bet · GB01FiU18 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag för /89 till (prop. 1987/88:100 bil. 17 punkterna B 1 och B 2) Ibetänkandet behandlar utskoftet anslag för budgetåret1988/89. Utskottet biträder riksgäldsfullmäkfiges framställning och föreslåratt anvisas dels 49,8 milj. kr. för kontorets förvaltningskostnader,dels 61,6 milj. kr. för vissa kostnader vid emission av statslån m.m. Moderatasamlingspartiets och kommunisternas företrädare i utskottetbegär i en gemensam reservation att myndighetsanslaget begränsas till det s.k.huvudförslagets nivå, dvs. att anslaget skall utgå med 48,8 milj. kr. Ibetänkandet ansluter sig utskottet också till fullmäkfiges uppfattning attriksgäldskontoret även i fortsättningen skall kunna bedriva kreditgivning tillvissa affärsverk. Utskottet behandlar också en mofion om utökad kontroll avhandeln med premieobligationer. Motionen avstyrks av utskottet. Fullmäktigei har i proposition 1987/88:100 bil. 17 under punkt B 1 (s. 6-8) föreslagit 1. atttill : Förvahningskostnåder för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 2. attgodkänna vad fullmäktige anfört om fortsatt kreditgivning till affärsverk. 1987/88:Fi716av m.fi. (m) vari yrkas att under anslaget B 1Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader, femtonde huvudtiteln, anslår . 1Riksdagen 1987/88.5 samt. FiU 1987/88:18' Riksdagenantog som vilande vissa förslag till ändringar iregeringsformen och riksdagsordningen (prop. 1986/87:143, KU 1987/88:1).Ändringsförslagen innebär bl.a. att huvudmannaskapet för riksgäldskonforetskall föras över från fill regeringen fr.o.m. . Medhänsyn till tidpunkten för huvudmannaskapsförändringen har full mäktige valt att inte lägga fram ett treårigt budgetförslag. I stället har framställningen begränsats fill att avse /89. inte heller velatföregripa en förestående utredning om riksgäldskontorefs organisation ochföreslår därför att förvaltningskostnadsanslaget beräknas med beaktande avinträffade pris- och löneförändringar men utan någon 2-procentig nedskärning avutgifterna. Imofion Fi716 (m) erinras om att finansutskottet fidigare föreskrivit attriksgäldskontoret skall tillämpa de anvisningar som utfärdarför statsmyndigheternas anslagsframställningar. I enlighet härmed borde enbesparing om ha gjorts. Mofionärerna begär därför att anslagetminskas till 48,8 milj. kr. för /89. Utskottetfår med anledning härav framhålla följande. Regeringen fastställer varje årsärskilda anslagsdirektiv som myndigheter under regeringen skall följa när deutformar anslagsframställningen för efterföljande budgetår. På riksdagsområdetutfärdar förvaltningsstyrelse motsvarande direktiv för den inreriksdagsförvaltningen samt för de mindre riksdagsverken. För ,som formellt inte omfattas av dessa direktiv, har finansutskottet angivit vissaallmänna anslagsdirekfiv för efterföljande budgetår. I likhet med föregående århar dessa direktiv regelmässigt lämnats i det betänkande som utskottet åriigenlägger fram om anslag. Fullmäkfigesnu aktuella anslagsframställning har med två undantag utformats i enlighet medde direktiv som utskottet senast lade fast. Avstegen, som i båda fallenmotiverats av fullmäktige, innebär dels atf medelsberäkningen inte omspänneren treårsperiod, dels att anslaget inte har reducerats . I mofion Fi716(m) ifrågasätts inte deneftåriga budgetperioden. Däremot kräver motionärernaaft huvudförslaget skall fillämpas, dvs. atf en 2-procenfig redukfion skallgöras av de äskade medlen. Ioch med att numera som vilande antagit ett förslag om ändrathuvudmannaskap för har även utskottet förståelse för attfullmäktige valt att begränsa sin framställning till att avse endast budgetåret1988/89. En sådan avgränsning ter sig lämplig inte minst mot bakgrund av attden förestående ändringen av huvudmannaskapet också har aktualiserat behovet aven översyn av organisation. Enligt vad utskottet inhämtatkommer en utredningsman att tillkallas för en sådan översyn. Detfår förutsättas att man vid denna utredning noga prövar resursbehovet' inomriksgäldskontorets olika verksamhetsområden. Det får också förutsättas atfutredningen genomförs snabbt. Under dessa omständigheter framstår det somrimligt att inte nu föregripa resultatet av översynen. Utskoftet kan såledesacceptera riksgäldsfullmäktiges uppfattning atf kontorets resurser tills vidare börbehållas på i huvudsak nuvarande nivå och biträder pjU 1987/88-18fullmäktiges förslag fill medelsberäkning. Med det anförda avstyrker utskottetsamfidigt bifall till mofion Fi716 (m). Riksgäldskontorefsvarar för