bet · GB01LU5 · 1987-12-31 00:00:00 — om kommunrepresentation i gränsälvskommissionen Ibetänkandet behandlas en motion om politisk representation i den finsk-svenskagränsälvskommissionen. Yttrandenöver motionen har inhämtats från den finsk-svenska gränsälvskommissionen ochlänsstyrelsen i . En sammanställning över remissvaren finns ibilaga fill betänkandet. Ufskottet avstyrker bifalltill motionen. I986/87:L806av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om representationen från de berördakommunerna i den s.k. gränsälvskommissionen. Genomfreden i mellan och kom gränsen mellanSverige och att följa bl.a. Könkämä, Muonio och älvar. Enligt gränsregleringstrak-taten skullegränsen i älvarna följa djupfåran och i sjöarna dras med hänsyn fill detstörsta djupet. Vid den gränsöversyn som genomfördes och somgodkändes överenskoms aff skall, oavsett framtidasuccessiva förändringar i gränsälvarnas djupfåra, bibehållas i det läge somredovisades i gränsdokumenten intill dess annat överenskoms vid en ny partielleller fullständig gränsöversyn. företogs en ny översyn av riksgränsenfrån Treriksröset fill öppen sjö i samt på märket i . År1985 godkände , med undantag för ett visst område av gränsen, detförslag till ändring av som blev resultatet av översynen (prop.1983/84:202, LU 1984/85:16). Gränsen i det av undantagna området sågsöver och def förslag till gränssträckning som översynen ledde fram tillgodkändes av (prop. 1985/86:87, LU 30). Utövervad gränsregleringstraktafen och fördrag i anslutning till deninnehåller hade fram överenskommelserom gränsvattendra-genträffats endast i ett fåtal hänseenden. Fiske och flottning var ämnen som 1Riksdagen 1987/88. mer ellermindre fullständigt hade reglerats av gemensamma bestämmelser. LU1987/88:5 Vidare hade vissa kommunikationsfrågor som byggande av broar ochanordnande av färjeleder på särskilda platser blivit föremål för mellanstatligaöverenskommelser. I slutet på 1950-talef inleddes på inifiafiv av i samarbete mellan , och en utredning rörandemöjligheterna att gemensamt utnyttja vattenkraftsresurserna på Nordkalotten.Detta utredningsarbete aktualiserade frågan om en mer omfattande vaffenrätfsligkonvention rörande nyttjandet av de finsk-svenska gränsvatfendragen och år 1961tillsattes finsk-svenska gränsälvskomniiffén med uppdrag aff utarbeta förslagtill en sådan konvention.,Kommitténs avlämnade betänkande innehöll bl.a. förslag till en gränsälvsöverenskommelse. På grundval av kommitténs betänkande föreslog regeringenår i proposifion 1971:137 att skulle godkänna förslag tillgränsälvsöverenskommelse mellan . Överenskommelsen somsamma år godkändes av (JoU 1971:63, rskr; 283) och som trädde i kraftden innehåller en utförlig materiell reglering i fråga ombyggande i vatten, vaftenreglering, fiske och skydd mot vattenförorening inomett område som omfattar gränsälvarna med tillflöden, sidoflöden och särskildautflöden samt skärgårdsområdet utanför älvs mynning. 1 överenskommelsenanges bl. a. att de berörda vattenområdena skall nyttjas så aft båda ländernafår tillgodonjufa fördelarna av gränsvattendragen och gränsbygdens intressen.främjas på bästa sätt. Särskild vikt skall fästas vid naturvårdsintresset. Sålångt möjligt skall fiskbeståndet tryggas och förorening av vatten motverkas. Genom överenskommelsen inrättades en gemensam finsk-svenskgränsälvskommission för tillämpning av överenskommelsens bestämmelser. Kommissionenövertog, i avseende på gränsvatfendragen, de uppgifter som fidigare ankom påvattendomstolarna och i viss utsträckning- huvudsakligen beträffande fiske ochflottning - uppgifter som tillkom . Den prövar i de nationellamyndigheternas ställe tillstånds- och ersättningsfrågor samt handhar vissafillsynsuppgifter och'andra'administrativa funktioner, bl.a. beträffande fisket(1 kap. 2 art.). I fråga om gränsälvskommissionens sammansättning gällerenligt överenskommelsen aft den skall bestå av sex medlemmar av vilkaregeringen i vardera staten utser fre. Av varderastatens medlemmar skall en vara lagkunnig och erfaren i domarvärv samt en varatekniskt sakkunnig. Den tredje medlemmen - som utses för del efterförslag av i och för dél av iLapplands län - skall vara en person som är väl förtrogen med gränsbygdensförhållanden (2 kap. 2 art.). 