bet · GB01SfU31 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:31 sfu ,,.... u K 1 1987/88:31 om extrahöjning av basbeloppet m.m. (prop.1987/88:121 och prop. 1987/88:150 bil. Proposition 1987/88:121 I proposition 1987/88:121 om extra höjning avbasbeloppet m.m. har regeringen dels föreslagit att anta de inomsocialdepartementet upprättade förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1987:1318) om procentsats för uttag av avgift för åren 1988 och 1989till försäkringen för tilläggspension. dels berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om ett okorrigerai basbelopp. Lagförslagen återfinns i bilaga till betänkandet. Proposition 1987/88:150 FEMTE HUVUDTITELN 1 proposition 1987/88:150 bilaga 2, litt. C och D. harregeringen () föreslagit 1. att tillVårdbidrag för handikappade barn - utöver vad som begärts i proposition1987/88:100 bilaga 7 - för /89 anvisa ytterligare . 2. att lillBidragsförskott - utöver vad som begärts i proposition 1987/ 88:100 bilaga 7 -för /89 anvisa ytterligare . 3. att tillBarnpensioner- utöver vad som begärts i proposition 1987/88:100 bilaga 7 - /89 anvisa ytterligare . 4. att till Särskiltbidrag för vissa adoptivbarn - utöver vad som begärts i proposition 1987/88:100bilaga 7 - för /89 anvisa ytterligare . 5. alt tillFolkpensioner - utöver vad som begärts i proposition 1987/88:100 bilaga 7 - /89 anvisa ytterligare . 1 1987/88. Motionerna, SfU 1987/88:31 Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:121 1987/88:Sf28 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenavslår det fill proposifionen fogade förslaget till Lag om ändring i lagen(1987:1318) om procentsats för uttag av avgift tillförsäkringen för tilläggspension, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om behovet avfinanspolitiska och stabiliseringspolitiska åtgärder ikompletteringspropositionen. 1987/88;Sf29 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens proposition 1987/88:121, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att förbättra vård och omsorg ienlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Sf30 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1, att riksdagenbeslutar all fr.o.m. höja folkpensionens grundbelopp till av basbeloppet för ensamstående och med motsvarande höjning för makar, 2, att riksdagenbeslutar att fr,o.m. höja pensionstillskotten förålderspensionärer till av basbeloppet och för förtidspensionärer till av basbeloppet. 1987/88:Sf31 av och () variyrkas att beslutar avslå propositionen. 1987/88:Sf32 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1987/88:121 samt alt därvid som sin mening geregeringen till känria vad som anförts om fördelningspolitiska ambitioner inompensionssystemet, 2. att riksdagenbeslutar höja folkpensionen till av basbeloppet, 3. att riksdagenbeslutar höja pensionstillskottet till av basbeloppet förålderspensionärer och till av basbeloppet för förtidspensionärer, 4. att beslutar att alla pensionärer med lågeller ingen ATP tillerkänns rätt till pensionstillsk(jll. Motion väckt med anledning av proposition 1987/88:150 1987/88:Fi28 av m.fl, (fp) vari yrkas 15. alt avslår regeiringens förslag omytterligare anslag till vårdbidrag för handikappade barn, bidragsförskott,barnpensioner, särskilt bidrag för vissa adoptivbarn och folkpensioner. Utskottet SfU 1987/88:31 I samband med devalveringen av den svenska kronan hösten1982 framhölls alt en förutsättning för att devalveringen skulle få avseddeffekt var att inga grupper skulle få kompensation för de prisökningar somdevalveringen då ledde fill. Pensionerna, som är anknutna till basbeloppet och därmedlill konsumentprisindex, skulle med oförändrade regler ha räknats uppmotsvarande de prisökningar som förorsakades av devalveringen. Företrädare för pensionärernas organisationer förklaradesig emellertid beredda all i den besvärliga ekonomiska situation som landetbefann sig i göra samma uppoffringar som