bet · GB01JoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — dels alt den del av utskottets yttrande på s.42 som börjarmed "I motion " och slutar med "yrkande 22) " bort haföljande lydelse: I motion Jo213 (m) begärs ett överförande av domänverketsfjällnära skogar till småbrukare eller gemensamhetsskogar. bör successivt avyttra sitt skogsinnehavtill enskilda personer. Vad utskottet anfört med anledning av motionen i berörddel bör som sin mening ge regeringen till känna. de/5 alt utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffandeöverföring av fjällnära skogar attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1987/88:Jo213 yrkande 22, Naturvårdsgräns m.m. (punkt 20 mom. 10) (), (), LennartBrunander (c) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 42 sombörjar med "har" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse: Utskottet betonar alt det nu är hög tid alt åstadkomma enlångsiktig lösning på konflikterna om de fjällnära skogarna. En utredning börtillsältas om en naturvårdsgräns för dessa skogar. Därvid bör särskilt beaktasatt ett småskaligl skogsbruk, så som det traditionellt bedrivas avortsbefolkningen, har större möjlighet alt bruka skogen på ett miljövänligtsätt. I sammanhanget bör även i övrigt beaktas vad som anförts i motionernaJo719 och Jo720 i berört avseende. Vad utskotlet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffandenaiurvårdsgräns m.m. attriksdagen som'sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1987/88:Jo719 yrkande 56 och 1987/88:Jo720 yrkande 6, 6 1987/88. Byggandeav skogsvägar (punkt 21 mom. 1 och 2) JoU 1987/88:17 , och (alla m) anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s.44 som börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 5" bort häföljande lydelse: Utskottet tillstyrker motionärernas förslag. Anslaget börsåledes utgå. Någon bidragsram bör heller icke fastställas för korhmandebudgetår. dels alt utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse: 1. att med anledning av motion 1987/88:Jo226 yrkande 5 i motsvarande del avslår regeringens förslag om att statsbidrag till byggande av skogsvägar beviljas under /89, 2. att med bifall till motion1987/88:Jo226 yrkande 5 i motsvarande del och med avslag på motionerna ]987/88:Jo301 yrkande 8, 1987/88:Jo305, 1987/88:Jo308, 1987/88:Jo311 och 1987/ 88: Jo313 avslår regeringens förslag om anslag till Stöd tdl byggande av skogsvägar, Stöd till byggande av skogsvägar (punkt 21 mom. 2) och (båda fp) anser de/5 att den del av utskottets yttrande som på s.44 börjarmed "Utskotlet har" och på s. 45 slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker folkpartiels förslag i motion Jo301om minskning av anslaget. de/5 alt utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2.att med anledning av regeringens förslag ochmed bifall till motion 1987/88:Jo301 yrkande 8 samt med avslag på motionerna1987/88:Jo226 yrkande 5, 1987/88:Jo305, 1987/88:Jo308, 1987/ 88:Jo311 och1987/88:Jo313 till Stöd tid byggande av skogsvägar för /89anvisar ett förslagsanslag av , Stöd till byggande av skogsvägar m.m.(punkt 21mom.2) (vpk) anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s.45 som börjarmed "Utskotlet är" och slutar med "motion Jo3H" bort haföljande lydelse: Utskottet tillstyrker motion Jo311. bör såledesanslå 70 milj .kr. under denna titel. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att med anledning av regeringens förslag ochmed bifall till motion 1987/88:Jo311 samt med avslag på. motionerna 1987/88:Jo226 yrkande 5. 1987/88:Jo301 yrkande 8. 