1 fråga om beslutsordningen gäller bl. a. att förgiltigt beslut krävs i princip ätt minst två ledamöter från vardera staten äröverens. Uppnås inte någon sådan enighet skall i ersättningsfrågor den meninggälla som omfattas av flertalet medlemmar från den stat där skadan uppkommermedan annan fråga skall hänskjufas fill regeringarna för avgörande (8 kap. 13art.). Kommissionens beslut i ersäffriingsfrågor får överklagas tillvaffenöverdomsfolen i den stat där skadan uppkommer. Dess beslut i andra frågorvinner laga kraft. I fråga om särskilda rättsmedelskall intern lagstiftning gälla i tillämpliga delar om beslutet rör LU1987/88:5 intresse i den staten (8 kap. 15 och 16 art.). I motionen anförs aft möjligheterna aft politiskt påverkagränsälvskommissionens arbete är mycket starkt begränsade eftersom polifiskrepresentation i kommissionen från de berörda kommunerna saknas. Motionärernaanser aft en sådan representation skulle vara naturlig och synnerligenvälmotiverad med hänsyn fill aft kommissionen får allf betydelsefullareuppgifter i frågor som berör fiske, naturvård och andra miljöfrågor och som förgränsborna är av avgörande betydelse. Enligt motionärerna bör den svenskaregeringen uppta förhandlingar med den finska regeringen i syfte affåsfadkomnia en angiven representation i kommissionen. Utskottet har inhämtat remissyttranden över mofionen frånden finsksvenska gränsälvskommissionen och i . Finsk-svenska gränsätvskommissionen erinrar inledningsvisom aff i är sammansatt av en jurist ochtvå tekniker. Efter en finsk lagändring kommer sammansättningen efter den Idecember 1987 aft vara en jurist samt, beroende på ärendet, två eller frelimnolog- och feknikermedlemmar. Vidare påtalar kommissionen aff vattendomstoleni är sammansatt av en jurist, en tekniker samt två nämndemän, vilkaockså skall vara nämndemän i fastighetsdomstol. I sammanhanget påpekas affkommissionens medlemmar består av två jurister, två tekniker och två ledamötervilka närmast är aff befrakta som nämndemän. Kommissionen påpekar aftlänsstyrelserna vid sina förslag till de sistnämnda ledamöterna kan tillmötesgåönskemålet om en s. k. folklig förankring. Kommissionen framhåller atf de vatfenräffsliga frågor somberör aktuella gränsälvar således behandlas av ett organ som har två ledamöterfler än motsvarande organ i resp. land. Kommissionen understryker atf den i sindömande verksamhet har visat sig fungera mycket väl som en enhetlig grupp trotsden fvånationella bakgrunden. Förekommande skiljaktiga meningar har grundats påolika uppfattningar i sakfrågor och infe på nationella hänsyn. Genom demöjligheter som överenskommelsen ger kan kommissionen träda i direktförbindelse med myndigheter i vardera staten samt påkalla deras biträde förerhållande av upplysningar för def samråd som är behövligt. Detta sker enligtkommissionen i mycket stor omfattning och kommissionen får därigenom inför sinabeslut fillgång fill den omfattande sakkunskap som dessa myndigheter besitter. Kommissionen framhåller vidare atf om antalet ledamöterökas med exempelvis en ledamot per land kommer kommissionen atf bestå av åttaordinarie ledamöter. Enligt kommissionen kommer man då nära den gräns då detkan behöva utses eff arbetsutskott som snabbt kan fa ställning i vissa I* 1987/88. Dessutom skulle frågeställningarna på vatten- LU 1987/88:5 områdebehandlas av en myndighet som är dubbelt så stor som motsvarande organ förexempelvis Kemi älv och älv. Effekfiviteten i arbetet torde knappast ökasett inte minst mof bakgrund av tvåspråkigheten. Kommissionen anför också aftbeslutsfattandet knappast torde bli bättre om kommissionens verksamhetpolitiseras, något som kan medföra aft politiska frågor som