bet · GB01SfU26 · 1987-12-31 00:00:00 — 10. beträffande inkomstbegrepp vid prövning av rätt tillstudiemedel altriksdagen med bifall till motion 1987/88;Sf22 yrkande 7 i motsvarande delantar 4 kap. 21 § förslaget till lag om ändring i studiestöds-lagen med denändring att lagrummet erhåller följande såsom Reservanternas förslagbetecknade lydelse. Regeringens förslag Reservanternas förslag Som den studerandes inkomst Som den studerandes inkomst enligt 16 enligl 16 och 19 §§räknas vad som på det och 19 §§ räknas vad som på det halvåretkan beräknas belöpa av halvåret kan beräknas belöpa av det beloppsom kan förutses bli den det belopp som kan förutses bli den studerandes sammanräknade in- studerandes taxerade inkomst vid komst vidlaxeringen till statlig in- taxeringentill statlig inkomstskatt Regeringeneller den myndighet eller den myndighet som regeringen bestämmer får som regeringen bestämmer får meddelanärmare föreskrifter om meddela närmare föreskrifter om tillämpningenav första stycket. tillämpningen av första stycket. Regeringen eller den myndighet eller den myndighet regeringen bestämmer fär för utom- regeringenbestämmer fär för utom lands bosalla och sjömän föreskri- landsbosatta och sjömän föreskri va andra regler för inkomslberäk- vaandra regler för inkomstberäk ningen, ningen. 10.Höjdafribeloppsgränser (mom. 11) SfU 1987/88:26 NilsCarlshamre, och (alla m) anser delsalt den del av utskottets yttrande pä s. II sombörjar med "I fråga" och slutar med "yrkande 3." bort haföljande lydelse: uppfattning bör prövningen av rätt till studiemedel mol egen inkomstpå sikt upphöra. Därmed understryks alt studiemedelssystemet är ett generelltsystem. En avskaffad inkomstprövning skulle också medföra besparingar iadministrationen och underiätta hanteringen för den enskilde. Risken för att enavskaffad prövning skulle leda till att de studerande förvärvsarbetar såmycket jämsides med studierna att dessa skulle försummas är ringa, eftersomrätten till studiemedel är knuten till dellagande i undervisningen och visssludietakt. Om tillfredsställande studieresultat uppnås bör del enliglutskottets mening vara den enskildes sak att i övrigt disponera sin lid. Medhänsyn till att ett avskaffande av inkomstprövningen skulle ge ettmerutflöde av studiebidrag på 450 milj. kr., måste en reform genomförassuccessivt i en takt som blir beroende av kostnadsutvecklingen. Som ett förstaelappmål anser utskottet att fribeloppsgränserna bör höjas med 10procentenheter för vartdera halvåret fr.o.m. den , och regeringenbör därför framlägga förslag härom. Del anförda bör ges regeringen tillkänna. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande höjda fribeloppsgränser alt medanledning av motion l987/88;Sf22 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. En Utredning om fribeloppsgränserna (mom. 12) MargaretaAndrén (fp), Margö (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetvill" och pä s. 12 slutar med "yrkande 1." bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den i motion Sf25 framförda uppfattningen all ett alternativ till slopadinkomstprövning skulle vara all låta prövningen omfatta endast de inkomster destuderande har under den tiden dä studiemedel utgår medan ferieinkomsternaskulle vara undantagna från prövning. Enligt utskottets mening finns del skälatt studera frågan för att se hur ett sådant sysfem skulle kunna utformas ochvilka kostnader det skulle innebära för statsverket i form av ett ökat antaloreducerade studiemedel. bör därför hos regeringen begära att CSN fårett sådant uppdrag. dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 12. beträffande en utredning om fribeloppsgi-ånserna attriksdagen med bifall till motion l987/88:Sf25 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ekonomisktstöd till vissa gymnasieelever (mom. 13) 1987/88:26 Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "I fråga" och slutar med "avstyrks följaktligen. "bort ha följande lydelse; Utskottet vill inledningsvis framhålla att de ekonomiskavillkoren förungdomar mellan 18 och 20 är måste förbättras. Den socialasnedrekrytering som kan mätas vid universitet och högskolor grundas redan vidgymnasiestudierna. Det finns undersökningar som visar att det finns ett klartsamband mellan valet till gymnasieskolan och föräldraekonomin. Enligt utskottels mening bör därför regeringen snarastutreda förutsättningarna för att ge gymnasieelever , som påbörjatsina gymnasiestudier , ett förstärkt ekonomiskt stöd. Dettakomplement till studiehjälp bör lämpligen motsvara bidragsdelen istudiemedelssystemet eller i vart fall en del därav. Vad utskottet med bifalltill motion Sf23 yrkande 