1987/88:Jo305, 1987/ 88:Jo308 och1987/88:Jo313 till Stöd byggande av skogsvägar för /89anvisar ett förslagsanslag av , Åtgärdersom strider mot starka naturvårdsintressen JoU 1987/88:17 (punkt 21 mom. 3) och (båda fp) anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s.45 som börjarmed "I motion" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse: I motion Jo301 (fp) yrkas även att ståtsbidrag inte börutgå till åtgärder Som strider mot starka naturvårdsintressen. Riksda-' gen bör göra ett uttalande i enlighet medmotionen. de/5 all utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande åtgärder som strider mot starkanaturintressen att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion 1987/88:Jo301 yrkande 9. . . (punkt 23 mom. 1) och (båda fp) anser dets att den del av utskottets yttrande på s.46 som börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "om medelsanvisning"bort ha följande lydelse: Utskotlet biträder motionärernas yrkande. utöver regeringens förslag. de/5 att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med anledning av regeringens förslag ochmed bifall till motionerna 1987/88:Jo402 och 1987/88:Jo415 yrkande 4 till Fiskeristyrelsenför /89 anvisar ett förslagsanslag av .39 447 000 kr., Främjande av fiskerinäringen (punkt 25) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s.47 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "tillstyrker detta" bortha följande lydelse: Utskottet biträder motionärens yrkande. börsåledes anvisa ett belopp som med 1 milj.kr överstiger vad regeringenföreslagit. dets att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: alt med anledning av regeringens förslag och medbifall till motion 1987/88: Jo403 yrkande 2 till Främjande av fiskerinäringenför /89 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till fiskevård m.m. (punkt 30) (), (), LennartBrunander (c), (vpk) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 50 sombörjar med "Utskottet får" och slutar med "förslagtillstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas mening alt en vissanslagshöjning torde 83 varanödvändig för alt inte fiskevården skall eftersättas alltför mycket. Enligt JoU 1987/88:17 utskottels bedömning bör 1 milj.kr. avsättas utöver regeringensförslag. bör således med anledning av berörda motionsyrkanden anvisa6 . de/5 att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: alt med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1987/88:Jo415 yrkande 5, 1987/88:Jo420 och 1987/88:Jo423 till Bidragtill fiskevård m.m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av . (punkt 31 mom. 3) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 52 sombörjar med "Av den" och slutar med "inte påkallat" bort haföljande lydelse: Av denovan---- (lika med utskottet) förbättrad dricksvaltenkvalitet. anfört med anledning av motionerna Jo744 yrkande 9 och Jo767 yrkande17 bör ges regeringen till känna. Därmed anser utskottet att syftet medmotionerna Jo505 och 513 också tillgodosetls. Vad utskottet anfört får ihuvudsak även anses tillgodose syftet med övriga motioner. Något särskiltinitiativ från sida med anledning av dessa motioner synes med hänsynhärtill inte påkallat. dels all utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande handlings- och åtgärdsprogramatt med anledning av motionerna 1987/88:Jo505, 1987/ 88:Jo513,1987/88:Jo744 yrkande 9 och 1987/88:Jo767 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, (punkt 33 mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 55börjar med "Utskottet är" och på s. 56 slutar med "Jo608"bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning omkonsekvenserna av huvudförslaget såvitt avser grundutbildningen. För att behållautbildningens kvalitet är del nödvändigt att anslaget räknas upp med 2 milj.kr.i förhållande till regeringens förslag. Utskottet tillstyrker således motionJo608. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att med anledning av regeringens förslag ochmed bifall till motion 1987/88: Jo608 till 5i'en'ge5 /89 anvisar ett reservationsanslag av , En professur i alternativ odlingm.m. (punkt 33 mom. 5 och 6) - (), () () och () anser de/5 attden del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med "Utskottet JoU1987/88:17 erinrar" och på s. 57 slutar med "femte år" bort haföljande lydelse: Den alternativa odlingen har blivit föremålför allt större uppmärksamhet, vilket kommer till uttryck bl.a. i ökadefterfrågan på alternalivodlade produkter och i ett ökat intresse från odlarnassida för hithörande frågor. Denna utveckling bör stimuleras genom ytterligareinsatser inom rådgivning och forskning. Enligt utskottels mening är liden mogenatt inrätta en professur i ämnet alternativ (biologisk) odling. Utskottettillstyrker således motion Jo272 yrkande 3. Genom inrättandet av en professur iämnet torde frågan om ett särskilt sekretariat vid SLU för alternativ odling fåsin naturliga lösning i enlighet med synpunkterna i motion Jo228 (yrkande 2).Vad utskottet anfört med anledning av ovannämnda motionsyrkanden bör gesregeringen till känna. de/5 alt utskottets hemställan under 5 och 6 bort haföljande lydelse: 5. beträffandeen professur i alternativ odling attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo272 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffandeett sekretariat för alternativ odling attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo228 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Skogs- och jordbrukets forskningsråd (punkt 35 mom.1) och () anser de/5 att den del av utskottels yttrande på s. 59 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "punkt 6"bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att förevarandeanslag bör minskas med 10 milj.kr. såvitt avser skogsforskning finansierad medmedel från avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Beloppet böröverföras till miljövårdsforskningen (jfr JoU 1987/88:18 reservation 3). dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med anledning av regeringens förslag ochmed bifall till motion 1987/88:Jo719 yrkande 83 till Skogs- och jordbruketsforskningsråd för /89 anvisar ett reservationsanslag av , Ersättning för viltskador m.m. (punkt 38 mom. 3) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 62 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförts i motion Jo822 yrkande 1anser utskottet alt kostnaderna för viltskadorna har blivit orimligt betungandeför jordbruket. De ersättningsregler som gäller för viltskador är mycketotillfredsställande med höga självrisker och schablonmässiga beräkningsgrunder.Detta förhållande bör föranleda en genomgripande utredning aversättningsreglerna för 7 1987/88. viltskadorinklusive självriskens beräkning och finansiering. Detta bör JoU1987/88:17 som sin mening ge regeringen till känna. de/5 alt utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandeviltskador i allmänhet attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo822 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Frilevande vildsvin m.m. (punkt 38 mom. 4) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 62 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 1" bortha följande lydelse: Om frilevande vildsvin får sprida sig över Syd- ochMellansverige kommer skadorna alt öka mycket kraftigt. Någon köttproduktionmotsvarande dessa skador erhålls inte. Starka skäl talar således för atttidigare beslut omprövas och alt åtgärder vidtas för en total utrotning avvildsvinen. Under alla förhållanden bör samhället la fullt ansvar för helakostnaden som vildsvinen förorsakar enskilda jordbrukare. Någon självrisk skallsåledes inte borträknas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo822yrkandena 2 och 3 bör ges regeringen till känna. Motion Jo860 yrkande 1avstyrks i den mån den inle kan anses tillgodosedd med vad utskotlet ovan anfört. de/5 att utskottels hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandede frilevande vildsvinen attriksdagen med anledning av motion 1987/88: Jo822 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt avslår motion1987/88:Jo860 yrkande 1, Avveckling av livsmedelssubventionerna under enövergångstid (punkt 11 mom. 4) , och (alla m) , anför: Mjölksubvenlionerna är ogynnsamma både förkonsumenter