drivs av ena statenlätt kan förlama kommissionens arbete i dess helhet. Kommissionen erinrar ocksåom att varje ledamot har aft avlägga domared och arbeta under det ansvar somdetta innebär med krav på bl. a. ojävighet. Kommissionen understryker att vidinrättandet av en kommission måsfe målsättningen vara aft skapa ett organ somges kompetens och möjlighet atf fatta beslut på alla de verksamhetsområden somanges i gränsälvsöverenskommelsen. Handläggningen måste, framhålls det, vararimlig, smidig och snabb och beslutsförhet är en absolut förutsättning. Sammanfattningsvis avstyrker gränsälvskommissionenförslaget om utökning av antalet ledamöter i kommissionen. upplyser inledningsvis om attframställningar om politisk representation i kommissionen inkommit också frånTorneå-Muonio älvars förening liksom från . Enligt liknar kommissionen en domstol ochbesluten är således infe polifiska. framhåller atf detär viktigt atf medlemmarna är väl förtrogna med de lokala förhållandena.Länsstyrelsen upplyser vidare atf av kommissionens svenska ledamöter förnärvarande en bor i området medan de övriga två bor i . Inför nästaförordnandeperiod, , kommer att dels föreslå en ledamotsom bor i' , dels verka för aff åtminstone ytterligare en person harsitt hemvist där. anser mof den bakgrunden aff antalet medlemmari kommissionen bör förbli sex. En ledamot av styrelse reserverarsig och anser att kommissionen skall bestå av fem politiskt valda ledamöterfrån vardera och . En utförligare redovisning av remissyttrandena återfinns ibetänkandets bilaga. I betänkandet behandlar utskoffefen mofion om polifisk representation i den finsk-svenska gränsälvskommissionen. Gränsen mellan och går bl.a. i Könkämä,Muonio och älvar. godkände en mellan ochFinland träffad överenskommelse om regleringen av vissa frågor beträffandegränsälvarna. Överenskommelsen, som trädde i kraft ,innehåller en utförlig materiell reglering i fråga om byggande i vatten,vaftenreglering, fiske och skydd mof vattenförorening inom eff område somomfattar gränsälvarna med tillflödena sidoflöden och särskilda utflöden sanifskärgårdsområdet utanför älvs mynning. För tillämpning av bestämmelserna i överenskommelseninrättades en gemensam finsk-svensk gränsälvskommission. avseendepå gränsvattendragen, de uppgifter som fidigare för resp. land LU1987/88:5 ankom på vattendomstolarna och i viss utsträckning - beträffandefiske och flottning-på länsstyrelserna. Kommissionen prövar i de nationellamyndigheternas ställe tillstånds- och ersättningsfrågor samt har vissafillsynsuppgifter och andra administrativa funktioner, beträffande bl. a. fisket. är enligt överenskommelsensammansatt av sex -utsedda - medlemmar av vilka regeringen ivardera staten utser tre. Av vardera statens medlemmar skall en vara lagkunnigoch erfaren i domarvärv medan en skall vara tekniskt sakkunnig. Den tredjemedlemmen - som för del utses efter förslag av iNorrbottens och för del av i - skall varaen person som är väl förtrogen med gränsbygdens förhållanden. I fråga om beslutsordningeni kommissionen gäller bl. a. aft för giltigt beslut i princip krävs att minsttvå ledamöter från vardera staten är överens. Uppnås inte någon sådan enighetskall i ersättningsfrågor den mening gälla som omfattas av flertalet medlem- .mar från den stat där skadan uppkommer medan annan fråga skall hänskjufas tillregeringarna i de båda länderna för avgörande. Kommissionens beslut iersättningsfrågor får överklagas till vaftenöverdomsfolen i den stat där skadanuppkommer. I motionen krifiseras förhållandet atf möjligheterna aftpolitiskt påverka kommissionens beslut är starkt begränsade eftersom någonpolitisk representation från berörda kommuner infe finns i kommissionen. Medhänsyn fill de för gränsborna betydelsefulla uppgifter som kommissionen harbeträffande olika frågor inom bl. a. miljövården vore enligt mofionärerna ensådan representation befogad. I likhet med de remissinstanser som har yttrat sig övermofionen vill utskottet