall i sinhelhet användas till miljöförbättrande åtgärder inom luftfartens område.Motionären framhåller bl. a. angelägenheten att minska skador på miljön somorsakas av glykol som används för avisning av flygplan och av urea som användsför att hålla rullbanor öppna . I motion T65 (fp) begärs (yrkande 4) att miljöavgiftenskall vara så utformad att den premierar användande av moderna och mermiljövänliga flygplan. I motion T83 (m) begärs (yrkande 7) att miljöavgiften isin helhet skall användas till miljöförbättrande åtgärder inom luftfarten ochutformas så att den medverkar till en miljövänligare utformning och förbättringav flygplansmotorerna genom att avgiften minskas då miljöförbättringar vidtas.Vidare bör enligt motionärerna arbeta internationellt för miljöförbättrandeåtgärder inom luftfarten. I motion T48 (c) begärs (yrkande 24) att Sverigeinternationellt skall verka för att det blir möjligt att belasta ävenutrikesluftfarten med miljöavgifter. har - som nämnts inledningsvis ibetänkandet - i yttrandet JoU 1987/88:3 y i ett särskilt avsnitt behandlatfrågor om miljövänligare flygtrafik (s. 6-7) och därvid bl. a. behandlatpropositionsförslaget om införande av en miljöavgift och ovannämnda förslag imotionerna T65 (fp). T83 (m) och T48 (c). Utdrag ur jordbruksutskottetsyttrande avseende denna del m.m. har fogats vid detta betänkande som bilaga 1. Beträffande miljöavgiftens närmare utformning förordarföredraganden bl. a. att den skall vara styrande så att en minskning avutsläppen också skall medföra att avgiften minskar. Både jordbruksutskottet ochtrafikutskottet tillstyrker detta, vilket tillgodoser önskemålen i motion T65(fp) yrkande 4 och och i motion T83 (m)del av yrkande 7. Hithörande motionsförslag bör därför inte föranleda någotinitiativ av utan kan avslås. I likhet med vad jordbruksutskottet gör i sitt yttrandeavstyrker trafik- /88:22 utskottet att inkomsterna av miljöavgiftenskall specialdestineras. Syftet med förslagen härom i motion T18 (m) och imotion T83 (m) del av yrkande 7 torde tillgodoses med att luftfartsverketenligt verkets miljöpolitiska handlingsprogram skall för varje flygplats somverket driver utreda mest lämpliga kombination av banavisningskemikalier föratt möjliggöra lokala begränsningar av kemikaliespill och med att kemikalierför avisning av flygplan enligt programmet inte skall släppas ut från verketsflygplatser till vattendrag eller sjöar om det inte kan ske utan olägenhet.Chefen för flygvapnet ansvarar enligt programmet på motsvarande sätt för demiljöolägenheler den civila flygverksamheten orsakar på militära flygplatser.Med hänsyn till det anförda bör motionsförslagen inte föranleda något initiativav . De avstyrks således. Frågan om utrikesluftfartens miljöpåverkan är, sommajoriteten i jordbruksutskottet framhåller, självfallet inte möjlig attavgöra internt inom . Vidare utgör, som jordbruksutskottet ochföredraganden påpekar, internationella åtaganden på luftfartens områdehinder för att belägga den utrikes linjefarten med en miljöavgift. Ipropositionens avsnitt om miljö och energi framhåller emellertid föredraganden(s. 75) att de nordiska miljöministrarna kommer att i det internationellaarbetet verka för att påskynda utvecklingen och införandet av miljövänligareflygplanstyper. Detta bör enligt trafikutskottets mening tillgodose detönskemål som ligger bakom förslaget i motion T48 (c) yrkande 24.Motionsyrkandet bör inte föranleda något initiativ av utan kanavslås. Utskottet tillstyrker förslaget om införande av enmiljöavgift i den mån förslaget inte har behandlats ovan. 5 organisation och inriktningen avverksamheten m.m. I detta avsnitt av betänkandet behandlas förstmotionsförslag om luftfartsverkets (LFV:s) organisation m.m. och därefterförslag i proposition 1987/88:100 bilaga 8 (budgetpropositionen) ominriktningen av LFV:s verksamhet /89-1990/91. Organisationen av affärs- och myndighetsfunktionerna I motion T89 (m) begärs (del av yrkande 18) att LFV:skommersiella verksamhet skall ombildas till aktiebolag. I motion T83 (m) begärs(yrkande 1) att myndighetsfunktionen inkl. flygsäkerhelstjänslen i LFV skallavskiljas från den rörelsedrivande funktionen och den sistnämnda ombildas tillaktiebolag. Utskottet avstyrkte senast i betänkandet /87:25likartade