övriga grupper i samhället. Förpensionärernas del innebar detta alt vid beräkningen av basbeloppet för år1984 avräknades av prisutvecklingen, dvs. den beräknade delen av devalveringseffektent.o.m. 1983/84:40, SfU 10, rskr. Denna uppoffring har till en del kompenserats genom altett tilläggsbelopp till basbeloppet på . infördes (prop.1986/87:100. SfU 10, rskr. Härigenom har pensionärerna kompenserats för1,av devalveringseffeklens4 %. Med hänsyn lill alt avsikten medtilläggsbeloppet var att pensionshöjningen skulle kvarstå även ingårtilläggsbeloppet i underlaget vid beräkning av basbeloppet(prop. 1986/ 87:133, SfU 22, rskr. :26). Extra höjning av basbeloppet I proposition 1987/88:121 framhålls att det återstår.2,av den devalveringseffekt för vilken pensionärerna bör kompenseras och alldetta liksom-vid det tidigare kompensationslillfällei bör ske i form av enextra höjning av basbeloppet. Genom ett sådant förfarande kommer kompensationenatt ges till samma pensionärskategorier som fick avstå från höjningen år 1984och med ett belopp som motsvarar den då uteblivna höjningen av basbeloppet. De2,som återstår alt kompensera för motsvarar i nuvarande penningvärde enhöjning av basbeloppet med . Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av den svenskaekonomin förordas i propositionen att den resterande delen av kompensationenför devalveringseffekten återläggs så alt den kommer pensionärerna lill godofr.o.m. Alerläggningen bör ske genom att underlaget förberäkningen av basbeloppet för och framåt höjs med . För deenskilda pensionärerna innebär basbeloppshöjningen en extra pensionshöjningmed . för en pensionär utan ATP och med . för enpensionär med genomsnittlig ATP. Förslaget innebär en årlig ökning av deallmänna pensionsuigiflerna med 2 650 milj, kr., varav 1 210 milj, kr. avserfolkpension och 1 440 milj. kr. 1 propositionen tas också upp frågan om ett okorrigeratbasbelopp. har nämligen i en skrivelse lill regeringen (rskr. 1983/84:83) begärt attregeringen skulle överväga möjligheten att fastställa ett okorrige- SfU1987/88:31 ratbasbelopp, vilket följde konsumentprisindex, vid sidan av det som tillämpasinom ramen för lagen om allmän försäkring. Skälet var bl.a. att man inom andra områden utnyttjade basbeloppet som om det följde konsumentprisindex.Departementschefen framhåller med anledning härav att genomden föreslagna höjningen av basbeloppet kommer sambandet mellankonsumentprisindex och basbelopp inom ramen för lagen om allmän Därigenom bortfaller enligt hennes mening skälen attöverväga möjligheten alt fastställa ett s.k. okorrigerai basbelopp och riksdagensskrivelse kan därmed lämnas utan övrig åtgärd. I motion Sf29 av m.fl. yrkas avslag päförslaget om extra höjning av basbeloppet (yrkande 1 delvis). Motionärerna anseratt det är viktigare att satsa på vård ocb, omsorg för gamla och sjuka än atihöja pensionerna för alla och i motionen pekas på en rad områden där särskildainsatser behövs. Sålunda begär motionärerna i yrkande 2 förslag till åtgärderför att förbättra vård och omsorg för de gamla. och framhåller i motion Sf31att en förändring av basbeloppet får konsekvenser på en rad andra områden ochdå dessa konsekvenser inte har redovisats i propositionen anser motionärernaatt förslaget om extra höjning av basbeloppet bör avslås. I motion Sf32 av m.fl. kritiseras denfördelningspoliliska profil som regeringens förslag har fått. Enligtmotionärerna blir effekterna av förslaget all de bättre ställda pensionärernagynnas på de sämst ställda pensionärernas bekostnad och detta förhållande ärenligl deras mening skäl för avslag på förslaget. Motionärerna föreslår istället, för att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna, attsåväl folkpensionernas nivå som pensionstillskotten höjs. Sålunda begärs iyrkande 2 att folkpensionens grundnivå höjs till 98 %av basbeloppet och i yrkande 3 att pensionstillskottei för ålderspensionär höjsmed lill av