bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:U218 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen bemyndigar regeringen att använda medel från reservationsanslagen C2,Utvecklingssamarbete genom SIDA och C8, Övriga u-landspolitiska insatser m.m.under tredje huvudtiteln i enlighet med vad som anförts i motionen, 1987/88:U221 av och ()vari yrkas att söm sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om u-landsstipendier för studier vid i . 1987/88:U225 av m.fl. (m) vari yrkas 26. att för särskilda insatser för skuldtyngdaländer anvisar ett i förhällande till regeringens förslag 220 rnilj.kr. 29. att beslutar att ökaanslaget till BITS med 30 rnilj.kr., i förhållande till regeringens förslag ochatt dessa medel tas från anslaget för projektbistånd, 30. att avslår att 50milj.kr. anvisas för projektbistånd till vissa , 52. att beslutar att till u-krediter /89 anvisa ett anslag som understiger det av regeringenföreslagna med 150 milj.kr. Tekniskt samarbete och u-krediter Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) har två huvuduppgifter. Den första är att administrera etttekniskt och ekonomiskt biståndssamarbete som har med ett tjugotalu-länder utanför programlandskretsen. Det rör sig om utbildnings- ochkonsultinsatser, visst finansiellt stöd, bidrag till försöksutrustning ochinstitutionssamarbete. Verksamheten hedrivs ofta i samarbete med SWEDFUND.BITS-program-menäroftast begränsade till sin storlek, i genomsnitt omkring 10milj. per land och är. Ett viktigt inslag i detta samarbete är det storaantalet kurser som BITS ordnar i med deltagande från . Den andra huvuduppgiften är u-kreditgivninge/i. U-krediterhar lämnats till sammanlagt ca 25 länder inom och utom programlandskrctsen. I några motioner krävs förändringar i BITS ställning.Centerpartiet föreslär i motion U2I0 yrkande 27 att BITS skall få enparlamentariskt Det är angeläget, heter det i motionen, att insynen i UU1987/88:20 u-kreditgivningenökar, särskilt som gåvoandelen skall höjas till . sammamotion, liksom i motion U2l 1 (vpk), föreslås också att BITS i likhet med SIDAmåste underställa regeringen beslut som omfattar belopp pä mer än 5 milj.kr. I sammanhanget nämner motionärerna att BITS självt beslutat beviljaIndonesien en biståndskredit, trots att tidigare uttalat att Sverigeinte skall ge bistånd till . motionU202 att instruktionen för BITS ändras sä att beslut av det slag som fattades iIndonesienfallet inte kan fattas utan medverkan av regering och Utskottetvillmed anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. BITS verksamhet har ökat betydligt under senare år.Myndigheten föreslås nästa budgetår få disponera ca 700 milj. kr., vilket ärupp mot hälften av anslaget C 3. Den leds av en styrelse som huvudsakligenbestår av tjänstemän från kanslihuset. Bl.a. genom BITS och har svenskt bistånd kommitatt omfatta betydligt fler länder än programländerna. Utskottet har på annanplats i detta betänkande behandlat frågan om inflytande överanvändningen av biständsanslagen. Den i propositionen aviserade översynen avbiståndet utanför programlandskretsen bör enligt utskottets åsikt granska ävendenna fråga. Regeringen har därutöver initierat en intern översyn avbiståndsmyndigheternas arbetssätt och kapacitet. Regeringen har dessutomriksdagens uppdrag att se över verksledningsfunktionén i hela den statligaförvaltningen (KU 1986/87:29). Inom ramen för den senare översynen, som skallvara avslutad innevarande år, kommer regeringen bl.a. att behöva ta ställningtill en eventuell förändring av . Detta innebär att regeringen, i det översynsarbete somsåledes pågår, kommer att överväga BITS befogenheter och ställning blandbiståndsmyndigheterna. Enligt utskottets mening bör då ingå en prövning av detsom framförts i motionerna om beslutsordningen för BITS. Med det anförda får yrkande 6 i motion U202 (fp),yrkandena 27 och 28 i motion U210 (c) och yrkande 22 i motion U211 (vpk) ansesbesvarade. Regeringen förordaratt 170 milj. kr. skall anvisas förtekniskt-ekonomiskt samarbete