erinra om atf gränsälvskommissionen - som bl. a. i denationella domstolarnas ställe skall pröva vatfenräffsliga frågor- i fleraavseenden är aff likna vid en domstol. Det kan vidare påpekas atf verksamheteni kommissionen styrs av de rättsregler som har uppställts igränsälvsöverenskommelsen och atf medlemmarna i kommissionen utövar sintjänstgöring under domared eller domarförsäkran i enlighet med hemlandetsbestämmelser. En ordning där rent partipolitiska aspekter - om än lokalfbetingade - skulle styra kommissionens verksamhet är enligt utskottetsuppfattning mindre väl förenlig med kommissionens ställning som ettdomstolsliknande organ för rättsskipning. Utskottet vill emellerfid betona aff detsjälvfallet är angeläget att kommissionen har en lokal förankring och kunskaperom förhållandena i gränsområdet. Som framgått ovan tillgodoser överenskommelsendetta önskemål på så sätt att den av medlemmarna som utses efter förslag avlänsstyrelsen från resp. land skall vara en person som är väl förtrogen medgränsbygdens förhållanden. Enligt utskottets mening skulle det kunna vara enfördel om även övriga svenska medlemmar är bosatta i gränsområdet. Utskottetnoterar därför med tillfredsställelse i länuttalande i remissyttrandet aff den, inför nästa förordnandeperiod, ,har för avsikt aft dels föreslå en ledamot som bor i , dels verka föraff åtminstone ytterligare en ledamot har sitt hemvist där. Enligt utskottetsmening skulle önskemålet om en folklig förankring i kommissio- nenytteriigare kunna tillgodoses om i samband med att den , LU1987/88:5 lämnar förslag till ledamot i kommissionen samråder med berörda kommuner.Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionen. aft riksdagenavslår motion 1986/87:L806. Närvarande: (), (). '(), Sfig (), (), (), (), (), (), BengtHarding (), (), (), (), () och (). Remissyttranden lu 1987/88:5 Bilaga Remissyttranden har inhämtats frånlänsstyrelsen i och den Imotionen föreslås att politiska företrädare ska ingå i gränsälvskommissionen.Länsstyrelsen har också erhållit ytterligare två framställningar i dettaärende. Torneå-Muonio älvars förening föreslår aft vardera stat utser femmedlemmar varav tre ska vara boende i . landskapsförbundföreslår att vardera stat utser fyra medlemmar varav två ska bo i ., ornrådet. Kommissionenfattar sina beslut på basis av lagar och förordningar i de båda länderna. Denliknar därför en domstol och besluten är sålunda inte politiska. Det ärsamtidigt viktigt att medlemmarna är väl förtrogna med de lokala förhållandena. Nuvarandeförordnande avser perioden 1987-01-01-1989-12-31. Avden svenska delen avkommissionen bor en av ledamöterna i området medan de. båda övriga bor i kommer ledamöter på nytt att utses varav en på förslag av länsstyrelsen.Vi kommer då atf föreslå en person som bor i och dessutom verka föratt åtminstone ytterligare en person har sin hemvist där. Motden bakgrunden föreslår aft antalet ledamöter i kommissionenförblir sex. Undertecknadanför härmed reservation fill styrelses yftrande till mofionangående tillsättning av ledamöter i gränsälvskommissionen. Jagbiträder förslaget från Torne-Muonio älvs intresseförening att kommissionenska bestå av 5 polifiskt valda ledamöter från vardera . 1 art. 2 i gränsälvsöverenskommelsen den 16.9:1971 mellan ochFinland skall överenskommelsen omfatta åtgärder som innebär byggande i vatten,vaftenreglering eller som kan medföra vattenförorening om åtgärden utföres inomgränsälv. Vidare omfattas åtgärder av angiven beskaffenhet om dessautföres inom tillämpningsorhrådet rendera staten och kan medföra verkningar iden andra staten. Dessutom omfattas fiskefrågor inom ett särskilt angivettillämpningsområde. Kommissionen skall således i de nationella myndigheternas(vattendomstolarnas) ställe pröva tillstånds-och ersättningsfrågor samt handhavissa tillsynsuppgifter och andra administrativa funktioner bl.a. beträffandefisket. är i sammansatt av en juristoch Efter nya vattenlagens ikraftträdande (1. 