och producenter. Producenterna får felaktiga prissignaler. Stödetfinansieras indirekt genom skatteuttag hos konsumenterna själva - inte minsthos barnfamiljerna - vilka subventionerna ofta påstås gynna. Avvecklingen börses i samband med moderata samlingspartiets skatleförslag, som gynnarbarnfamiljerna. Mjölksubvenlionerna bör därför avvecklas. För all inteminskningen skall få negativa effekter på produktionen och konsumtionen börsubventionerna avvecklas med 250 milj. kr. Avskaffandeav mervärdeskatten på livsmedel m.m. (punkt JoU 1987/88:17 11 mom. 7) och () anför: har i olika sammanhang ställt sig positivttill en minskning av skattebelastningen på baslivsmedel. Yrkandet ivpk-motionen om avskaffande av mervärdeskatten på livsmedel ligger delvis ilinje härmed, och frågan bör enligt vår mening aktualiseras på nytt i lämpligtsammanhang. Vi anser dock inle att man bör göra den koppling mellan å ena sidanlivsmedelssubventionerna, å andra sidan momsen på livsmedel som motionärernagjort. Av bl.a. den anledningen ansluter vi oss inte till reservation 15. Uppräkning av prisstödet till Norrlandsjordbruket(punkt 14 mom. 12) , och (alla m) anför: Jordbruket är beroende av långsiktiga beslut.Norrlandsstödet är nödvändigt för en lönsam jordbruksproduktion inomstödområdet. Det är angeläget att det räknas upp i takt med inflationen ochbibehåller karaktären av produktstöd. Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m.(punkt 29 mom. 2) , och (alla m) anför: I samband med införandet av fria handredskapsfisket påsödra ostkusten förlorade valtenägarna delvis sin enskilda fiskerätt. En rättsom de ägt sedan urminnes tider och för vilken de erlagl betalning vid inköp avsina fastigheter. Indragningen av den enskildes rätt har genomförts ulan attersättning utgått för valtenägarnas förluster. Någon värdering av intrånget harännu ej skett varför det är omöjligt att angiva del slutligamedelsbehovet. När en sådan värdering gjorts är moderata samlingspartietberett att yrka ytterligare medel för ändamålet. Älgstammens inverkan på skogsbruket m.m. (punkt 38 mom. 2) (), (), JensEriksson (m), () och () anför: Som utskottet mycket riktigt erinrar om har riksdagentidigare uttalat sig om den oroväckande utvecklingen av skogsskador på grund av för stora vilistamamr. Trots detta förmår varken jordbruksministern eller utskottet att la stegel fullt ut och ändra gällande regler. Vi anser att förhållandena är såväl kända att åtgärder kan vidtas omgående. Enskilda skogsägare drabbas nu ofta hårt som framtida skogsproduktion äventyras kvantitativt och ., kanske främst kvalitativt.Att som jordbruksministern och utskottet föreslår, JoU 1987/88:17ytterligare förhala nödvändiga åtgärder under sken av att försöksverksamhetbehövs, är enligt vår mening helt otillfredsställande. Dnr 405-196/88 JoU1987/88:17 Bilaga Yttrande över motioner om vissa beredskapsfrågor jordbruksutskott har i skrivelse den 16februari 1988 hemställt om att statens jordbruksnämnd avger yttrande överföljande motioner 1987/88. m.fl. (fp) m.fl. (c) m.fl. (m) Beredskap mot elavbrott i jordbruksproduktionen . Reservkraftverk inom lantbruket. En jordbrukspolitik som grundas på helhetssyn:Lämpligheten av att partihandeln övertar skyldigheten att beredskapslagra livsmedelm.m. Jordbruks- och skogspolitiken: försörjning medammoniak. Beredskapslagringen av livsmedel m.m. Inrättande av beredskapsgårdar. GudrunNorberg (fp) Jordbrukets blockorganisation. Många avde ämnen som tas upp i motionerna behandlas i den "Programplan förfunktionen Livsmedelsförsörjning m m för perioden /89 - 1992/93" somjordbruksnämnden lämnat till regeringen . Utgående frånprogramplanen har jordbruksnämnden i det följande kompletterat med ytteriigareinformation som är relevant för de frågeställningar som tas upp i motionerna. Beredskapmot elavbrott i jordbruksproduktionen (motionerna Jo201och JoU 19ö//öö:1/ Jo203) ' Bilaga 1 motion Jo201 hemställs att hos regeringenbegär