11 således anfört bör ges regeringen till känna. dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 13. beträffandeekonomiskt stöd till vissa gymnasieelever attriksdagen med bifall till motion 1987/88;Sf23 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Påböljande av återbetalning (mom. 14) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 6." bortha följande lydelse; Med hänsyn till alt de studerande under flera årsstudietid tvingats leva under knappa omständigheter anser utskottet att detfinns behov av en längre återbetalningsfri period när studierna avslutats.Enligt utskottets mening bör därför återbetalningen av studiemedel ävenfortsättningsvis påbörjas först under det tredje året efter att studiestödsenast uppskrivits. dels alt moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 14. beträffandepåbörjande av återbetalning attriksdagen med bifall fill motion l987/88:Sf23 yrkande 6 antar 8 kap. 3 §förslaget till lag om ändring i studiestödslagen med den ändring att lagrummeterhåller följande såsom Reservantens förslag betecknade lydelse. Regeringensförslag Reservantens förslag SfU 1987/88:26 8 kap. 3§ 0/7! det vid ingången av ett ka- Återbetalningen skall börja un- lenderårhar gått minst sex måna- der det tredje året efter det för vil-der efterden senaste tidsperiod för ket den återbetalningsskyldige har vilken den återbetalningsskyldige fått studiestöd enligl 3, 4 eller 7 har fåttstudiestöd enligt 3, 4 eller 7 kap. kap. skall återbetalningen av studielånenbörja med det kalenderåret. Differentierade procentsatser för årlig återbetalning(mom. 15) Margö (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet anser" och på s. 15 slutar med "yrkande7." bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen att återbetalningen skall inkomstrelateras men anser att detfinns starka skäl som talar för att procentsatserna bör differentieras beroendepå inkomst. Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion Sf23 att förhellidsarbe-tande bör ingen återbetalning ske när inkomsterna understiger 3,5basbelopp, och vid inkomster mellan 3,5 och 5 basbelopp bör den ärligaavgiften vara av årsinkomsten. Först vid inkomster över 5 basbelopp bör denårliga avgiften fastställas till av årsinkomsten. För deltidsarbetande böringen återbetalning ske om årsbeloppet understiger av basbeloppet. Vidinkomster frän deltidsarbeten som grundar årsbelopp av basbeloppetbör återbetalningen ske av årsinkomsten på den del av inkomsten somöverstiger den lönenivå som ger ett årsbelopp på av basbeloppet. Inkomsterfrån deltidsarbete som medför årsbelopp med högre belopp än av basbeloppetbör medföra en återbetalning på pä hela årsinkomsten, och vid inkomsteröver 5 basbelopp bör en återbetalning ske av årsinkomsten. Regeringen bör framlägga förslag om differentieradåterbetalning i enlighet med del anförda och i så god lid att förslaget kanträda i kraft den . dels alt moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 15. beträffande differentierade procentsatser för årligåterbetalning attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Sf23 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 15.Inkomstbegrepp vid återbetalning m. m. 16) SfU 1987/88:26 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "motsvarandedel." bort ha följande lydelse: Det i propositionen föreslagna inkomstbegreppetsammanräknad inkomst innebär bl.a. att underskotts- och förlustavdrag somuppkommit t.ex. pä grund av innehav av villa eller rörelse ej fårtillgodoräknas. Sålunda drabbas enligl utskottets mening exempelvisbarnfamiljer, som ofta om möjligt väljer att bo i en egen villa saml vissanyetablerade egna företagare. Även om någon absolut rättvisa ej går att uppnå i dylikasammanhang anser utskottet att laxerad inkomst bättre än sammanräknad inkomstspeglar den enskildes verkliga betalningsförmåga och säledes bör användas sominkomstbegrepp vid återbetalning av studiemedel. dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med "bör avslås" bortha följande lydelse: Såsom ovan nämnts har särskilda återbetalningsreglerutformats för personer bosatta utomlands. Dessa regler innebär alt den åriigaåterbetalningen - oberoende av inkomsten - skall utgöra en tjugondel avskulden, dock lägst av basbeloppet. Detta system ger enligt ulskottetsmening en klarare uppfattning om återbetalningstiden, och utskottet anser altäven en i bosalt låntagare bör ha möjlighet alt välja sådanåterbetalning. dels att moment 16 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse: 16. beträffande inkomstbegrepp vid återbetalning m.m.att med bifall till motion 1987/88:Sf22 yrkande 4 och yrkande 7 imotsvarande