genom BITS. Vidare föreslås att BITS fårbemyndigande att göra utfästelser upp till två gånger medelsramen för teknisktsamarbete. I motion U202 (fp) föreslås ett ytterligare påslag med 20 milj. kr.och i motion U225 (m) ett påslag med 30 milj. kr. I det senare fallet bör enmotsvarande sänkning av den föreslagna anslagsposten för projektbistånd ägarum. Utskottet anser att BITS bör ges det begärda bemyndigandetatt göra flerårsutfästelser. Med hänsyn härtill och med hänsyn fill denhittillsvarande utbetalningstakten för denna anslagspost anser utskottet 170milj. vara en tillräckligt stor medelsram för nästa budgetår. Yrkande 51 imotion U202 (fp) och yrkande 29 i motion U225 (m) avstyrks därför. I motion U206 (m) föreslås vidare att biståndet till Cubatrappas ned och begränsas till stöd åt sådana verksamheter och institutionersom bidrar till en demokratisk samhällsutveckling. Utskottet vill med anledning av motionen anföra att Cubaför länge sedan upphört att vara programland och att biståndet numera är begränsat till '"" mindreinsatser genom BITS och SAREC. Detta bistånd är liksom annat UU 1987/88:20svenskt bistånd underordnat de biståndspolitiska målen. Det är somutskottet tidigare framhållit emellertid inte rimligt att kräva att varjeenskild insats skall uppfylla vart och ett av dessa mål. BITS samarbete med är i huvudsak inriktat på projektinom sockerindustrin. Ett forskningssamarbete bedrivs genom SAREC. Sammantagetuppgick utbetalningarna genom BITS och SAREC till 18 milj. kr. budgetåret1986/87. Innevarande budgetår beräknas utbetalningarna till uppgå till ettungefär lika stort belopp. MotionU206 avstyrks med hänvisning till det anförda. I motion U221 föreslås att ett stipendieprogram inrättasför studenter från som önskar studera vid i . Detframgår av motionstexten att det är fråga om ett återupptagande av det tidigareanvända systemet med . Utskottet redogjorde i fjolårets biståndsbetänkande UU1986/87:10 utförligt för de olika stipendiemöjligheter, till stor delfinansierade genom BITS, som erbjuds studerande från u-lånder i Sverige.Utskottet hänvisar till dessa befintliga stipendiemöjligheter och är intevilligt att förorda ett återinförande av det tidigare praktiserade allmännastipendieprogrammet. Motion U221 avstyrks därför. I motion U202 (fp) framförs invändningar motu-kreditsystemet. De stora reservationerna visar att systemet inte kunnatutnyttjas på ett effektivt sätt. Motionärerna åberopar också den kritik motbiståndskrediter som går ut på att gåvoelementet snarare tenderar att driva upppriserna än komma det mottagande landet till nytta. Biståndspolitiska skältalar i stället för att en given summa pengar skall användas för obundetgåvobistånd snarare än för bundna subventionerade exportkrediter. kommunisterna motsätter sig helt attbiståndsmedel används för u-krediter och yrkar avslag på det belopp regeringenföreslår. Utskottet kan inte dela den inställning som kommer tilluttryck i motionerna. U-kreditsystemet har visat sig vara ett av u-ländernaefterfrågat biståndsinstrument, som används av flertalet i-länder. Detär sannolikt att de biståndsmedel som givarländerna ställer till förfogande föru-krediter inte i samma utsträckning hade kunnat göras tillgångliga för rentgåvobistånd. Förekomsten av reservationer är enligt utskottets meninginget argument mot u-kreditsystemet som sådant. Det är oundvikligt att dettidvis samlas outnyttjade belopp under ett anslag som detta, eftersom varjekreditaffär fordrar en noggrann prövning. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 5 i motion U202(fp) och yrkande 21 i motion U211. Regeringen föreslår att för u-krediter /89anvisas ett belopp på 530 milj. kr. Det är samma belopp sominnevarande år, vilket bedöms vara tillräckligt med hänsyn till befintligareservationer. Utskottet har ingen invändning mot detta anslagsförslagoch avstyrker med hänvisning därtill förslag om lägre belopp som finns iyrkande 52 i motion U202 (fp), yrkande 29 i motion U210 (c) och yrkande 52 imotion U225 (m). I motion U212 föreslås att kostnaderna för förmånligkreditgivning till UU 1987/88:20 skall belasta biståndsramen ochinte som är fallet industridepartementets huvudtitel. Är 1984 ändrades u-kreditsystemet och gavs en mer markeradbiståndspolitisk inriktning. Därmed ansågs det också motiverat att eventuellaunderskott i verksamheten i sin helhet skulle belasta biståndsanslagen vilketnumera är fallet. Utskottet ser emellertid ingen anledning att även överförabetalningsansvaret för de kvarvarande kreditåtaganden som gjorts enligt dettidigare systemet till biståndsanslagen. Motion U218 avstyrks därför. U-landsforskningen kommer fr.o.m. nästa budgetår att finansierasöver anslaget C3, medan SAREC:s förvaltning på samma sätt som SIDA:s får egetanslag (C4 och C6). SAREC:s verksamhet är inriktad på de fattigasteu-länderna, som visst forskningssamarbete även bedrivs med u-ländersom har en egen bas för forskning. Miljöforskningen är ett viktigt inslag.Utskottet noterar särskilt att regeringen eftersträvar en ökad samverkan mellanforskningssamarbetet och andra delar av det svenska utvecklingssamarbetet. Stödet till svensk u-landsforskning fortsätter efter deriktlinjer som tidigare fastlagts, vilket innebär att det blivit mer inriktatpå samarbete med och stöd åt institutioner som bedriver ett ur u-landspolidsksynvinkel intressant arbete, än på bidrag åt enskilda forskare. I modon U211 (vpk) föreslås en ytterligare utbyggnad avdet svenska forskningsstödet på så sätt att ett bör inrättas i . nämns som en förebild. Utskottet ställer sig tveksamt till denna tanke framförallt av budgetmässiga men också av principiella skäl. U-landsförskning är somutskottet ser det inte en avgränsad disciplin utan snarare en aspekt av annanforskning inom skilda läroområden. Det synes utskottet därför vara merändamålsenligt att i första hand använda tillgängliga resurser för stöd tillbefintliga forskningsmiljöer än att bygga upp ett fristående institut. Yrkande 7i motion U211 (vpk) avstyrks därför. Regeringen föreslår att 280 milj. kr. anvisas till SAREC,varav 20 milj. kr. är avsett för skogsprogrammet. Utskottet anser detta belopprimligt och avstyrker den ytterligare höjning som föreslås i motion U2U (vpk)yrkande 23. Importkontoret för u-landsprodukter är en av de mindrebiståndsorganisationerna, vars verksamhet är inriktad på stöd åt u-landsexport.IMPOD föreslås få 16,5 milj. kr. vartill kommer ett tillskott från anslaget C2för särskilda satsningar i södra . Utskottet finner inte någon anledning att frångåregeringens förslag och avstyrker därför yrkande 25 i motion U211 (vpk) om enytterligare höjning med 3 milj. kr. Projektbistånd UU 1987/88:20 Projektbistånd är en ny anslagspost som av regeringenmotiveras med behovet av att kunna göra särskilda biståndsinsatser i u-ländersom befinner sig i ett kritiskt skede av sin utveckling och i vilka ett stödexempelvis åt en demokratisk process kan bli av avgörande betydelse. Somexempel nämns och . Avsikten är enligt propositioneninte att med dessa medel inleda samarbete av programlandskaraktär. I motion U202 (fp) anmäls viss tveksamhet till denna nyapost, som motionärerna inte vill utesluta att den kan visa siganvändbar i situationer där snabba insatser är nödvändiga. I motionen anförsatt SIDA bör ges tillfälle att yttra sig innan inbetalningar sker och attriksdagen bör pröva om en permanentning av anslagsposten ärmotiverad. I motion U225 (m) avslås medelsförslaget och förordas attmedlen i stället delvis används för tekniskt samarbete genorn BITS. I motion U210 (c) välkomnas å andra sidan förslaget om ensärskild post för projektbiständ och föreslås att projektstöd skall utgå tillEritrea, , , , och . Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra följande. Det kan enligt utskottets mening vara motiverat attregeringen förfogar över medel för särskilda insatser i vissa situationer.Avsikten är att biståndsmyndigheterna skall genomföra projekten, vilket iförekommande fall torde ge SIDA det inflytande som efterlyses i motion U202(fp). Utskottet tillstyrker därför det föreslagna beloppet men anser samtidigtatt det tills vidare bör röra sig om en försöksverksamhet. Den översyn avsamarbetet utanför programlandskretsen som regeringen initierat bör leda framtill en bedömning huruvida det finns behov av en särskild anslagspost som vidsidan av katastrofposten skall användas för tillfälliga insatser av detta slag. Med det anförda torde yrkande 22 i motion U202 (fp) fåanses besvarat. Yrkande 30 i motion U225 om att inga medel skall anslås fördetta ändamål avstyrks. I motion U210 (c) föreslås att vissa i motionen uppräknadeländer skall komma i fråga förprojektbistånd. Utskottet anser inte attriksdagen redan nu bör föreskriva hur denna nya anslagspost bör användas ochavstyrker därför yrkande 35 i motionen. Insatser i skuldtyngda länder stora skuldbörda är ett av världsekonominsstörsta problem. Olika vägar får sökas mot en lindring av skuldbördan. Deflesta bedömare tycks dock vara överens om att särskilda åtgärder måste tillför de allra fattigaste , de som inte genom egen ekonomisk expansionunder överskådlig tid kommer att kunna avveckla sina skulder. Det är gentemotdessa länder som och andra staters biståndsåtgärder på skuldområdet iförsta hand måste rikta sig. har , under tre budgetår, anslagit 1 260milj. Därav har ca 750 milj. kr. tagits i anspråk för skuldlättnadsåtgärder eller stöd för ekonomiska reformprogram i enskilda . " länder.Flera av dessa insatser har skett i samarbete med andra givarländer. Ytterligareen del har använts för medverkan i särskildaprogram för strukturanpassningsåtgärder i särskilt skuldtyngda länder iAfrika (150 milj. och för ett svenskt bidrag till Valutafondens programför räntesubventionering av krediter till särskilt skuldtyngda länder (150 milj.kr.). Det sistnämnda bidraget förutsätts utgå under fyra budgetår för vart och ett av budgetåren. är 200 milj. kr. outnyttjade av anslagnamedel. Regeringen föreslår att ytterligare 470 milj. kr. anvisas för ändamåletnästa budgetår. Påfyllnaden skall bl.a. användas för fortsatt medverkan i IMF:sprogram för särskilt skuldtyngda länder och sannolikt för fortsatta insatsergenom . Därtill kommer även fortsättningsvis insatser att göras isamarbete med andra givare för att underlätta reformprogram i ellerför att förbättra lånevillkoren för de fattigaste i samband medomförhandling av skulder inom ramen för . Inga nya medel kommer attanvändas för att lyfta av svenska EKN-garanterade skulder. Däremot kan det bliaktuellt med medverkan i finansiering av räntelättnader i samband medkonsolidering i av fattigare länders skulder till bl.a. . 1 flera motioner reses invändningar mot dennabiståndsform. kommunisterna avstyrker anslagsposten med mindreen utförlig redovisning lämnas av regeringen om hur anslagsposten skallanvändas. Motionärerna motsätter sig också det särskilda bidraget till IMF. Moderata samlingspartiet är inte avvisande till tanken påbistånd till skuldlättnader men anser att den nya stödformen inte föregåtts avtillräcklig utredning. I motionen anförs att stödet i praktiken inneburit ettpåslag på landramarna och föreslås att medelsanvisningen nästa budgetår börbegränsas till 250 milj. kr., vilket är tillräckligt för bidraget tillIMFochskuldkonso-lideringsätgärder upp till 100 milj. kr. Om ytterligare behovuppstår kan reservationerna under anslagslagposten för u-krediter utnyttas,heter det i motion U225 (m). Inte heller motsätter sig skuldlättnadsåtgärdersom sådana men anser att en utvärdering av de hittillsvarande erfarenheternabör göras och klarare riktlinjer för framtiden utformas. I väntan härpå böringet nytt belopp anvisas, utan regeringen bemyndigas göra utfästelser inom enram av 300 milj. kr. Eventuella utbetalningar bör avräknas mot nästföljandebudgetårs biståndsram. Medel bör dock nu anslås för IMF-bidraget. Utskottetfår med anledning av dessa yrkanden anföra följande. Trots att u-låndernas skuldkris inte är ny, är det förstunder senare tid i-länderna börjat kommatill insikt om att särskilda,samordnade åtgärder