en utredning om jordbrukels beredskap för avbrott och störningar ielproduktionen inom ramen för jordbrukets blockorganisation. I motion Jo203 hemställs att beslutar att ett25-procentigt bidrag skall utgå till de lantbrukare som anskaffar lämpligtreservkraftverk för att trygga sin animalieproduktion. kan inledningsvis konstatera attjordbruksproduktionen, och då främst animalieproduktionen, är mycket beroendeav tillgång till elström. Det har redan i fredstid visat sig att betydandestörningar i elförsörjningen kan uppslå vid exempelvis snöfall och stormar. Vidsådana tillfällen kan stora problern uppstå med exempelvis mjölkning,ventilation och vattenförsörjning. Frågan om säkerställandet av elförsörjningen harbehandlats vid ett flertal tidigare tillfällen. I dessa sammanhang harjordbruksnämnden pekat på betydelsen för beredskapen av att sådana åtgärdervidtas som stimulerar till anskaffning av reservelverk redan i fred.Jordbruksnämnden har vidare understrukit betydelsen av en samordning mellanplaneringen alt möta långa elavbrott och den kommunala beredskapsplanläggningensamt alt frågan om finansiering av reservanläggningar m m som kan vara tillnytta både för freds- och krigslid får en sådan lösning, att den stimuleraranskaffande av exempelvis reservkraftverk. Nämnden anser att alla åtgärder som stimulerar anskaffandeav reservelverk är värdefulla. Dessa åtgärder kan vara såväl ekonomiska (ex lån,bidrag, skattelättnader) som i form av allmänna råd. Som ett led i att minska sårbarheten vad gällerelförsörjningen har jordbruksnämnden inom ramen för beredskapsplanläggningenför jordbruksproduktionen bl a igångsatt två projekt, där studier görs av möjligheternaför tre mjölkproducenler att inom ett block samutnyttja ett gemensamtreservelverk. Försöken, vilka bedrivs dels i, norra delarna av , dels iVärmland, är ännu inte helt avslutade. Genom att flera jordbrukare enas om ettreservelverk minskas investeringskostnaderna för den enskilde brukaren. Om treföretag gemensamt äger ett reservelverk uppgår investeringskostnaden per enhettill ca . I försöket i , där man kommit längst, deltar tregårdar med sammanlagt 100 mjölkkor. Gårdarna ligger väl samlade med ett störstaavstånd . Försöket omfattar fingerade elavbrott under ett vår- och ettvinterdygn. Del gemensamma elverket flyttas vid elavbrotten mellangårdarna enligt ett i förväg uppgjort schema. För alt samtliga skall kunna'utföra alla nödvändiga sysslor har en gård fått tidigarelägga mjölkningen 2timmar och en gård senarelägga den har framkommit att jordbrukarna uplevt attsamverkan fungerat myckel bra. Alla anser sig ha fått sina behov tillgodoseddaoch samtliga deltagande jordbruksföretag är beredda alt köpa ett elverkför samverkan. Maximalt antal brukare, som kan samverka om ett reservelverk. anses avdeltagarna vara tre. När försöken är slutförda har jordbruksnamn- Job1987/88:17 den för avsikt att inom ramen för blockorganisationen spridainformation om Bilaga möjligheterna att samverka om ett reservelverk. Utöver nämnda försök har lantbruksnämnden i längenomfört ett försök med gemensamma reservkraflverk under januari-juni 1986.Vid försöket gavs ett statsbidrag på under förutsättning att tvålantbrukare med djurproduktion gemensamt anskaffade ett reservelverk och attreservel-verkel får disponeras av samtliga blockmedlemmar vid krig. Försöket i medförde att i kommuninköptes 11 elverk med statsbidrag och i inköptes 16stycken. I dessa kommuner fanns efter försöket 12 resp 23 block som saknadereservkraft. Vid en förfrågan varför möjligheten till statsbidrag inte utnyttjatsuppgavs vanligast alt det var svårt att samverka om ett reservelverk. Andraanledningar som uppgavs var att kostnaden var för hög för något man inte vetalt man får användning för. Flera jordbrukare uppgav att det var samhälletsuppgift all svara för elberedskapen i krig. vill än en gång understryka att urberedskapssynpunkl är alla åtgärder som stimulerar till