motions förslag. Utskottet vill nu - liksom i nämnda betänkande - framhålla följande omständigheter. GenomLFV:s nuvarande organisation, för vilken utskottet redogjort i TU1987/88:22 det föregående, har det skapats en klarare avgränsning mellanverkets myndighetsfunktioner och rörelsedrivande funktioner. Det bör vara tillfördel för luftfarten att myndighetsfunktionerna på luftfartsområdet samt flygplats- och flygtrafikledningsfunktionerna hålls samman i ett verk. På grundav de samhälleliga krav som ställs på LFV och den anpassning till ändradeförhållanden som affärsverksformen medger är denna företagsform lämplig förLFV. Av angivna skäl avstyrker utskottet även de nu aktuella motionsförslagen. Ett finansieringsbolag för LFV I motion T83 (m) begärs (yrkande 3) förslag till ettsärskilt finansieringsbolag för LFV med finansieringsbolagTelefinans som förebild. I likhet med vad utskottet gjorde i betänkandet TU1986/87:25 med anledning av ett likartat motionsyrkande vill utskottetframhålla att LFV:s finansiella rörelsefrihet har ökats genom att verket får fonderaöverskottsmedel och har möjlighet till upplåning genom ,leasing och finansiering genom avtal med kommunala och enskilda intressenter.Något särskilt finansieringsbolag synes mot nu nämnd bakgrund inte vara erforderligt.Vidare vill utskottet erinra om att utskottet - vid behandlingen i betänkandetTU 1985/86:15 av ett likartat motionsförslag - framhöll att upplåning genomriksgäldskontorel torde kunna ske till lägre kostnad dels genom attriksgäldskontorets speciella kompetens att låna upp medel utnyttjas, delsgenom att de "stordriftsfördelar" uppnås som riksgäldskontoretsmedverkan torde innebära. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet detnu aktuella motionsförslaget. 5.2 Inriktningen av LFV:$ verksamhet LFV har i sin treårsplan för budgetåren 1988/891990/91som inriktning av verksamheten bl. a. angett att verket skall vara inriktat påatt stärka flygtransportsektorns konkurrensförmåga. Förutom att LFV skallverka för stor följsamhet av tjänsteutbudet till förändrade behov ellermöjligheter skall LFV kunna erbjuda flygföretagen förutsättningar för högregularilet, korta markuppehåll och smidig trafikavveckling. Vidare skallflygsäkerhetsstandarden lägst vara i nivå med den som finns i övrigavälutvecklade luftfartsnationer. Föredraganden förordar att vad LFV sålundaangett skall läggas till grund för verksamheten under treårsperioden.Föredraganden framhåller vidare att verkets tjänster bör vägas mot verketskostnader för att driva verksamheten och kundernas vilja att betala för detta.Förutom önskemål från kunderna om rimliga avgifter bör enligt föredragandenhänsyn också tas till statens krav på ekonomisk avkastning. föreslås godkänna vad föredraganden sålunda harförordat. Utskottet tillstyrker att så sker. 6Ekonomiska mål för luftfartsverket och verkets /88:22 1 den trafikpolitiska propositionen redovisar fördragandeni delavsnittet Investeringar i flygplatssystemet sin syn på ekonomiska mål för luftfartsver ket (LFV) och lägger fram förslag om inriktningen och omfattningen av LFV:s investeringar för nästa treårsperiod m.m. 6.1 Nuvarande ekonomiska mål och ramar och LFV:s förslagm.m. För innevarande budgetår beräknas LFV:s tillgångar tilltotalt 3 610 milj.kr. och verkskapitalet till 1 679 milj.kr., varavstatskapital 1 537 milj.kr., avsättningar 95 milj.kr. och balanserat överskott47 milj.kr. Soliditeten, dvs. relationen mellan verkskapitalet och de totalatillgångarna, kan sålunda för innevarande budgetår beräknas till . Som mål för ekonomiskt resultat m.m. gäller för LFV förnärvarande följande. - Avkastning påstatskapitalet enligt fastställd avkastningsränta - beräknad till perår - skall inbetalas till staten. - Tidigareunderförräntning på det statliga kapitalet, som vid slutet av innevarandebudgetår beräknas uppgå till 625 milj.kr., skall vara helt återbetald /92. - LFV:savgiftshöjningar skall, när full förräntning uppnås, understiga den allmännaprisutvecklingen. Detta ligger i linje med det s. k. SILA-protokollet (bilaga 2vid proposition 1983/84:147). - SoUditeten får inte understiga45 % . Gällande investeringsram för LFV för innevarande treårsperiod, dvs. budgetåren1987/88-1989/90, omfattar investeringar för 965 