bet · GB01UU16 · 1987-12-31 00:00:00 — om verksamheten inom (redog. 1987/88:4)samt om utvecklandet av det nordiska samarbetet, skapandet av en nordiskhemmamarknad samt inrättandet av en befattning som nordisk ombudsman svenska delegation har i en berättelse (redog. 1987/88:4) redogjort försin verksamhet från rådets trettiofjärde till och med trettiofemte session,som ägde rum i . Vid den sistnämndasessionen antogs 45 rekommendationer och 6 yttranden dll de nordiska ländernasregeringar resp. . Rekommendationerna rörde samarbetetpå det juridiska resp. kulturella, social- och miljöpolidska, kommunikations-samt ekonomiska området. Vidare godkändes fem yttranden över berättelse om det nordiska samarbetet samt ett yttrande överNordiska ministerrådets budgetförslag för . Motion1986/87:U506 av () vari yrkas att begär attregeringen tar initiativ till inrättandet av en nordisk ombudsman. 1986/87:U509av m.fl: (m) yrkande 1 vari yrkas l.attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i , motionen anförsom utvecklingen av det nordiska samarbetet. 1986/87:U543av m.fl. (c) yrkande 3 vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs avseende vikten av ettintensivt arbete för att nå målet en nordisk hemmamarknad. MotionU506 behandlar samma ärende som motion 1985/86:U506 från föregående ,nämligen behovet av en samordnad rådgivning om de sociala och ekonomiskaskillnaderna mellan länderna till de nordiska medborgare som rör sig över denordiska gränserna. Enligt motionären föreligger fortfarande en rad gränshinderav olika slag mellan de nordiska länderna, vilka hindrar arbetsmarknaden ochrörelsefriheten över gränserna. Den enskilde medborgaren måste, när hanflyttar till eller arbetar i ett annat nordiskt land, kontakta en rad olikamyndigheter för att få råd och hjälp. I väntan på att skilda nordiskabestämmelser bringas i överensstämmelse bör rådgivningen enligt motionärensmening samordnas. En särskild myndighet - en nordisk ombudsman - bör därför påsvenskt initiativ inrättas. I motion 1986/87:U509konstateras att en gemensam handlingsplan för 1 1987/88. ekonomisk utveckling ochfull sysselsättning, som ligger till grund för ett mer UU 1987/88:16organiserat nordiskt samarbete, nu har utarbetats. Motionärerna konstateraratt de nordiska ekonomierna står inför betydande krav på anpassning ochförnyelse, vilket kommer att medföra krav på omstrukturering av produktion,kapacitetshöjande investeringar och satsning på forskning och utveckling. Detär även viktigt att de nordiska ländernas kostnadsutveckling inte hämmarkonkurrenskraften. De nordiska länderna bör därför sträva efter åtgärder påskatte- och avgiftspolitikens område som jämställer med övrigaOECD-länder. Detnordiska samarbete som redan äger rum inom ramen för Arbetsgruppen för ettutvidgat ekonomiskt samarbete i , den s.k. Gyllenham-margruppen, nordisktsamarbete vid kulturella satsningar i utlandet, bl.a. i och , samt detintensifierade forskningssamarbete som kommit till stånd åralla, enligt motionärerna, exempel på ett ökat intresse för nordiskt samarbete.Detta är en positiv utveckling, och bör verka för att samarbetetytterligare intensifieras. Imotion 1986/87:U543 konstateras att begreppet som hemmamarknad redanhar etablerats som mål i det nordiska samarbetet. Det har dock på senare årklarlagts att många hinder för handel och ekonomiskt utbyte fortfarande finnsmellan de nordiska länderna. Detär motionärernas förhoppning att det förslag om ett nordiskt samarbetsprogramför avveckling av handelshindren i som ministerrådet aviserat dllNordiska rådets tretdofemte session kommer att innebära att ett mer konkretarbete inleds för att förverkliga som hemmamarknad. För svensk delborde, enligt motionärerna, detta samarbete innebära en hög ambitionsnivå, ochsvenska myndigheter borde erhålla klara anvisningar härom vid sitt deltagande ide nordiska samarbetsorganen. svenska delegation redovisar verksamheten inom under denangivna tidsperioden. Rådets trettiofemte session hölls i . Vid dengeneraldebatt som inledde sessionen togs en rad av de frågor upp som undersenare år har stått i centrum för den nordiska debatten. Atomolyckani Tjernobyl kom att i hög grad prägla såväl de formella som de informella Överläggningarnaunder sessionen, såsom varande en påminnelse om ömsesidiga beroende avomvärlden. Sessionenshuvudteman blev annars nordiskt samarbete i internationella sammanhang, framförallt EG, miljöfrågor och Sydafrikafrågan. Utrikespolitiska frågor diskuteras irådet