anskaffande avreservelverk värdefulla. För alt åstadkomma en ökad beredskap kan manexempelvis överväga fördelaktiga lån, bidrag och/eller skattelättnader. Lämpligheten av att partihandeln övertar skyldigheten attberedskapslagra livsmedel m m (motion Jo205 yrkande 11) I motion Jo205 yrkande 11 hemställs att hosregeringen begär en utredning för att klarlägga lämpligheten av attpartihandeln övertar skyldigheten att beredskapslagra livsmedel mm. Detkonstaleras att,eftersom livsmedelsproduktionen i landet har minskat - när detgäller spannmål kommer att minska - har lagringskapacitet frigjorts inomhandeln och att del finns skäl att utreda om beredskapslagringen kaneffektiviseras genom att partihandeln - liksom för oljeprodukter - föreläggsatt svara härför. Även om handeln i sin prissättning kommer att kompenserasig för dessa kostnader, så tror motionärerna att de blir lägre genom altlagring kommer att ske där förbrukning i fredstid äger rum. Vidare anser de attlageromsättningen blir enklare - man behöver inte frakta varor till och frånfriliggande lager. Livsmedel inför ett angrepp mot . Livsmedelsberedskapen grundas främst på produktionskapacitet och - , beredskapslagring.Redan vid utrikeshandelsstörningar kan utnyttjandet av produktionskapacitetenkomma all förändras till följd av den planerade omställningen av jordbruketsproduktionsinriktning. Vid ett angrepp blir beredskapslagringen enbetydelsefull komplettering. Vid ett angrepp mot tillkommer utöverulrikeshandelsstörningar- na även konsekvenserna av skador och transportsvårigheter. De senare blir g en följdav dels angriparens verksamhet och stridsförloppet, dels ett ökat transportbehov.Angrepp mot våra kommunikationer försvårar framförallt JoU 1987/88:17transporterna till övre . Vid en snabb händelseutveckling kan detBilaga dessutom vara nödvändigt att försvarsmaktens transportbehov i hög gradprioriteras. En mobilisering kan också innebära alt behovet av livsmedel iNorrland ökar betydligt som möjligheterna att distribuera livsmedeldit i hög grad begränsas. Stridsförloppet kan även innebära att vissa områdenlidvis blir i det närmaste avskurna från övriga delar av landet. För all kunna möta de ytterligare påfrestningar och deförändringar som följer av ett angrepp, sker bl a en beredskapslagring avkonsumiionsfärdiga livsmedel. Beredskapslagringen av varor utgör inte någon bestämdandel av den normala konsumtionen. Vid valet av varor beaktas i stället bådekostnader och varans värde med hänsyn till energi- och näringsinnehåll. Lagringen sker inte där förbrukningen i fredstid äger rum.Den sker istället där kompletteringar är nödvändiga för att vid ett angrepp motSverige kunna trygga livsmedelsförsörjningen trots transportsvårigheter ochbefolkningsomflyttningar. b.Livsmedelsråvaror inför utrikeshandelsstörningar. Om utrikeshandeln minskar kraftigt måste en övergång skedels från importerade margarinråvaror till olja (ökad inhemsk oljeväxtodling),dels från importerat råkaffe till inhemska substitut. För att ge utrymme förviss övergångstid beredskapslagras orostat kaffe och margarinråvaror. Lagringensker inte i form av konsumtionsfärdiga produkter eftersom sådan lagring blirdyrare. sluter avtal med roslerierna om alt dessaskall svara för en regelbunden omsättning. En del av lagringen sker ifriliggande lager. Denna lagring ökar sannolikheten för att även om vissarosterier blir utslagna vid ett angrepp finns beredskapslagren kvar och kanutnyttjas vid andra rosterier. De kommersiella lagren hos partihandel motsvarar behovetunder medan detaljhandeln endast har lager . Dessutomhar hushållen vissa lager. Ur beredskapssynpunkl är del givetvis värdefullt omhandelns lager ökar. En lagringsskyldighel för näringslivet kan och bör dockinte utgöra någon ersättning för beredskapslagring eftersom: - En sådanlagring har, ur beredskapssynpunkt, den väsentliga nackdelen att riskerna ärstörre för utslagning och medför transportsvårigheter.