krävs till förmån för de allra fattigaste u-länderna.Sverige har varit ett av de första länder som ställt medel till förfogande försådana åtgärder. Vår inriktning har från början varit att insatserna skulle skegemensamt med andra länder för att därigenom mobilisera så mycket kapital sommöjligt. Det är enligt utskottets mening naturligt att denna process har måstta . Det är också naturligt att det inte är möjligt att utfärdapreciserade riktlinjer för en verksamhet som skall ske i samarbete med andraländer och där resultatet är följden av en förhandling. Enligt utskottets mening är det också för tidigt att nukräva en utvärdering UU 1987/88:20 av ett system som varit i kraft endastunder begränsad tid och som endast omfattat ett fåtal, om än stora,utbetalningar. Icke desto mindre anser utskottet att regeringen i nästaårs budgetproposition bör lämna en utförligare redogörelse för genomfördainsatser och för planerna . Det bör bl.a. klart framgå vilkaåtgärder och vilka belopp som direkt inneburit en lindring av skulder och vilkainsatser som mer varit av kompletterande natur. bör med andra ord gestillfälle att bedöma vari det specifika för denna anslagspost ligger och vilkautbetalningar från den som till sin karaktär är jämförbara med utbetalningarfrån anslagen Cl och C2. Utskottet tillstyrker med detta uttalande den föreslagnamedelsramen för skuldlättnader och bemyndigar regeringen att till IMF göra enutbetalning om 150 milj. kr. /89 samt de begärda utfästelsernaför ytterligare tre budgetår. Därmed avstyrks yrkande 29 i motion U211 (vpk). Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 55 i motionU202 (fp), vari begärs en utvärdering av och tydligare riktlinjer förbetalningsbalansstödet, samt yrkande 27 i motion U211 (vpk), vari begärs enredovisning av hur insatserna i skuldtyngda länder skall genomföras. Vidare avstyrks yrkande 26 i motion U225 (m), variföreslås att anslagsposten begränsas till 250 milj. kr, varav 150 rnilj.kr.för IMF-insatsen. Likaså avstyrks yrkande 28 i motion U211 (vpk), vari föreslåsatt inga medel skall utgå för detta ändamål utan att beloppet i stället skallfördelas mellan . och de krigsdrabbade länderna i SödraAfrika. I motion U2()2 (fp) yrkande 54 föreslås som nämnts ettannat sätt att finansiera åtaganden om skuldlättnader. Utskottet avstyrkerdetta förslag som måste betraktas som svårhanterligt ur budgetteknisk synpunkt.Yrkande 53 i samma motion avstyrks i konsekvens härmed. Yrkande 56 om bidragtill IMF får anses besvarat med det anförda. 1. beträffande riktlinjer m.m. förBITS attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1987/88:U202. yrkandena 27 och 28 imotion 1987/88:U21() och yrkande 22 i motion 1987/ 88:U2I1 besvarade med vadutskottet anfört, 2. beträffandemcdelsram för tekniskt-ekonomiskt samarbete attriksdagen med avslag på yrkande 51 i motion 1987/88:U2()2 och yrkande 29 imotion 1987/88:U225 godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 3. beträffandebistånd till attriksdagen avslår motion I987/88:U2()6. 4. beträffandestipendieprogram vid i att avslår modon1987/88:U221. attriksdagen avslår yrkande 5 i motion 1987/88:U202. 6. beträffandemedelsram för u-krediter 109 attriksdagen med avslag på yrkande 52 i motion 1987/88:U202, UU 1987/88:20 yrkande 29 i modon 1987/88:U210. yrkande 21 i modon 1987/88:U211 och yrkande 52 i motion 1987/88:U225 godkänner budgetpropositio nens medelsförslag, 7. beträffandeöverföring av äldre u-krediter från annan huvudtitel att avslår modon1987/88:U218, 8. u-laiidsforskning att avslår yrkande 7 imotion 1987/88:U211, 9. beträffandemedelsram för u-landsforskning attriksdagen med avslag på yrkande 23 i motion 1987/88:U211 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, attriksdagen med avslag på yrkande 25 i motion ]987/88:U211 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, beträffande riktlinjer för projektbistånd attriksdagen förklarar yrkande 22 i motion 1987/88:U202 besvarat med vad utskottetanfört, 12. beträffandemedelsram för projektbiständ attriksdagen med avslag på yrkande 30 i motion 1987/88:U225 godkänner budgetpropositionensmedelsförslag, 13. beträffande val av länder förprojektbistånd . . att avslår yrkande 35 i motion 1987/88:U210, 14. beträffande utvärdering avbiståndet för skuldtyngda länder att avslår yrkande 55 i motion1987/88:U202, 15. beträffande redovisning avbiståndet till skuldtyngda länder att avslår yrkande 27 i motion1987/88:U211, 16. beträffandemedelsram för insatser i skuldtyngda attriksdagen med avslag på yrkande 53 i motion 1987/88:U202, yrkande 26 i motion1987/88:U225 och yrkande 28 i modon 1987/ 88:U211 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 17. beträffande utfästelser om medelför skyldtyngda att avslår yrkande 54 i motion 1987/88:U202, 18. beträffande bidrag till /89 attriksdagen med avslag på ifrågavarande del av yrkande 29 i motion 1987/88:U211och med besvarande av yrkande 56 i motion 1987/ 88:U202 godkännerbudgetpropositionens förslag, 19. beträffandeutfästelser om fortsatta bidrag till IMF attriksdagen med avslag på återstående del av yrkande 29 i motion 1987/88:U211godkänner budgetpropositionens förslag, 20. att godkänner deriktlinjer och bidrag som i övrigt förordats i budgetpropositionen , 21. att bemyndigar regeringenatt göra de utfästelser och åtaganden som föreslagits under rubriken . 22. att till Andrabiståndsprogram för /89 anvisar ett reservationsanslag av I . 6Styrelsen för internationell utveckling (SIDA C 4) uu 1987/88:20 Propositionen (s. 89-91) som övriga myndigheter, fått ett huvudförslagtillämpat vid medelstilldelningen. SIDA har till stor del lyckats möta dettagenom rationaliseringar. Möjligheterna för SIDA att handha en realt ökadbiståndsvolym utan att sänka kvalitetskraven är dock begränsade. Regeringen uppdrog 1987 åt SIDA att i samarbete och samrådmed statskontoret göra en översyn av i vilken utsträckning SlDA:s totalaupphandling av konsulttjänster avser uppgifter som i princip borde kunnautföras av egen personal. Översynen visar att SIDA av kapacitetsskäl sett sigtvingat att anlita konsulter för väsentliga arbetsuppgifter av myndighetskaraktär.Utredningen har därför föreslagit att styrelsen tillförs tiohandläggar-tjänster och tre assistenttjänster för att ersätta dennakonsultupphandling. Regeringen ansluter sig till detta förslag. SIDA bör efterdetta resurstillskott ej upphandla konsulter för utförande avarbetsuppgifter av myndighetskaraktär. I987/88:U202 av m.fl. (fp) vari yrkas 56. att till SIDA:s administration /89 anslår 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes . I motion U2()2 (fp) hävdas att de krav i form av breddningoch kvalitetshöjning bl.a, på miljöområdet som enligt uppfattningbör ställas på SIDA förutsiitter ett ännu kraftigare påslag till budgeten änvad regeringen föreslår. vill avsätta ytterligare 5 milj,kr. föratt förstärka SIDA:s administrativa kapacitet. I motion U 212 (fp), som utskottet redan tidigarebehandlat under avsnittet Allmänna riktlinjer, förordas kapacitetsförstärkningför SIDA på miljövårdsområdet. Utskottet anser att de av regeringen föreslagna medlen böruppfylla de ökade krav som ställs på SIDA vad avser kulturbiståndoch SADCC-samarbetet samt att SIDA efter de ökade anslagen bör kunna klarasamma uppgifter med egen personal och inte behöva anlita konsulterför uppgifter av myndighetskaraktär. Vad gäller miljö-och markvård välkomnarutskottet den förstärkning som årets anslag förutskickar. Den handlingsplan somSIDA avser presentera för insatser på miljövårdsområdet förutses innebära attSIDA väsentligt ökar sin ambition att lämna bistånd på miljö- ochmarkvårdsområdet. Utskottet är dock inte berett att tillstyrkaeii ytterligare höjning av anslaget för detta ändamål. Yrkande 56i motion U202 avstvrks därför. Hemställan UU 1987/88:20 beträffande SlDA:s administration att med avslagpå yrkande 56 i motion 1987/88:U202 till Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /89 anvisar ett förslagsanslag av . 7 Styrelsen för u-landsutbildning i (C 5) Propositionen (s. 102- 104 )