bet · GB01JuU37 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändring i brottsskadelagen i ij (prop.1987/88:92 jämte motioner) 1987/88:37 1 proposition 1987/88:92 har regeringen(justifiedepartementet) föreslagit atf anta ett av lagrådet granskatförslag fill lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413). En redogörelse för proposifionens huvudsakliga innehålllämnas under rubriken på s. 4. 1 samband med propositionen behandlas yrkanden i de underden allmänna motionstiden väckta motionerna 1987/88:Ju7()9 av BengtHarding och (), l987/88:Ju804 (yrkande 17) av . (m), 1987/88:Ju808 av (), 1987/88:Ju811 (yrkande 2 delvis) avOlof m.fl. (c), 1987/88:Ju814 (yrkande 3) av m.fl. (c)samt 1987/88:Ju815 av (). Motionsyrkandena redovisas på s. 3. En med anledning av propositionen väckt mofion(1987/88:Jul6) har av justitieufskotfet överlämnats fill lagutskottet. Def vidpropositionen fogade lagförslaget har följande, lydelse. 1 1987/88. Lag om ändringi brottsskadelagen (1978:413) Härigenom föreskrivs att 2, 4 och 15 §§ brottsskadelagen (1978:413) skall ha följande lydelse. JuU 1987/88:37 2§ Broffsskadeersätfning utgår förpersonskada. Som personskada ersätts även skada på kläder, glasögon ochliknande föremål som den skadade bar på sig vid skadetillfället. Bestämmelserna i denna lag omersättning för personskada tillämpas också i jråga om lidande som någontillfogar annan genom brptt mot den personliga friheten eller genom annatofredande som innefattat brott. Broftsskadeersättning utgår för sakskada och renförmögenhefsska-da även i annat fall än som avses i 3 S i den män denskadelidandes möjligheter aft försörja sig allvarligt har äventyrats genomskadan eller ersältningsbehovet annars, med hänsyn till hans ekonomiska villkoroch omständigheterna i övrigt, framstår som särskilt angeläget. Brottsskadeersättning utgår för sakskada och renförmögenhefsska-da även i annat fall än som avses i 3 S i den mån denskadelidandes möjligheter aft försörja sig allvarligt har äventyrats genomskadan eller ersättningen annars framstår som särskilt angelägen. Kostnad för biträde eller utredning i ärende ombrotfsskadeersätt-ning kan ersättas av allmänna medel, om .synnerliga skälföreligger med hänsyn fill sökandens ekonomiska förhållanden och övriga omständigheter. Kostnad för biträde eller utredning i ärende ombroftsskadeersättning kan ersättas av allmänna medel, om särskilda skälföreligger med hänsyn fill sökandens ekonomiska förhållanden och övriga omständigheter. Denna lag träder i kraft den . Motionerna :- .,: JuU 1987/88:37 . 1987/88:Ju709 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär atf en utredning tillsätts meduppgift aft förbättra räffegångshjälpen beträffande broftsskadeständ. l987/88:Ju804 av m.fi. (m) vari yrkas 17. atf hos regeringen begär utredning med syfteatf stärka brottsoffrens ställning på sätt som i mofionen angivits. 1987/88:Ju808 av () vari yrkas aff riksdagenhos regeringen begär förslag fill lagstiftning eller andra regler om ersättningtill personer som skadas vid förhindrande av brott. 1987/88:Ju81l av m.fl. (c) vari yrkas ' 2. att hos regeringen begär förslag tillinsatser för stöd fill våldsoffer innebärande atf a) polismyndigheten organiserar en särskild kqnfaktorganisafion för våldsoffer med de uppgifter som anges i motioiien, b)rätten tillsamhällsstöd garanteras så som i motionen anförs, c) brottsskadelagensfillämpningsområde vidgas avseende brottsoffers och ingripares möjligheter tillekonomisk kompensation. 