kreditgivningen tiU vbsa affärsverk.Verksamheten bedrivs på uppdragsbasis. Kreditgivningen belastar intestatsbudgeten, men upplåning för detta ändamål redovisas somstatsskuld. I enlighet med fidigare beslut har riksgäldskontoretutvärderat sin del av verksamheten. Utvärderingen redovisas i en bilaga fillfullmäktiges anslagsframställning. I budgetpropositionen lämnas ett sammandragav det resultat som framkommit. Kreditgivningenhar omfattat () och luftfartsverket som båda kunnat lånamedel hos för såväl investeringar som rörelsekapitalbehov.Sedermera har också givits samma möjligheter. Utvärderingenvisar att kreditgivningen fungerat bra och gett berörda affärsverk lägrekostnader än om de ordnat sin kapitalanskaffning på annat sätt. Jämförelser,som grundar sig på upplåningskostnaderna , visar t.ex. aft SJ vid enegen upplåning på den öppna marknaden sannolikt skulle ha fått betalaytterligare för sin korta upplåning och ytterligareminst för sin långa upplåning. Därfill kommer kostnader förprovision, marknadsföring, tryckning, registrering m.m. samt personalkostnader.Riksgäldskontoret konstaterar sammanfattningsvis aft upplåning hos kontoret ärbilligare för verken än både egen upplåning och upplåning i bank. Enligtkontoret blir också den samhällsekonomiska kostnaden högre ommyndigheterna/affärsverken finansierar sina projekt på annat sätt än viariksgäldskontoret. Fullmäkfigeanser mot denna bakgrund att verksamheten bör fortsätta i huvudsak efter sammalinjer som . Även andra låntagare, t.ex. , bör enligtfullmäktige i fortsättningen erbjudas lånerätt i . Utskoftetvill för sin del anföra följande. Genom atf affärsverken utnyttjarriksgäldskontoret för sin upplåning uppkommer vissa stordriftsfördelar.Riksgäldskontoret kan med sina upplåningsvolymer erhålla bättre lånevill- , korän enskilda myndigheter. Hos riksgäldskonforet finns också samlat en kompetenssom de enskilda verken i annat fall skulle fä upphandla eller utveckla på egenhand: har därigenom goda förutsättningar aft erbjudakrediter på konkurrenskraftiga villkor. Genom att svarar förupplåningen får man också en bättre överblick över statsupplåningen, vilket gerstatsmakterna ett bättre beslutsunderiag. Den av gjordautvärderingen bekräftar dessa synpunkter. Utskottet delar därför fullmäktigesuppfattning att också i fortsättningen bör bedriva denna typav uppdragsverksamhet samt att även , andra låntagare bör kunna erbjudaslåneräft i riksgäldskonforet. Hemställan FiU 1987/88:18 1. atf med avslag påmotion 1987/88:Fi716 och med bifall fill proposifion 1987/88:100 bilaga 17punkt B 1 moment 1 till : Förvaltningskostnader för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att godkännervad fullmäktige i riksgäldskontoref anfört om fortsatt kreditgivning tillaffärsverk. : Vissa kostnader vid emission avstatslån m.m. Fullmäktigei riksgäldskontoref har under punkt B 2 (s. 8) föreslagit att tillRiksgäldskontoref: Vissa kostnader vid emission av statslån m.m. för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . Anslagetavser vissa externa kostnader för kontorets upplåningsverksamhet. kostnader för prospekt, annonser, obligationspapper, värdepapperstrycksamt kostnader för att anlita advokatbyråer och konsulter förutlandsupplåningen. Medelsbehovetär avhängigt upplåningens inriktning och omfattning. Kostnadsutfallet är ocksåi hög grad beroende av faktureringstidpunkt. Utskottet har inte någon erinranmot riksgäldsfullmäkfiges medelsberäkning. attriksdagen till : Vissa kostnader vid embsion av statslån m.m.för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Imofion 1987/88:Fi712 av () och ()föreslås att skall ge regeringen till känna vad som anförs i mofionenom förslag till kontroll av obligationshandeln. Motionärernaanser det vara hög tid att skärpa kontrollen av handeln med premieobligationerför att åstadkomma en nödvändig sanering och för aft omöjliggöraskatteundandraganden. Sammakrav framförde de båda motionärerna vid förra . Utskottet (FiU1986/87:17) uttalade då förståelse för de synpunkter som motionärerna fördefram men avvisade deras krav på registrering och kontroll avobligationshandeln. En sådan registrering skulle, framhöll utskottet, förändraobligationernas karaktär av innehavarskuldebrev. utom visade en avriksskatteverket gjord utredning att kostnaderna för FiU 1987/öö:1ö enbart registrering vidaskulle översfiga de vinster som kunde uppkomma genom höjda taxeringar. Medhänsyn fill aft insatser av defta slag skulle bli klart olönsamma från fiskalsynpunkt var det enligt utskottet nödvändigt att söka andra