del antar 8 kap. 4 § förslaget till lag om ändring isludieslödslagen med den ändring alt lagrummet erhåller följande såsomReservanternas förslag betecknade lydelse. Regeringens förslag Reservanternas förslag Årsbeloppet för étt kalenderår Årsbeloppet för étt kalenderår skall av den åter- skall vara av den ätér betalningsskyldiges sammanräkna- betalningsskyldiges taxerade in- de inkomst enligl den senaste laxe- komst enligl den senasle taxeringen ringen till statlig inkomstskatt. Som till statlig inkomstskall om inte an- taxering gäller beslut om taxering i nat följer av andra stycket. Som första instans. taxering gäller beslut om taxeringi När detgäller sådana återbelal- När det gäller sådana äterbetal- ningsskyldigasom under det in- ningsskyldiga som under det in komstår den senaste taxeringen av- komstår den senaste taxeringen av ser var bosatta utomlands eller var ser var bosatta utomlands eller var sjömän fär regeringen föreskriva att sjömän får regeringen föreskriva alt återbetalningen i stället skall ske återbetalningen i stället skall ske med ett belopp som svarar mot en med ett belopp som svarar mot en 32 Regeringens förslag Reservanternas förslag SfU 1987/88: 26 tjugondelav den kvarstående låne- tjugondel av den kvarstående låne skulden, dock minst femton pro- skulden, dock minst femton pro cent av basbeloppet det år återbe- cent av basbeloppet det är återbe talningen skall göras. talningen skall göras. Meddelas så dana föreskrifter får även en i Sve rige bosatt låntagare fullgöra sin återbetalningsskyldighet i enlighet med dem. Till det årsbelopp som den åter- Till det årsbelopp som den äter- betalningsskyldige skall betala får betalningsskyldige skall betala får läggas sådana avgifter som rege- läggas sådana avgifter som rege ringen har föreskrivit med stöd av ringen har föreskrivit med stöd av 1 § andra stycket. 1 § andra stycket. En uppföljning av återbetalningsreglerna (mom. 17) MargaretaAndrén och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "åtgärd." bort ha följandelydelse; uppfattning finns det en risk för att återbetalningsreglerna meddet valda inkomstbegreppet kommer att visa sig mycket betungande framför alltför låntagare som förutom studieskulden har lån för all , finansiera sittboende. Som bostadssituationen är på mänga håll i landet är det ofta svårtatt få bostad på annat sätt än att köpa bostadsrätt eller småhus. Det finnsdärför enligt utskottets mening anledning att noga följa verkningarna avåterbetalningsreglerna för att kunna förändra dessa om det visar sig att deblir alltför betungande för låntagarna. med bifall till motion Sf25 yrkande 2 således anfört bör gesregeringen till känna. dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 17. beträffande en uppföljning av återbetalningsreglerna attriksdagen med bifall fill motion 1987/88:Sf25 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Avgiftsbefrielse och avskrivning på skulden förlåntagare med låga inkomster (mom. 18) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Vadförst" och slutar med "8 och 9." bort ha följande lydelse; Utskottetvill understryka vikten av att avgiftsbefrielse och avskrivning av skulden generellt bör komma i fråga för låntagare med låga inkomster. I likhet med motionärerna i mofion Sf23 anser utskottet därför att inkomster från heltidsarbete under 3,5 basbelopp bör medföra avgiftsbefrielse det året samt avskrivning på skulden med belopp motsvarande årsavgiften. Vidare bör inkomster från deltidsarbete som beräknat på av årsin komsten skulle ge ett årsbelopp på av basbeloppet medföra 33 3 1987/88. avgiftsbefrielse ochavskrivning på skulden med belopp motsvarande års- SfU 1987/88: 26avgiften. Regeringenbör lägga fram förslag om avgiftsbefrielse och avskrivning av skulden ienlighet med det anförda och i så god tid att förslaget kan träda i kraft den Ijanuari 1988. delsatt moment 18 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 18. beträffandeavgiftsbefrielse och avskrivning på skidden för låntagare med låga inkomster att medanledning av motion 1987/88:Sf23 yrkandena 8 och 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Avskrivning av studieskulden för alla som uppburitstudiemedel (mom. 19) NilsCarlshamre, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "När det"och slutar med "motion Sf22." bort ha följande lydelse; Utskottetkan konstatera att den som har avstått från arbetsinkomster pågrund av studier har dragit på sig en extra stor skuldbörda. Det är därförmotiverat att staten avskriver en del av denna skuld. Därmed främjas ocksårekryteringen till de mer krävande studierna, och de sociala hinder somföreligger motverkas. Rätt