1987/88:Ju8l4 av m.fl. (c) variyrkas ,, 3. aft som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information och stöd till dem som ingriper för att förhindra brott: 1987/88:Ju815 av () vari yrkas ah riksdagenhos regeringen begär aft en utredning snabbt tillsätts för att överväga derättsliga, ekonomiska och andra aspekter som kan finnas för att kraftigt stödjadem som ingriper för atf hjälpa polisen eller på annat sätt söker förhindraeller avvärja brott. Den trädde brottsskadelagen (1978:413) ikraft. lämnades ersättning i vissa fall av allmänna medel till den som tillfogatsskada genom brott från särskilda anslag på och socialdepar tementets huvudtitlar. Enligt denna lag prövas ansökningar om érsätfniiig av stafiiga medel för broftsskador (brottsskadeersättning) äv en särskild myn dighet, brottsskadenämnden. Reglerna i brottsskadelagen om brotfsskade- ersättningens omfattning anknyter fill regleringen i skadeståndslagen (1972:207). Brottsskadelagen kompletteras av brottsskädeförordningen(1978:653) och förordningen (1978:655) med instruktion för broftsskadenämnden. Regeringen uppdrog åt brottsförebyggande rådet(BRÅ) atf överväga olika åtgärder för aff stödja och hjälpa dem som hardrabbats av brott. Uppdraget redovisades i en promemoria (Kansli PM1986:1) 1* 1987/88. Stöd och hjälp åt brottsoffer. I promemorian JuU 1987/88:37 föreslogsatt möjligheterna till ersättning enligt brottsskadelagen skulle förbättras.Med anledning av förslaget uppdrogs ät en särskild utredareaff se över brottsskadelagen i syfte att förbättra möjligheterna för brottsofferatt få brottsskadeersättning. promemorian(Ds Ju 1987:1) Översyn av brottsskadelagen. Förslaget i den nu aktuella propositionen grundar sig pådetta utredningsmaterial. Brottsskadelagens ersättningsregler innebär i korthetföljande. Brotfsskadeersättning utgår för personskada. Sompersonskada ersätts även skada på kläder, glasögon och liknande föremål som denskadade bar på sig vid skadefillfället. Broftsskadeersättning utgår vidare för sakskada och, omsärskilda skäl föreligger, för ren förmögenhetsskada (dvs. en ekonomisk skadasom uppkommit utan samband med aff någon lidit person- eller sakskada). Enförutsättning för ersättning i dessa fall är atf brottet begåtts av någon somvar häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller intagen för vård i hem somavses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga resp. 11 § lagen (1981:1243) om vård äv missbrukare i vissa fall.Sädana skador kallas ibland rymlingsskador. Broftsskadeersättning utgår försakskada och ren förmögenhetsskada även i annat fall än vid rymlingsskada iden mån den skadelidandes möjligheter aft försörja sig allvarligt haräventyrats genom skadan eller ersättningsbehovet annars, med hänsyn fill hansekonomiska villkor och omständigheter i övrigt, framstår som särskiltangeläget. Som ovan antytts bygger brottsskadelagensersättningssystem i huvudsak på den allmänna skadesfändsrättens regler. Vissabegränsningar gäller dock. En sådan begränsning är aft broftsskadeersättninginte omfattar ersättning för lidande till följd av sådanaintegrifetskränkningar som nämns i 1 kap. 3 § skadeståndslagen. I propositionen föreslås ändringar i brottsskadelagen såatt möjligheterna att få ersättning av statsmedel för skada fill följd av brottförbättras i olika, avseenden. Förslaget är ett led i strävandena atf förbättrabrottsoffrens (målsägandenas) situation. Ett av förslagen i proposifionen innebär attersäffningsmöjligheterna i brottsskadelagen utvidgas så attbroftsskadeersättning kan utgå för lidande som har tillfogats någon genom brottmot den personliga friheten eller genom annat ofredande som innefattar brott. Vidare föreslås en utvidgning av möjligheterna att utgebroftsskadeersättning för sakskada och ren förmögenlietsskada som inte harorsakats av en . rymling så aft ersättning kan utgå utan ekonomiskbehovsprövning i den mån ersättningen med hänsyn fill omständigheterna framstårsom särskilt angelägen. En sökandes möjligheter aft få ersättning av allmännamedel för kostnader JuU.1987/88:37 i ett ärende om broftsskadeersättning föreslås också utvidgade. ersättningskall kunna utgå skall det infe som krävas synnerliga skäl utan, . varatillräckligt aft det föreligger särskilda skäl. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den . Ufskottet finner inte anledning till erinran motlagförslaget och tillstyrker således bifall till propositionen. Utskoffef förordar dock en viss jämkning i fråga om ikraftträdandet. Som förut nämnts föreslås i propositionen, att lagändringarna skall träda i kraft den . Enligt vad som uttalas i propositionen blir de nya reglerna tillämpliga endast på skadefall som inträffar efter den tidpunkten. Enligt utskottets uppfattning bör emellertid de nya bestämmelserna tillämpas även på skadefall som inträffat dessföriur nan. Som framgår av utskottets hemställan nedan förordar utskottet en övergångsbestämmelse av denna innebörd. Självfallet innebär detta ingen ändring i fråga om vad som redan gäller för prövning av skadefall som . inträffat före brottsskadelagens ikraftträdande . Utskottet vill fillägga att vad utskottet förordat givetvis inte leder fill att det kanbli aktuellt för broftsskadenämnden atf enbart på den grund atf ny lagstiftning tillkommit ta upp redan prövade ärenden till omprövning (jfr prop. 1977/78:126 s. 51 f och prop. 1985/86:80 s. 77 ff). Ingripanden för att avvärja brott . 1 motionerna 804, 808, 811,814 och 815 tas upp olikafrågor med anknytning till enskilda personers ingripande för aff förhindrabrott. I motion 808 framställs önskemål om reglering av frågan om ersättningtill den som skadas vid ingripande för att förhindra brott och i rnotionerna804 och 814 begärs en översyn av nu gällande regler i detta hänseende. 1rnotion 814 begärs därutöver ökad information fill allmänheten omförutsättningarna för enskilt ingripande i sådana fall.' I mofion 815framställs begäran om utredning beträffande ekonomiska, rättsliga och andraåtgärder som syftar fill ätt stödja dem som ingriper för atf hjälpa poliseneller på annat sätt söker förhindra brott. Vad först beträffar särskilda regler om ersättning fördeskadelidande vid ingripande mot brott skall följande framhållas. Den som biträder ordningsmakten vid ingripande mot brottkan erhålla ersättning för skada. Bestämmelser härom finns i förordningen(1948:195) om ersättning och belöning av statsmedel vid biträde åtordningsmakfen samt i den därfill anknytande tillämpningskungörelsen(1948:196). Bestämmelserna innebär i huvudsak att den som biträtt en enskildpolisman eller ordningsvakt vid ingripande mot någon som har stört den allmännaordningen eller begått eller misstänkts för brott är berättigad attfåersätfning av allmänna medel för skada som uppstått till följd ävingripafidef. Både personskada och egendomsskada ersätts. Äveii belöning kanutgå i sådana fall åt den som visat särskild rådighef och nit. Frågor omersättning prövas av . I propositionen anger justifieministern aft hon anserdetta vara en lämplig ordning för utbetalning av de ersättningsbelopp som kanaktualiseras i dessa 'Honanger vidare att hon'har för'avsikt att föreslå regeringen att JuU1987/88:37 förordningen moderniseras och ändras. Avsikten är atf ersättning ifortsättningen skall utgå, fill skillnad från vad som är fallet, även ifall då en enskild person gör eft ingripande innan polis eller ordningsvaktkommit till platsen. Utskoffef vill i sammanhanget nämna att den söm ingriperför att avvärja brott och själv blir utsatt för brott kan erhållabrotfsskadeersättning. Enligt utskottets mening får mofionärernas önskemål omökat stöd till den som ingriper vid brott anses'tillgodosedda genom de ändringsförslag som aviserats av justitieministern i propositionen. Utskottet ställer sig bakom justitieministerns uttalande i-propositionen att det finns anledning ätt anbefalla en viss försiktighet när det gäller att från'enskilda personers sida ingripa i sådana fall. Det förekommer dock, även enligt utskottets mening, utan tvivel situationer där ingripanden av detta slag är' klart motiverade och förtjänta av all uppmuntran. .' ' ' ' Beträffande önskemålet i mofion 814 om ökad informationfill allmänhe ten om förutsättningarna för enskilt deltagande vid'ingripande mot brott kan nämnas följande. .:':: BRÅ gav ut en rapport (BRÅ 4986:2) Bra låsoch goda grannar - en . En förkortad version avrapporten finns utgiven i BRÅ:s broschyr Goda råd för broffsförebyggare. Isåväl rapporten som broschyren finns utförliga