milj.kr. Behovet av upplåning i beräknas förinnevarande budgetår till ca 550 milj.kr. För nästa treårsperiod, dvs. budgetåren 1988/89-1990/91,räknar LFV med en ökning av personalresurserna med och enproduktivitetsförbättring . Soliditeten beräknas sjunka till för /89 och vid slutet av treårsperioden uppgå till ca 39 %.LFV:s mål är att soliditeten inte skall understiga 35 %under nästa treårsperiod. LFV föreslår dels en ökning av investeringsramen förinnevarande budgetår med ca 300 milj.kr., dels en investeringsram för nästatreårsperiod på Investeringsutgifterna har i huvudsak uttryckts i prislä get . Till grund för planen för den kommande treårs perioden ligger en beräknad passagerartillväxt på . Behovet av upplåning i beräknas till ca1,. 6.2 Propositionsförslagen om ekonomiska mål Föredraganden anser att gällande ekonomiska mål för LFV,dvs. ekonomiskt resultat, prissättning och soliditet, skallhållas oförändrade för 33 15 samt Nr 22 föreslås ta del av vad han anför härom. 1 TU1987/88:22 samband med att utskottet redovisar sin mening härvidlag behandlarutskottet vissa motionsförslag som har anknytning till de ekonomiska målen förLFV. Avgifter för besiktning av privatflygplan I motion T83 (m) begärs (yrkande 11) att avgiften förluftvärdighetsbevis i samband med besiktning av privalflygplan bör vararelaterad till den verkliga kostnaden. Motionärerna framhåller att någonegentlig besiktning inte äger rum utan enbart stickprovskontroll. I betänkandet /86:15 (s. 9-10) har utskottetredogjort för nuvarande principer för prissättningen inomflygsäkerhetstjänsten. Dessa innebär att kostnadstäckning eftersträvas för heladenna del av LFV:s verksamhet och att därvid över- eller undertäckning kanförekomma för olika typer av tjänster. Utskottet har erfarit att inom LFV har påbörjats enöversyn av prissättningen för flygsäkerhelstjänslen. I avvaktan på resultat avöversynen torde motionsförslaget kunna lämnas utan särskild åtgärd avriksdagen. I motion T83 (m) begärs (yrkande 9) att kravet på LFV:ssoliditet skall -såsom verket har föreslagit - bestämmas till i början avnästa treårsperiod och sänkas till . Detta bör enligtmotionärerna ge verket större handlingsutrymme än det föredragandens förslagger. Föredraganden framhåller som skäl för förslaget attgällande krav beträffande soliditeten skall ligga fast, att tanken medtreårsplaner för en verksamhet är att få långsiktighet och rörelsefrihet iverksamheten, men att det därvid också är viktigt med långsiktighet i deförutsättningar som skall gälla för verksamheten. Mot denna bakgrund bör enligtföredraganden målet för soliditeten ligga fast. Utskottet har inte något atterinra häremot. Motionsförslaget bör inte föranleda något initiativ avriksdagen utan bör avslås. Ökad inbetalning tdl staten som budgetförstärkning I motion T218 (c) begärs (i del av motionen) att som ettled i budgetpolitiken statens inkomster under nästa budgetår skall förstärkasgenom att från LFV inlevereras 200 milj.kr. utöver vad som förutskickats iårets budgetproposition. Enligt för nästa treårsperiod (s. 17) räknarLFV med följande resultat m.m. i milj.kr. för innevarande budgetår och förnästa budgetår. 1987/88 1988/89 /88:22 Resultat före avsättningar Avsättningar Avkastningsräntapå statskapitalet Delbetalning av tidigare under förräntning på statskapitalet - 15 - 65 Förväntade resultat ger såledesinte möjlighet för ytterligare inbetalning till staten av den omfattningmotionärerna föreslår. Sådan inbetalning kräver följaktligen kraftigaändringar av prissättningen för LFV:s tjänster, minskade avsättningar för attmöta framtidens behov, utförsäljning av tillgångar m.m., vilket utskottet intekan ställa sig bakom. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget. De ekonomiska målen för LFV i övrigt Utskottet har inte något att erinra mot vad föredragandenanfört om de ekonomiska målen för LFV i övrigt. 