till avskrivning bör enligt utskottets mening gällaalla som uppburit studiemedel för minst sex terminers helstidsstudier ellerdeltidsstudier av motsvarande total omfattning. De sex terminerna skall kunnagälla såväl gymnasiala som postgymnasiala studier och behöver inte omfatta ensammanhängande tidsperiod. Avskrivning bör ske av basbeloppet pertermin för gymnasiala studier (dvs. av lånet) och av basbeloppet peruppnådda 20 poäng för postgymnasiala studier. Isyfte att stimulera till ökad forskning anser utskottet också att en särskildavskrivning av skulden bör göras för den som avlägger doktorsexamen. Därvidbör en skuldavskrivning ske med en summa som motsvarar ett basbelopp. Regeringenbör framlägga förslag om avskrivning av studieskulden i enlighet med detanförda och i så god tid att reglerna kan träda i kraft . delsatt moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 19. beträffandeavskrivning av studieskulden för alla som uppbu rit studiemedel att medanledning av motion 1987/88;Sf22 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Nedsättningav återbetalning (mom. 20) SfU 1987/88:26 NilsCarlshamre, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "I fråga"och på s. 17 slutar med "yrkande 5." bort ha följande lydelse; Somgrund för beräkning av årsbelopp skall enligt proposifionen gälla beslutet omtaxering i första instans. Detta kan i vissa fall få orimliga konsekvenser, ochenligt utskottets mening bör därför bestämmelsen om rätten till nedsättning avåterbetalningen för den som överklagat sin taxering tillämpas generöst.Utskottet anser vidare att om den taxerade inkomsten nedsätts vid prövning ihögre instans bör en korrigering av återbetalningsbeloppet göras automatiskt. med bifall till motion Sf22 yrkande 5 således anfört bör gesregeringen till känna. delsalt moment 20 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 20. beträffandenedsättning av återbetalning att med bifalltill motion 1987/88 :Sf22 yrkande 5 dels antar 8 kap. 6 § förslaget till lag omändring i studiestödslagen, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Avskrivning av studieskulden för läkare i glesbygd (mom. 21) MargaretaAndrén och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets,yttrande på s. 17 som börjar med "Fråganhar" och slutar med "och S035." bort ha följande lydelse; mening är det angeläget att pröva skilda vägar för att stimuleraläkare att ta anställning eller öppna praktik i läkarglesa län. En väg är attskriva ned studieskulden för dessa läkare. Utskottet anser - i motsats till vadsom framhållits i propositionen att en sådan åtgärd varken skulle innebäranågra större rättviseproblem eller vara principiellt felaktig. Rätt tillnedskrivning av studieskulden bör dock enligt utskottets mening förbehållas deläkare som förbinder sig att upprätthålla tjänsten under en viss fid. Vidarebör urvalet av de län eller delar av län som skall komma i fråga för sådanmöjlighet till nedskrivning göras av . Med det anförda anserutskottet att frågan om nedskrivning av studieskulden för läkare som tjänstgöri läkarglesa län bör övervägas ytterligare i syfte att framlägga förslag härom.Detta bör ges regeringen till känna. delsatt moment 21 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 21. beträffandeavskrivning av studieskulden för läkare i glesbygd att med bifall till motionerna 1987/88:Sf335 och l987/88:Sf4l8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Övergångsbestämmelser(mom. 23) SfU 1987/88:26 (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "förevarande del." bort ha följande lydelse; mening bör det ligga i samhällets intresse att så många som möjligtväljer att betala igen de gamla studielänen efter de nya återbetalningsreglerna.Med hänsyn till att de som erhållit studiemedel inte har fått del avden subvention som bidragsdelen i det nya systemet utgör anser utskottet att debör få en avskrivning av skulden om de väljer att betala skulden efterde nya reglerna. dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 23. beträffande övergångsbestämmelser att medbifall till motion I987/88;Sf23 yrkande 13 antar förslaget till lag om ändringi studiestödslagen såvitt avser övergångsbestämmelserna med den ändring attpunkt 2 erhåller följande såsom Reservantens förslag betecknade lydelse. Densom har beviljats studiestöd Den som har beviljats studiestöd som avser tid föreikraftträdandet som avser tid före ikraftträdandet kan begära att dessa kan begära att dessa skall återbetalas enligt bestämmel- skall återbetalas enligt bestämmel serna i 8 kap. i dess nya lydelse. De serna i 8 kap. i dess nya lydelse. / ändrade betalningsvillkoren skall