beskrivningar om vad en enskildperson får göra för aff förhindra brott och för att försvara sig själv.Publikationerna har spritts till ett stort antalorganisationer, myndigheter ochkommuner m.fl. Utskottet har fidigare uttalat aft def är vikfigt attallmänheten har kunskap om vilken räff fill självförsvar den enskilde har, ochufskottet har därvid konstaterat att def kan vara så aff allmänheten intekänner till var gränserna går i dessa fall (se JuU 1986/87:5 och 1986/87:34 s.13 f). Utskottet hänvisade till överväganden avfängelsestraffkommif tén i fråga om de allmänna ansvarsfrihefsreglerna ochförutsatte att kommittén i detta arbete skulle komma aff överväga hurallmänhetens behov av informafion om nödvärnsräftens innehåll och gränser kundemötas på eff lämpligt sätt. Fängelsestraffkommif tens arbete i denna del är förnärvarande i def närmaste avslutat. Ufskottet, som anser det viktigt <>'tallmänheten känner fill vilka rättigheter de har i aktuella hänseenden, finnerj def läge frågan nu befinner sig och mot bakgrund av det material som BRÅ utgivit,atf def infe är nödvändigt med ett sådant uttalande i frågan frän riksdagenssida varom önskemål framställts i mofion 814. 1 mofion 815 efterlyser motionären en utredning i syfteaft stödja dem som ingriper för aft hjälpa polisen eller, på annat sätt sökerförhindra brott. Utskottet får härvidlag hänyisa till vad jusfitieministernföreslagit i proposifionen såvitt gäller rätfen fill ersättning för skador somuppstått vid själva ingripandet. Därutöver vill utskottet på nytt nämna aftfängelsestraff-kommittén genom tilläggsdirektiv (dir. 1983:43) fått i uppdragatf se över de allmänna reglerna om nödvärn. Någon anledning för affnu begära ytterligare överväganden i saken föreligger enligt utskottets meninginte. Med def anförda avstyrks bifall fill de här behandladeyrkandena i motionerna 804, 808, 811, 814 och 815. Brottsoffrenssituation JuU 1987/88:37 I motionerna 804 och 811 väcks frågor bm förbättringar avbrottsoffrens situation. I mofion 804 begärs atf en uti-edning tillsätts medsyfteaff stärka brottsoffrens ställning. I mofion 811 rikfas intresset främstmot våldsoffrens situafion. Motionärerna föreslår att polisen i desforadistrikten inrättar en speciell jourgrupp med uppgift atf dels svara förkontakterna med brottsoffer, dels förmedla kontakter fill brottsofferjourerm.m. Enligt motionärerna bör brottsoffren garanteras samhällsstöd. Samtidigtbör brottsskadelagens tillämpningsområde utvidgas. Som utskoftet tidigare uttalat är def från kriminalpolifiskautgångspunkter angeläget att på olika sätt förbättra brottsoffrens situation.Utskottet vill här hänvisa till sina tidigare betänkanden i frågan (se JuU1986/87:22 s. 2 och där gjorda hänvisningar). Också departementschefen berörämnet i årets budgetproposition, s. 35 ff, där hon bl.a. hänvisar till olikaåtgärder som vidtagits med anledning av uttalanden i 1986 årsbudgetproposifion. Av den redovisning som lämnas på de angivna ställenaframgår aft frågorna på olika sätt är föremål för regeringens uppmärksamhet.Läget innebär i korthet följande. Åtgärderna i den nu aktuella proposifionen om utvidgadersättning till brottsoffer enligt brottsskadelagen är ett led i dessasträvanden. På regeringens uppdrag har BRÅ bl.a. genomfört enfördjupad undersökning rörande brottsofferjourer och behovet av psykologiskahjälp- och stödåtgärder åt målsägandena. BRÅ har avslutat detta arbete och föreslår ikorthet bl.a. följande. - Personal inompolisen bör få större möjligheter atf ägna sig åt brottsoffer. Bl.a. börpolisen informera brottsoffren om var de kan få hjälp och hur handläggningen avderas anmälan fortskrider samt vid behov ge råd om lämpliga brottsförebyggandeåtgärder. - Personal inomsocialtjänst och sjukvård bör ges möjlighet aff i större utsträckning än förnärvarande är fallet uppmärksamma brottsoffrens problem. - Informationenfill brottsoffren bör förbättras väsentligt. Def föreslås aff en myndighet,förslagsvis brottsskadenämnden, bör tilldelas eff centralt