men blir inte föremål för beslut, då dessa frågor ej finns upptagna iHelsingforsavtalet. Fråganom bildandet av en kommitté för studium av frågor rörande nordiskt samarbete iinternationella sammanhang väckte ett betydande intresse men återfördes tillekonomiska utskottetför ny behandling. Vid novembermötet kunde utskottetenas om ett mandat, och till ordförande valdes . Övriga ledamöterkommer att tillsåttas vid årets decembermöte. Det nordiska intresset förinternationellt samarbete och miljöfrågorna manifesteradesi den konferens som hölls i om gränsöver- UU 1987/88:16skridande luftföroreningar. kommer inte bara att följa detnationella verkställandet av konferensens rekommendation utan också tainitiativ i andra miljöfrågor med internationell räckvidd, främst vattenföroreningar.Nordiska rådets presidium har beslutat anordna en havsmiljökonferens i oktober1989 i med deltagande av parlamentariker från alla nordeuropeiskaländer. Miljöfrågornas betydelse i det nordiska samarbetetbelystes även av det initiativ som ministerrådet tagit till en nordiskhandlingsplan mot luftföroreningar. Generellt anses nordiska insatser kunna geimpulser av stor betydelse för globala lösningar. Det ekonomiska samarbetet inom och gentemotomvärlden är en annan fråga som präglat såväl rådets fortlöpande arbete somårets session. Den gemensamma nordiska hemmamarknad som länge hareftersträvats har visat sig vara svår att genomföra. Orsaken härtill är demånga handelshindren, ofta av teknisk eller juridisk natur, som visat sig varasvåra att eliminera eller reducera. Enligt rådets uppfattning måste dettaarbete intensifieras. Det konstaterades dock vid sessionen av flera talare attföretagsköpen över gränserna och de vidsträckta näten av nordiskaunderleverantörer har gjort att arbetsmarknad och sysselsättning i en alltvidare utsträckning blivit ett gemensamt nordiskt problem. Rådet antog en rekommendationom ett nordiskt samarbetsprogram för avveckling av handelshinder (rek. Frågan om ett nordiskt programsamarbete via Tele-Xdiskuterades under det gångna verksamhetsåret och under sessionen utan att mankunde komma fram till en lösning. Ett nytt element tillfördes debatten genomett förslag från den konservativa gruppen om att förse Tele-X med fyra kanaleri stället för tvä. Andra frågor som varit uppe och som drivs avden svenska delegationen till är kultursamarbetet, bl.a. störreinsatser för ökad språkförståelse över gränserna, och barn- ochungdomsorganisationernas speciella situation i det nordiska kultursamarbetet. Den förslag om en nordisk moms,"noms", togs åter upp under sessionen samt frågan om nordisktmedborgarskap. etablerades ett nytt utskott för budget- ochkontrollfrågor. Den svenska delegationen kommer nära att följa utskottetsarbete, framför allt vad gäller kontrollfunkdonen. I berättelsen redovisas också utskottens och kommittéernasarbete sedan föregående rådssession. Det juridiska utskottet har främst sysslatmed Samordning av de nordiska ländernas flykdngpolitik. Bl.a. hölls ettnordiskt seminarium om flykting- och invandrarpolitik. Juridiska utskottet har även ägnat sig åt det nordiskalagstiftningsprogrammet. Arbetet i kulturutskottet har dominerats avmediefrågor, utvecklingen av samarbetet inom den högre utbildningen samtarbetet med en handlingsplan för kultursamarbete. har underförsta delen av året huvudsakligen ägnat sig åt social- och hälsovårdsfrågor,bl.a. samarbete på högspecialiserad sjukvård och hälsopolidskt samarbete. Andrahälften av året ägnade utskottet sig åt miljövårdsfrågor, bl.a. ettministerrådsförslag om en handlingsplan motluftföroreningar och medlemsförslag om vatten- och UU 1987/88:16havsföroreningar. har huvudsakligen arbetat med frågorrörande trafiksäkerhet och investeringar i infrastruktur. Utskottet har ävenägnat stor uppmärksamhet åt prissättningen på olika kommunikationsmedel,särskilt flygpriser och ungdomsresekortet på järnväg. arbetehar inriktats på bl.a. frågan om att avskaffa handelshindren i Nprden, nordiskskatte- och avgiftspolitik och en näringspolitisk handlingsplan för ,vilken bl.a. innehåller utvecklande av gemensamma upphandlingsspecifikationer,privat och offentlig teknikutveckling samt nordiskt samarbete inom ramen förEUREKA. Detindustriella center för forskning och utveckling som skall etableras i sessom ett lämpligt organ för att behandla bl.a. dessa näringspolitiska frågor. Utskottet konstaterar med dllfredsställelse attNordiska rådets verksamhet, som framgår av det ovanstående, fortsätter attvara omfattande och att den är inriktad på att ta upp angelägna och aktuellafrågor. Den höga ambidonsnivån på olika områden inom verksamheten kvarhålls. Demånga värdefulla inidadv som tas och nya projekt som sätts i gång inom Nordenser utskottet som ett positivt tecken på dels en ständigt ökande nordiskgemenskap, dels en ökad insikt om behovet av nordiskt samarbete och samordningi ett bredare internationellt sammanhang, inte minst mot bakgrund avutvecklingen inom EG. Utskottet föreslår att berättelsen läggs dllhandlingarna. Utskottetövergår därefter dll att behandla motionerna U506, U509 och U543. ModonU506 tar upp inrättandet av en befattning som nordisk ombudsman. Frågan hartidigare behandlats av utskottet i UU 1986/87:2. Utskottet konstaterade då attdet onekligen fortfarande finns många hinder kvar som komplicerar för denenskilde att flytta mellan nordiska länder eller vara gränsgångare mellan tvånordiska länder. En successiv förbättring sker i den service som ges avmyndigheterna i form av rådgivning och upplysning dll allmänheten. Det finnsdock utrymme för ytterligare förbättringar. Utskottetutgår från att ansvaret för service till allmänheten på de områden som nämns imotionen kan och bör skötas av de redan existerande myndigheterna men att dessaytterligare bör söka förbättra sin information och rådgivning. Modon U506avslås därmed. MotionU509 pekar på behovet av en ytterligare intensifiering av samarbetet inomNorden vad avser skatte- och avgiftspolitiken, utvidgat ekonomiskt samarbete iNorden med deltagande såväl av förvaltning som näringsliv, gemensamma nordiskaexportsatsningar bl.a. på kulturområdet samt intensifierat forskningssamarbete.Utskottet får härvidlag konstatera att samtliga områden ligger väl i linje medden ökade medvetenheten inom om behovet av samarbete på just deområden som motionärerna tar upp. Som även nämns i motion U509 föreligger nuen gemensam handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning, ocharbetet på de områden som där tas upp blir alltmer organiserat. sessionen antogs även ettantal rekommendadoner som berör de områden UU 1987/88:16 som motionåren tar upp och som alltså kan sägas väl visa på den ökade betoning som med all rätt framgent bör läggas vid dessa frågor. Exempel på de rekommendationer som togs vid sessionen är Rikdinjer för Nordiska ' forskningspolidska rådet(rek. 6/87), Exportsamarbete (rek. nr 26/87), Nordisk skatte- ochavgiftspolidk (rek. 31/87), Bioteknologiskt samarbetsprogram (rek. nr.36/87) m.fl. Med det ovan anförda tordeyrkande 1 i motion U509 få anses besvarat. Imotion U543 framhålls den stora betydelse som måste läggas vid arbetet på att tabort olika typer av handelshinder i för att härigenom få en vidgad ochbättre fungerande marknad. Det konstateras vidare att det arbete som under desenaste åren bedrivits inom ramen för har inneburit enkartläggning och antagande av vissa principiella linjer. Motionärernauttrycker förhoppningen att det ministerrådsförslag som framlades inför dentrettiofemte sessionen skulle leda till ökad konkretisering av arbetet på ennordisk hemmamarknad. Enligtvad som framgår av den svenska delegationens berättelse behandladesministerrådsförslaget om avveckling av handelshindren i i det ekonomiskautskottet (s. 65 i redog. 1987/88:4). På förslag av utskottet antog rådet enrekommendation (nr 37/87) till ministerrådet att detta skulle anta det nordiskasamarbetsprogram som föreslagits samt att hänsyn därvid skulle tas dll desynpunkter som framfördes av rådet. Det var t.ex. enligt rådet viktigt med ettstarkt engagemang från de nationella myndigheterna. Särskilt viktigt var detatt konkreta handelshindersproblem skulle lösas snabbt och effekdvt och atthärvid tull- och avgiftsfrågor spelar en vikdg roll. Härmed torde yrkande 3 imotion U543 få anses besvarat. 1. attriksdagen lägger svenska delegations berättel se angående sin verksamhet från den tretdofjärde t.o.m. den tretdo femte sessionen (redog. 1987/88:4) till handlingarna, 2. beträffande en nordisk ombudsman att avslår modon1986/87:U506, 3. beträffande det nordiska samarbetet att förklararyrkande 1 i motion 1986/87: U509 besvarat med vad utskottet anfört, 4. beträffandeNorden som hemmamarknad att förklararyrkande 3 i motion 1986/87:U543 besvarat med vad utskottet anfört. Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Gunnel (c), (), 1987/88:16(m), Axel (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (); (), (vpk), (), MariaLeissner (fp) och ().