basbeloppet och att pensionstillskottetför förtidspensionär höjs till av basbeloppet.Därutöver begär motionärerna i yrkande 4 alt rik;;dagen beslutar att allapensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns räll lill pensionstillskott. Även m.fl. anser i motion Sf30 attkompensationen till pensionärerna av fördelningspolitiska skäl bör utgå genomen höjning av grundpensionen och pensionstillskottet. De begär därför i yrkande1 en höjning av folkpensionens grundbelopp fr.o.m. till 98 %av basbeloppet för ensamstående och en motsvarande höjning för makar samt iyrkande 2 att pensionslillsl Utskottet vill inledningsvis framhålla att det ärangelägel att pensionärerna till fullo kompenseras för den uppoffring somgjordes i anslutning till devalveringen och utskottet delaruppfattningen att det ekonomiska läget medger en sådan kompensation fr.o.m.den 1 januari 1989. Beträffande frågan om i vilken form denna kompensationskall utgå anser uiskottei att någon annan åtgärd än en förbättring avpensionerna inte kan komma i fråga. Vad härefter gäller valet mellan en förbättring avpensionerna genom ett SfU 1987/88:31 tilläggsbelopp till basbeloppet ellergenom en kombination av höjd grundnivå på folkpensionen och höjdapensionstillskott vill utskottet hänvisa till de uttalanden som utskottetgjorde vid behandlingen av förslaget om filläggsbelopp tillbasbeloppet (se SfU 1986/87:10 s. 8). Utskottet konstaterade därvid att nettoeffekterna förpensionärerna av de båda metoderna inte skiljer sig i någon högre grad. Deltaberor på den inverkan beskattningsreglerna och KBT-systemet har. Det s.k. extraavdraget vid beskattningen av pensionärer liksom det kommunalabostadstillägget utgår fullt ut till ålderspensionärer med pensionstillskotteller med så låg ATP att denna inte överstiger vad som kan utgå ipensionstillskott. Vid högre pensionsförmåner eller sidoinkomsler av annat slagtrappas såväl del extra avdraget som bostadstillägget av efter hand sominkomsten stiger. Varje höjning av grundpensionen, pensionstillskotten eller basbeloppetinnebär att avirappningen måste justeras uppåt i inkomstklasserna om intealltför kraftiga marginaleffekter skall uppstå. Även om pensionärer med endastfolkpension och pensionstillskott skulle få en något högre kompensation genomen nivå- och pensionstillskottshöjning än genom en basbeloppshöjning så kanförhållandet bli omvänt för pensionärer med mycket låg ATP. För pensionärer medhögre ATP ger en basbeloppshöjning i regel en något bättre kompensation. Vidbedömningen av vilken metod som är att föredra fäste utskottet stort avseendevid regeringens syfte med alt föreslå ett tilläggsbelopp, nämligen att till endel kompensera pensionärerna för den avräkning på basbeloppshöjningen somskedde lill följd av devalveringen av den svenska kronan i oktober 1982.Eftersom avräkningen berörde såväl folkpensionärer som ATP-pensionärer ansågutskottet det rimligt att kompensationen skedde genom ett höjt basbelopp. Enligt utskottets mening bör även kompensationen för denåterstående devalveringseffekten ske genom en extra höjning av basbeloppetsärskilt med beaktande av att kompensationen härigenom kommer att ges tillsamma pensionärskategorier som fick avstå från höjningen och med ettbelopp som motsvarar den då uteblivna höjningen av basbeloppet. Utskottettillstyrker således propositionens förslag om en extra höjning av basbeloppetoch avstyrker bifall till rrrotionerna Sf29, Sf30, Sf31 och Sf32 i nubehandlade delar. Utskottet har vidare ingen erinran mot vad som ipropositionen anförts om ett okorrigerat basbelopp. Avgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension underår 1989 I proposition 1987/88:121 framhålls att kostnadsökningenför ATP-systemet till följd av den föreslagna extra höjningen av basbeloppetfr.o.m. kan beräknas till 1 440 milj. kr. Enliglpropositionen bör en motsvarande förstärkning ske av ATP-systemets inkomster.Sålunda föreslås i