1987) kommer LU1987/88:5 sammansättningen att vara en jurist, samt beroende på ärendet tvåeller tre Bilaga limnolog- och teknikermedlemmar. I ärvattendomstolen sammansatt av en jurist, en tekniker samt två nämndemän, som skall vara nämndemän i fastighetsdomstol. är med andra ordsammansatt av fyra personer i och högst fyra i . skall enligtgränsälvsöverenskommelsen bestå av sex medlemmar, av vilka regeringen i varderastaten utser tre. En av medlemmarna skall vara lagkunnig och erfaren idomarvärv, en tekniskt sakkunnig och den tredje skall vara en med gränsbygdensförhållanden väl förtrogen person. Den tredje ledamoten är närmast att betraktasom en nämndeman, som utses av regeringen på förslag av i Norrbottensresp. Med denna sammansättning består kommissionen av tvåjurister, två tekniker och två nämndemän. De vatfenräffsliga frågor som berör gränsälvarna Torne-,Muonio- och Könkämä-älv behandlas således av ett organ som har två ledamöterfler än motsvarande organ i resp. land. I detta sammanhang bör nämnas attkommissionen i sin dömande verksamhet har visat sig fungera mycket väl som en enhetliggrupp trots den fvånationella bakgrunden. Förekommande skiljaktiga meningar hargrundats på olika uppfattningar i sakfrågor och inte på nationella hänsyn.Gränsälvskommissionen kan enligt överenskommelsen träda i direkt förbindelsemed myndigheter i vardera staten samt påkalla deras biträde för erhållande avupplysningar för det samråd som är behövligt. I prakfiken innebär detta att defi t.ex. fiskefrågor regelmässigt inhämtas yttranden från fiskeriinfendenfen iövre norra distriktet, , jord- och skogsbruksminisferiets fiskeri- ochjakfavdelning, , samt fiskeridisfrikt, Rovaniemi.Härigenom får kommissionen inför sitt beslut tillgång fill den omfattandesakkunskap som dessa myndigheter besitter. Den samsyn i fråga om fiskefrågornaslösande som råder mellan de finska och svenska fiskerimyndigheferna har i höggrad bidragit fill de i huvudsak enhälliga beslut som kommissionen kunnatfatta. Den problemafik som Torneå-Muonio älvars förening far upprörande laxen och dess möjlighet till överlevnad kan enligt kommissionensmening inte lösas genom atf kommissionen tillförs ytterligare representanterfrån . Kommissionen har som ovan sagts redan nu fler ledamöter änmotsvarande organ i resp. land. Nuvarande bestämmelser ger möjlighet att fillkommissionen utnämna kompetenta ledamöter. Länsstyrelserna kan också i sinaförslag till representation tillmötesgå önskemålet om s. k. folklig förankring. Om antalet ledamöter ökas med exempelvis en ledamot perland kommer kommissionen aff bestå av åtta ordinarie ledamöter. Man kommer dånära gränsen att behöva utse eff arbetsutskott som snabbt kan ta ställning ivissa enklare frågor. Dessutom skulle frågeställningarna på vattenområdebehandlas av en myndighet som är dubbelt så stor som motsvarande organ förexempelvis Kemi-älv och Kalix-älv. Effektiviteten i arbetet torde knappast ökasett infe minst mot bakgrund av tvåspråkigheten. Beslutsfattandet tordeknappast heller bli bättre om kommissionens verksamhet politiseras, vilketkunde medföra att politiska frågor som drivs av ena staten lätt kan förlamakommissionens arbete i dess helhet. Def har i den LU 1987/88:5 massmediala debattenframskymtat önskemål från intressegrupps sida om en Bilaga representant igränsälvskommissionen för atf denne där skulle tillvarata gruppens intressen.Kommissionen vill i detta sammanhang erinra om atf varje ledamot har attavlägga domared och arbeta under def ansvar som detta innebär med krav på bl.a.ojävighet. Vid inrättandet av en kommission måste målsättningen varaatf skapa ett organ som ges kompetens och möjlighet att fatta beslutpå alla de verksamhetsområden som anges i gränsälvsöverenskommelsen.Handläggningen måste vara rimligt smidig och snabb och beslutsförhet ären absolut förutsättning. Medhänvisning till det ovansagda avstyrker gränsälvskommissionen förslagen omutökning av antalet ledamöter i kommissionen.