6.3 Propositionsförslagen om investeringar m.m. Föredraganden anför att, även om det finns ett uttalatbehov av stora investeringar, det med tanke på de ekonomiska konsekvenserna ärangeläget med en prioritering av kapacitets- och säkerhetsinvesteringar. Parallelltmed nödvändiga åtgärder på landets olika flygplatser är det enligtföredraganden framför allt på som kapacitetsproblemenär mer uttalade. Utbyggnadsplanerna på omfattar i fråga om storaanläggningar en ny inrikesterminal och en tredje landningsbana som tillsammansberäknas kosta . Förberedande arbeten för en nyinrikesterminal har påbörjats. Anläggande av en tredje bana beräknas enligt LFVkomma att påbörjas under /91. Föredraganden beräknar för nästa treårsperiod såsom LFVhar föreslagit - en investeringsvolym på ca , nämligen förde tre i perioden ingående budgetåren investeringar på ca 775, 575 resp. 650milj.kr. Finansieringen av investeringarna beräknas huvudsakligenske med upplånade medel i , ca , och medavskrivnings- och rörelsemedel, ca 790 milj.kr. Det föreslås i propositionen att skall godkännavad föredraganden har förordat om inriktningen och omfattningen av LFV:s investeringarunder perioden /89-1990/91 samt bemyndiga regeringen att besluta omavvikelser därifrån. I motion T66 (vpk) begärs (yrkande 22) att uppförande aven ny in- . rikesterminal och andra utbyggnader på inte skallkomma till 35 stånd.Motionärerna anser att luftfartens expansion måste brytas med hän- TU1987/88:22 syn till de miljöskador den orsakar genom avgasutsläpp och bulleroch att detta skall åstadkommas genom att massiva överföringar av transporterfrån flyg till främst järnväg sker. Vid en härigenom åstadkommen stagnation iflygtrafiken blir enligt motionärerna utbyggnad på obehövlig. Utskottet vill erinra om att (rskr. 1987/88:159)på förslag av utskottet i betänkandet /88:13 om trafikpolitikens mål ochinriktning (s. 7) har avslagit förslag i motionen (yrkande 21) om vissaåtgärder för massiva överföringar av persontransporter från flyg till främstjärnvägen. Utskottet hänvisade till att flyget genom införande av en särskildmiljöavgift får bära sina miljökostnader. Kapacitetsproblem finns redan på . Nuvarandeinrikesterminal är dimensionerad för cirka fyra miljoner passagerare . Inuläget uppgår emellertid passagerarantalet till cirka sju miljoner ochberäknas uppgå till 1990. Kapaciteten i det befintligabansyste-met är vidare en "flaskhals" för trafiken. Under någratimmar på morgnar och eftermiddagar är sålunda bansystemet hårt utnyttjat. Dehär redovisade planerna på utbyggnad på bör således komma till stånd.Motionsförslaget avstyrks sålunda. I motion T65 (fp) anförs att en ny inrikesterminal och entredje bana på inte kommer att lösa trängselproblemen i flygtrafiken.Som en åtgärd som skulle bidra till att lösa dessa problem föreslårmotionärerna (yrkande 16) att t. ex. landningsavgifterna höjs så att de minskar"trycket" på Arianda och finansierar den nya inrikesterminalen. Föredraganden anför (s. 318) att LFV i en skrivelse i mars1987 till regeringen har redovisat ett uppdrag att utarbeta förslag tillprinciper när det gäller att inom avgiftssystemet täcka de kostnader somföranleds av investeringar i flygplatser m.m. I ett till skrivelsen fogatprotokoll som innefattar en överenskommelse mellan företrädare för , SAS ochLinjeflyg regleras inflytande och betalningsansvar för ny kapacitet.Kostnadsansvaret för den nya inrikesterminalen bör enligt skrivelsen falla påinrikestrafiken. Skrivelsen är föremål för beredning inom regeringskansliet.Mot bakgrund av det anförda synes motionsförslaget inte böra föranleda någotinitiativ från sida. Det avstyrks sålunda. I motion T83 (m) begärs (yrkande 8) att anläggande av entredje bana på skall påbörjas då avsaknaden av denna bana utgörett hinder för att väl utnyttja flygplatsen. Enligt en i för nästa treårsperiod (s. 26)redovisad kalkyl, i vilken kostnaderna för förseningar i flygtrafiken ställsmot kapital- och driftskostnader för ett nytt bansystem på , skullekapacitetsutbyggnad med en tredje bana kunna från ekonomisk synpunkt vara motiveradunder /92 om flygtrafiken utvecklas som . Somovan nämnts beräknar LFV att anläggandet av en tredje bana skall kunna påbörjasunder /91. vidtas vissa förberedande åtgärder.Föredraganden förordar bl. a. att förberedelser görs för behandling avinvesteringen i . Motbakgrund av den sålunda lämnade redovisningen synes motionsför- TU1987/88:22 slaget inte böra föranleda något initiativ av . Motionsförslag om ny flygplats för Kartsladsregionen drivs och förvaltas av LFV. I fyramotioner framförs kritik mot flygplatsen för att den ligger närabostadsområden.