propositionen att ATP-avgiften höjs med 0,4 procentenhetertill av avgiftsunderlaget för . I motionerna Sf29 av m.fl., Sf31 avDaniel Tarschys och och av m.fl. yrkas avslagpå propositionen även idenna del. Även motionärerna i motion Sf28 av m.fl. yrkar StUiyö//öö:3t avslag på förslaget om höjning av ATP-avgiften eftersom de anser allen sådan höjning är onödig. Motionärerna framhåller att även om pensionsutbetalningarnasstorlek i ATP-systemet redan överstiger de inbetalningar som görs ökarfortfarande AP-fondernas reala värde till följd av de ränteinkomster somfondkapitalet genererar. En höjning av avgiftsuttaget i enlighet medregeringsförslagel skulle ytterligare öka fondernas reala storlek undernästkommande år, vilket enligt ijeras uppfattning inte är vare sig nödvändigteller önskvärt, I motionen begärs också etl fillkännagivande om behovet avfinanspolitiska och slabiliseringspolitiska åtgärder ikompletleringsproposi-lionen. Utskottet kan konstatera att genom det nu framlagda och avutskottet tillstyrkta förslaget om extrahöjning av basbeloppet kommer utgifterna för ATP-systemet alt öka kraftigtfr.o.m. Utgiftsökningen har i propositionen beräknats till1 440 rrrilj, kr. Med hänsyn till den stora betydelse ATP-systemet harför pensionärernas ekonomiska trygghet är det enligt utskottets meningangeläget att motverka tendenser till obalans mellan utgifter och inkomster isystemet. Sålunda anser utskottet - i likhet med departementschefen - att denovannämnda utgiftsökningen bör kompenseras med en motsvarandeinkomstförstärkning av ATP-systemet. Den i propositionen föreslagna höjningenav ATP-avgiften synes enligt ulskottets mening välavvägd. Utskottet tillstyrker säledes propositionen även i nu behandlad del ochavstyrker bifall lill motionerna Sf29. Sf31 och Sf32 i motsvarandedelar samt lill motion Sf28 yrkande 1. Vad slutligen gäller frågan om behovet av finanspolitiskaoch slabilise-ringspoliliska ålgårder kan utskottet endast konstatera att dennafråga får prövas av finansutskottet i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen, och motion Sf28 yrkande 2 bör således inteföranleda någon åtgärd. Såsom framhålls i proposition 1987/88:121 innebär förslagetom en extra höjning av basbeloppet en årlig ökning av de allmänna utgifternaför folkpension med 1 210 milj, kr. Därtill kommer kostnadsökningar utanförpensionsornrådel. Till följd härav föreslår regeringen i proposition1987/88:150 bilaga 2, all ytterligare medel anvisas för de anslag istatsbudgeten som avser basbeloppsanknutna förmåner avseende andra hälften /89. Sålunda föreslås all under anslaget C 3, Vårdbidrag förhandikappade barn anvisas ytterligare 6 milj, kr., under anslaget C4.Bidragsförskott ytterligare 22 milj, kr,, under anslaget C 5. kr., under anslaget C 6. Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn ytterligare . saml under anslaget D 2 Folkpensioneryllerligare 605 milj. kr. 1 motion Fi28 yrkande 15 av m.fl.hänvisas till att motionärerna yrkat avslag på förslaget om extra höjning avbasbeloppet och till följd härav yrkas i motionen avslag på regeringens förslagorrr ytterligare medelsanvisning. Utskottet har ovan tillstyrkt förslaget om extra höjningav basbeloppet och SfU 1987/88:31 i konsekvens härmed tillstyrker utskottetäven regeringens förslag om ytterligare medelsanvisning under de nämndaanslagen. Motion Fi28 yrkande 15 avstyrks följaktligen. 