ansvar förinformationsverksamheten till brottsoffer. - Samhället bör underlätta förbrottsoffren att så snabbt som möjligt få uf det skadestånd som filldöms dem. - En utredning om en förbättradförmånsrätt för skadeståndsanspråk bör övervägas. - Åklagarensinsatser vad gäller skadeståndsanspråk bör ökas. - Samhälletsekonomiska stöd fill kvinnojourerna bör öka. BRÅ:s förslag är föremål för regeringensställningstagande. Som påpekas i årets budgetproposifion har polisens kontaktmed brottsoffer bl.a. utretts av polisberedningen (Ju 1981:02). Beredningenkonstaterade i sitt betänkande (SOU 1985:62) Inriktningen av polisverksamhetenaff det fanns såväl behov av som utrymme för aft polisen skall föra in ellermer betona ett servicetänkande som tar sikte på råd och stöd i olika avseendenåt framförallf personer som har drabbats av brott. En sådan ordning skulle- JuU1987/88:37 enligt beredningen innebära en förbättrad polisverksamhet och fågoda effekter på polisarbetet på såväl kort som lång sikt. Departementschefenhar helt ställt sig bakom beredningens förslag. Genom eft tillägg fillpolisförordningen (1984:730) har regeringen på justitieministerns förslaguttryckligen föreskrivit att polisen skall sträva efter atf ge hjälp och stödfill dem som drabbats av brott. (Ju 1982:01) har på regeringensuppdrag undersökt hur det rättsliga förfarandet i mål om ansvar för sexualbrotthar fungerat i prakfiken från målsägandens synpunkt sedan nya regler i ämnetinfördes . Regeringen har lagt fram förslag filllagstiftning om målsägandebiträde (prop. 1987/88:107). Propositionen är förnärvarande föremål för prövning. I samband med behandling i olika sammanhang av frågorrörande kvinnomisshandel och sexuella övergrepp mot kvinnor har särskiltuppmärksammats att vissa former av personförföljelse inte är ovanligt ochibland tagit sig oroande uttryck. Dessa problem har närmare belysts i en inomjustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1987:13) Besöksförbud. Regeringenhar föreslagit att anta én lag med bestämmelser om sådantförbud. Propositionen (1987/88:137) är föremål för riksdagensbehandling. har efter samråd med riksåklagaren ochdomstolsverket övervägt frågan om fördjupad information fill målsägande underförundersökningen. Förslaget övervägs i jusfifiedepartementet.I årets budgetproposition har justitieministern aviserat sin avsikt atf eninformationsbroschyr skall kunna distribueras den då flerabetydelsefulla författningsändringar som rör målsägandena kan förväntas träda ikraft. Också när det gäller målsägandens rätt till skadestånd ianledning av brott har gjorts insatser. Således har antagiteff förslag fill ändring i beträffande enskilt anspråk vidförundersökning och rättegång. Ändringarna, som trädde i kraft den 1 februari1988, syftar fill atf målsäganden lättare skall kunna få fill stånd endomstolsprövning av sitt anspråk. Åklagarna har sålunda fått en vidgadskyldighet aff för målsägandenas räkning föra talan om skadestånd i anledningav brott. Som anges i årets budgetproposition har regeringen föravsikt atf se över även materiella frågor på skadesfändsrättens område. Ökademöjligheter fill ersättning för ideell skada övervägs, och hit hör frågan omskadestånd för integrifetskränkningar på grund av brott. Rent allmänt vill utskottet som tidigare understryka affen av de angelägnaste uppgifterna för det allmänna är atf så långt som möjligtförebygga aff brott begås. Ett effektivt brottsförebyggande arbete innebärockså aft människor i minskande omfattning blir skadade eller på annat sättdrabbade. Likväl står def klart aff åtskilligt kan och bör göras för aftförbättra förhållandena för den som ändå blir. utsatt för brott. Denna frågahar också under senare fid ägnats stor uppmärksamhet av statsmakterna. Som ovan framgått har också flera utredningar gjorts iavsikt aff se om brottsoffrens situation kan förbättras. Många avutredningsförslagen har redan lett fill lagsfiftning. och några är förnärvarande föremål för behandling.BRÄ:s fördjupade undersökning om brottsoffrens situation är . JuU 1987/88:37nu föremål för regeringens ställningstagande. I det lägesom frågan om en förbättrad situafion för brottsoffren befinner . sig anserutskoftet att det inte nu är aktuellt aff begära ytterligare en utredning isaken. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 804 i denna del. Utskottet vill beträffande önskemålet i mofion 811 om aftpolisen skall vara en förmedlande länk mellanbrottsoffer och andra samhällsmyndigheter anföra följande. Enligt 3 Spolislagen (1984:387) är polisen skyldig aft samarbeta med andra myndigheteroch organisationer vilkas verksamhet berör polisverksamheten. Särskilt åliggerdet polisen atf fortlöpande samarbeta med myndigheter inom ochsnarast underrätta dessa om förhållanden som föranleder någon åtgärd av dem. När det gäller önskemålet om garanterat samhällsstöd villutskottet utöver vad som anförts i det föregående understryka att, allmänt sett, inom kommunerna har huvudansvaret för stöd och hjälp till brottsoffer. Enligt 10 S socialtjänstlagen (1980:620) kan bl.a. kontaktperson förordnas , med uppgift att hjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter. Här vill utskottet påpeka aft BRÅ , som ovan anförts, föreslagit att både sjukvård och socialtjänst bör få ökade skyldighe ter att hjälpa brottsoffer. Då BRÅ:s förslag är föremål för regeringens ställningstagande ser utskottet inte anledning till något särskilt uttalande i frågan från sida. Med def anförda avstyrker utskottet bifall till motion 811 i denna del. Detta gäller även yrkandet om utvidgning av brottsskadelagens tillämpningsområde som får anses tillgodosett genom förslaget i propositionen. . i . , . Utvidgad rättegångshjälp beträffande brottsskadestånd I motion 709 begär mofionärerna att en utredning tillsättsmed uppgift att förbättra rättegångshjälpen beträffande brottsskaciesfånd.Motionen är skriven bl.a. mot bakgrund av de genomförda ändringarna irättegångsbalken där åklagarens skyldighet atf för målsägandens räkning föratalan om enskilt anspråk vidgades. Enligt mofionärerna bör denna skyldighetytterligare utvidgas till atf avse infe bara skadestånd på grund av brott utanäven skadestånd i anledning av brott. Mål vid de allmänna domstolarna .som rör civilrättsJigaanspråk behandlas i princip enligt regler för tvistemål. Detgäller även mål om enskilt anspråk - anspråk-pä skadestånd - i anledning av brott.I 22 kap. finns emellertid regler om att enskilda anspråk avdetta slag kan handläggas i samband med talan om ansvar för brottet. Talan om enskilt anspråk kan alltså föras i samband medåtal (22 kap. 1 S RB). Talan väcks enligt huvudregeln genom ansökan omstämning. Sedan åtal har väckts kan i vissa fall talan om enskilt anspråkväckas utan enformell stämningsansökan, om rätten medger det (45 kap. 5 och 6§§ RB). I en rättegång i vilken ansvarstalan förs kan i princip alla slags anspråksom har brottet som utgångspunkt tas upp till gemensam prövning (22 kap. 4 §RB). I 22 kap.RB talas om anspråk "i anledning av brott" och anspråk "pä grund avbrott". Till anspråk i anledning av brott hänförs alla slags enskilda JuU'1987/88:37 anspråk som har något samband med det påstådda brottet, vare siganspråket riktar sig mot den tilltalade eller mot någon annan och oavsett omgrunden för talan är begränsad fill själva den brottsliga gärningen eller omfattarytterligare räftsfakta. Med anspråk "på grund av brott" i 22 kap. 2 § RBavses endast anspråk av målsäganden (eller av någon som övertagit anspråket)som är riktat mot den tilltalade och som grundas enbart pä den brottsligagärning som läggs den tilltalade fill last. I dessa fall är åklagaren skyldigaff på begäran av målsäganden i samband med åtalet förbereda och utföra äventalan om det enskilda anspråket om brottet hör under allmänt åtal. Åklagarensskyldighet atf utföra målsägandens talan härvidlag har utvidgats ochgäller nu om def kan ske utan väsentlig olägenhet och målsägandens anspråk inteär uppenbart obefogat (se prop. 1987/88:1, JuU 14, rskr.