sådant fall skall en avskrivning av tillämpas fr. o. m. skulden göras . De visst år. tillämpas fr. o. m. den Medelshanteringen av studielån (mom. 26) NilsCarlshamre, och (alla m) anser delsalt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Beträffandemedelshanteringen" och slutar med "avstyrks följaktligen." bortha följande lydelse: Enligtpropositionen skall medelshanteringen skötas av och centralastudiestödsnämnden (CSN). CSN:s medverkan behövs, enligt utskottetsuppfattning, för vissa myndighetsuppgifter, främst för att avgöra vilka som ärberättigade till studiemedel. Däremot är utskottet inte övertygat om att enstatlig medelshantering är den mest effektiva modellen. Erfarenheten visar attandra lösningar ofta är mer rationella. Utskottet anser därför att bankväsendetbör få tillfälle att erbjuda sina tjänster så att en bedömning kan ske om derasmedverkan erbjuder fördelar för de studerande, i form av t.ex. service, och omen sådan medverkan är ekonomiskt konkurrenskraftig. Detta bör ske omgående, såatt beslut i denna fråga kan fattas innan det nya studiemedelssystemet träder ikraft. med bifall till motion Sf22 yrkande 2 anfört om bankernas SfU1987/88: 26 medverkan i medelshanteringen bör ges regeringen till känna. dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 26. beträffande medelshanteringen av studielån att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:Sf22 yrkande 2 och med anledning av motionl987/88;Sf25 yrkande 3 i motsvarande del samt med avslag pä proposition1987/88; 116 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Medelshanteringen av studielån och administration avstudiemedel (mom. 26 och 28) MargaretaAndrén och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Beträffandemedelshanteringen" och på s. 19 slutar med "denna del." bort haföljande lydelse: uppfattning bör prövas en ordning där bankväsendet helteller delvis övertar såväl finansiering som administration av studiemedlen.Detta skulle vara till fördel för de studerande som därigenom bl. a. fårtillgång till sådan ekonomisk rådgivning och specialkunskaper som CSN inte hareller inte bör skaffa resurser för att ge. Utskottetanser därför att regeringen bör inbjuda bankerna till konkreta diskussioner föratt få veta hur dessa skall kunna medverka i större omfattning än vad som förnärvarande är möjligt. En förutsättning för en sådan medverkan skall givetvisvara att staten även i fortsättningen lämnar lånegaranti. med bifall till mofion Sf25 yrkande 3 således anfört bör gesregeringen till känna. delsatt momenten 26 och 28 i utskottets hemställan bort ha följande 26.beträffande medelshanteringen av studielån att med bifall tillproposition 1987/88: 116 i denna del och motion 1987/88;Sf25 yrkande 3 imotsvarande del saml med avslag på motion 1987/88:Sf22 yrkande 2 delsbemyndigar fullmäktige i alt svara för den erforderligaupplåningen av medel för sludielångivning, dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 28.beträffande administrationen av studiemedel att med bifall tillproposition 1987/88: 116 i denna del och mofion 1987/88 :Sf25 yrkande 3 imotsvarande del dels godkänner de riktlinjer för administrafionen avstudiemedel som förordals i propositionen, dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 24.Medelsanvisingen till studiemedel (mom. 29) SfU1987/88:26 Under förutsättning avbifall till reservationerna 9, 10, 15, 18 och 19. , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "till studiemedel." bort ha följandelydelse: Utskottethar ovan tillstyrkt de i motion Sf22 begärda förslagen om förändringar i detnya studiemedelssystemet. Till följd härav bör till studiemedelanvisa 200 milj. kr. utöver regeringens förslag eller totalt . dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 29. beträffande medelsanvisningen till studiemedel attriksdagen med bifall fill motion 1987/88;Sf22 yrkande 8 och med anledning avpropositionerna 1987/88: 116 och 1987/88: 100, bil. 10, litt. E, punkt E 4 tillStudiemedel m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Studiemedel till elever vid visst handelsinstitut NilsCarishamre (m), (), (), ()och () anför: Enligtgällande regler kan studiemedel ulgå till privata skolor om skolan antingen harstatligt stöd eller står under statlig tillsyn. Imotion 1987/88;Sf4l6 yrkas att studiemedel skall utgå till elever vid . Vianser att motionens krav är berättigat men konstaterar att studiemedel kanutgå till berörda elever om skolan är beredd att bli ställd under statligtillsyn. Vi avstår därför nu från något yrkande i frågan. Iproposition 1987/88: 116 framlagt Lag omändring i Studiestödslagen (1973: 349) SfU1987/88:26 Bilaga 1