1. beträffandeextra höjning av basbeloppet attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Sf29 yrkande 1 i denna del och yrkande2, motion 1987/88:Sf30, mofion 1987/88:Sf31 i denna del och motion 1987/88:Sf32yrkande 1 i denna del samt yrkandena 2, 3 och 4 antar i proposition 1987/88:121framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. beträffandeokorrigerat basbelopp attriksdagen lämnar utan erinran vad som i proposition 1987/88:121 anförts om ettokorrigerat basbelopp, 3. beträffandeavgiftsuttag till ATP attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Sf28 yrkande 1, motion 1987/88;Sf29yrkande 1 i denna del, motion 1987/88:Sf31 i denna del, och motion 1987/88:Sf32yrkande 1 i denna del antar i proposition 1987/88:121 framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1987:1318) om procentsals för uttag av avgift för åren 1988och 1989 till försäkringen för tilläggspension, 4. beträffande behovet av finanspoUtiska ochstabiliseringspolitiska åtgärder attriksdagen avslår mofion 1987/88:Sf28 yrkande 2, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:150, bil. 2, litt. C och D ochmed avslag på motion 1987/88:Fi28 yrkande 15 dels till Vårdbidrag förhandikappade barn - utöver av tidigare anvisat förslagsanslag (SfU,1987/88:15, rskr. 144) - för /89 anvisar , dels tillBidragsförskott - utöver av tidigare anvisat förslagsanslag (SoU1987/88:12, rskr. 178) - för /89 anvisar , dels tillBarnpensioner- utöver av tidigare anvisat förslagsanslag (SfU1987/88, rskr. 197) - för /89 anvisar , dels lill Särskih bidrag för vissa adoptivbarn - utöver av riksdagentidigare anvisat förslagsanslag (SoU 1987/88:12, rskr. 178) - för budgetåret1988/89 anvisar , dels tillFolkpensioner - utöver av tidigare anvisat förslagsanslag (SfU1987/88:18, rskr. 197) - för /89 anvisar . SfU 1987/88:31 Närvarande: (). (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), Margö (vpk) och (). Extra höjning av basbeloppet (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed 'Utskottet vill" och på s. 5 slutar med"behandlade delar." bort ha följande lydelse: Utskottet anser för sin del att ytterligare höjningar avskattetrycket för att finansiera nya reformer inte bör genomföras, ochutskottet motsätter sig därför den föreslagna höjningen av ATP-avgiften och denutvidgade omsättningsskatten på värdepapper. Det finns därmed inte utrymme fören extra höjning av basbeloppet i enlighet med regeringens förslag. Därtillkommer att denna teknik för att höja pensionerna leder till att de pensionärersom redan har högst inkomster får det största påslaget. Basbeloppet bör dockgivetvis justeras upp i takt med konsumentprisindex . Utskottet kan konstatera alt det är inom vården ochomsorgen för de gamla som de stora behoven av resurser finns. Gamla människorskall inte behöva riskera en sämre vård därför att de är gamla. Utskottet delardärför den i motion Sf29 framförda uppfattningen att det är viktigare att nusalsa på vård och omsorg för dem som är gamla och sjuka än att höja pensionernaför alla. De insatser som därvid är särskilt vikliga är enligl utskottetsmening följande. Ett särskilt stimulansbidrag på 100 milj. kr. bör införas för att stimulera kommunerna att övergå till nyaboendeformer för de åldersdementa, s.k. gruppboende. Därutöver bör ett särskiltstimulansbidrag på 100 milj. kr. införas för alt stimuleraen ombyggnad av gamla vårdinstitutioner så att alla som vill kan få ett egetrum. Vidare bör ytterligare 200 milj. kr, anslås för insatser mot köernatill gråstarrs-, höftleds- och kranskärlsoperationer samt strålbehandling avcancerpatienter. Utskottet anser således att bör avslå förslagetom en extra höjning av basbeloppet och i stället begära förslag lill åtgärderför alt förbättra vård och omsorg för de gamla i enlighet med det anförda. dels attmoment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: SfU 1987/88:31 1. beträffande extra höjning av basbeloppet att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:Sf29 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 ochmotion 1987/88:Sf31 i denna del samt med avslag på motionerna 1987/88:Sf30 och1987/88:Sf32 yrkande 1 i denna del och yrkandena 2, 3 och 4 delsavslår i proposition 1987/88:121 framlagt förslag fill lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Extra höjning av basbeloppet (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 5 slutar med "behandladedelar." bort ha följande lydelse: Utskottet vill inledningsvis betona vikten av attpensionärernas ekonomiska standard tryggas. Särskilt gäller det de sämstställda pensionärerna, dvs. pensionärer med enbart folkpension ellerfolkpension och pensionstillskott. Utskottet är därför starkt kritiskt motregeringens förslag om en extra höjning av basbeloppet, eftersom förslagetmedför att de stora ökningarna kommer de pensionärer till del som redan har enhög pension, medan människor med en låg pension får mycket små höjningar. Enligt utskottels mening bör kompensationen tillpensionärerna ha en helt annan fördelningspolitisk profil. Utskottet förordar istället att folkpensionens grundnivå höjs till avbasbeloppet och att pensionstillskotten höjs till 50 %av basbeloppet för ålderspensionärer och till avbasbeloppet för förtidspensionärer. Därutöver bör alla pensionärer med lågeller ingen ATP få rätt till pensionstillskott. Utskottet anser således att bör avslåpropositionens förslag om en extra höjning av basbeloppet och begära förslag omhöjda pensionsbelopp i enlighet med det anförda. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande extra höjning avbasbeloppet att med bifall till motionerna 1987/88:Sf30 och1987/88:Sf32 yrkande 1 i denna del och yrkandena 2-4 och med anledning avmotion 1987/88:Sf29 yrkande 1 i denna del och motion 1987/88;Sf31 i denna delsamt med avslag på motion 1987/88:Sf29 yrkande 2 dels avslår i proposition 1987/88:121 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Extrahöjning av basbeloppet (mom. 1) SfU 1987/88:31 Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 5 slutar med "behandladedelar." bort ha följande lydelse: Utskottet kan konstalera alt regeringens förslag om enextra höjning av basbeloppet med . ger störst utdelning till dem som harde högsta pensionerna. Motiveringen härtill är all de med de högsta pensionernafick avstå mest vid devalveringen. Enligt utskottets mening medförde emellertiddevalveringen prisökningar på alla områden såsom mat, hyror m.m., varvid de medlåg pension fick exakt lika stora prishöjningar som de med hög pension. Därtillkommer att basbeloppshöjningar innebär att inkomstklyftorna mellan dem som harlåg och hög pension ökar, medan en höjning av grundpensionen ger motsatteffekt. Enligt utskottets uppfattning bör således av fördelningspolitiskaskäl kompensationen till pensionärerna i stället utgå genom höjning av grundpensionenoch pensionstillskottet. Därvid bör folkpensionens grundnivå höjas med tvåprocentenheter lill av basbeloppet och pensionstillskottet med tvåprocentenheter till av basbeloppet för ålderspensionärer och med fyraprocentenheter till av basbeloppet för förfidspensionärer. Regeringen bör framlägga förslag om höjda pensioner ienlighet med det anförda och i så god lid alt förslaget kan träda i kraft den 1januari 1989. dels att moment 1 i ulskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande exira höjning avbåsbeloppet alt med bifall till motionerna 1987/88;Sf30ochl987/88:Sf32 yrkande 1 i denna del och yrkandena 2-3, och med anledning avmotionerna 1987/88:Sf29 yrkande 1 i denna del och 1987/88:Sf31 i denna del samtrned avslag på motionerna 1987/88:Sf29 yrkande 2 och 1987/88:Sf32 yrkande 4 delsavslår i proposition 1987/88:121 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Avgiftsuttag till ATP (mom. 3) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 1." bon haföljande lydelse: , Såsom framhållits i motion Sf28 ökar AP-fpndernas realavärde kontinuerligt till följd av de ränteinkomster som fondkapitaletgenererar trots att pensionsulbetalningarnas storlek överstiger deinbetalningar som görs. En höjning av avgiftsuttaget såsom föreslagils iproposition 1987/88:121 skulle således medföra att fondernas reala storlek ökarytterligare under nästkommande är, och utskottet delar motionärernasuppfattning att det saknas anledning härtill. Utskottet avstyrker därför bifall till regeringens förslagom en höjning av SfU 1987/88:31 ATP-avgiften.