lösningar änallomfattande kontrollsystem för atf komma fill rätta med de problem sommotionärerna hade aktualiserat. Utskottet hänvisade därvid till dekontrollmöjligheter som föreligger beträffande fondkommissio-närernas handelmed premieobligationer och förutsatte vidare att riksgäldsfullmäktige vid sinaöverväganden om framfida upplåningsformer skulle ha sin uppmärksamhet riktad pådessa frågor. Med hänvisning härtill avstyrkte utskottet mofionen. Motionärernahävdar nu atf spekulationerna på marknaden med det omfattandeskafteundandragande detta medför har fortsatt utan att samhället vidtagitnågra åtgärder för atf komma till rätta med problemen. Utskottetvill med anledning härav ånyo erinra om att skattemyndigheterna har möjlighetatt göra stickprovskontroller med hjälp av de avräkningsno-tor somfondkommissionärer skall upprätta vid varje överlåtelse av premieobligationer.Efterhandsgranskning av avräkningsnotor har redan använts för sådanakontroller. Därtillkommer aft riksgäldskonforet vidtagit åtgärder för aft begränsa de problem somär förknippade med premieobligationshanteringen. Sålunda skall numera vid köpav premieobligafioner kunden fylla i en köpanmälan av vilken framgår namn,adress och om kunden så vill personnummer. Köpanmälan är ett köpbevis somkunden använder när han hämtar ut sina obligationer och som återförsäljaren ärskyldig att spara som underlag för sin bokföring. Riksgäldskontorefhar också vidareutvecklat emissionsfekniken för premieobligationer i syfte attbegränsa de emitterade volymerna och marknads-anpassa villkoren vid emissionför atf motverka stora realisationsvinster eller -förluster. Detta kom tilluttryck vid emissionen av första premielån, då tilldelningen avobligafioner begränsades till 25 obligationer per köpare som lånetsstorlek limiterats och räntenivån marknadsanpassafs. Utskottetförutsätter aft riksgäldsfullmäkfige intensifierar sina ansträngningar attvidta åtgärder som på motsvarande sätt begränsar de problem som är förknippademed handeln med premieobligationer. Med det anförda avstyrker utskottet motionFi712. atf avslårmofion 1987/88:Fi712. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), pjy 1987/88:18Rydén (m), (), (), (), AjrneAndersson i (s), (), i (vpk), (), (), (); RolfKenneryd (c) och (). : Förvaltningskostnader (mom. 1) (), (), iHallstahammar (vpk) och () anser dels atf den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarméd "antog" och på s. 3 slutar med "mofion Fi716(rri)" bort ha följande lydelse:' En majoritet av riksgäldsfullmäktige har föreslagit attdet s.k. huvudförslaget inte skall tillämpas vid beräkningen avriksgäldskontorefs förvaltningskostnadsanslag för /89.Fullmäktiges budgetförslag avviker därmed från de anslagsdirekfiv som en enigriksdag på förslag av ett lika enigt finansutskott lade fast förriksgäldskonforet (FiU 1986/87:17, rskr. Som skäl för sin avvikelseåberopar fullmäktige att huvudmannaskapet för skall flyttasöver från till regeringen. I mofion Fi716 (m) erinras om de av enligt vilka en besparing om borde ha gjorts.Motionärerna begär därför att riksgäldsfullmäkfiges äskanden reduceras med 2 %till 48,8 milj. kr. för /89. Utskottet får för egen del anföra följande. harunder senare år föreskrivit att skall tillämpa sammaanslagsdirektiv som utfärdar för statsmyndigheternasanslagsframställningar. Förebärande olika skäl har emellertid riksgäldskonforetvarje år hävdat att man för kontorets del bör göra avsteg från dessa principer.De angivna skälen har i allmänhet dock saknat den bärighet som fordras för attkunna biträdas. Utskottet har därför nödgats jämkariksgäldskontorefs medelsberäkning i olika avseenden. Med hänvisning till den förestående ändringen avhuvudmannaskapet för begär nu en majoritet avriksgäldsfullmäktige atf avsteg från huvudförslaget ånyo skall göras förriksgäldskontorets del. Utskottet vill därför erinra om atf den tilltänktaförändringen är avsedd att genomföras , dvs. vid en fidpunkt sominfaller under budgetåret närmast efter det som anslagsframställningen gäller. Skall allvaret i statsmakternas strävan att åstadkommabesparingar inte bli ifrågasatt måste givetvis omfattas avsamma besparingskrav som gäller för andra myndigheter. Fullmäkfige har interedovisat något egentligt skäl för varför detta inte skulle kunnna ske undernästa budgetår. Atf besparingskraven upprätthålls framstår som desto merangeläget som riksgäldskontoref redan nu anmält att man senare avser attåterkomma med en begäran om ytterligare medel på tilläggsbudget för bl.a.riksgäldskonto- rets 200-årsjubileum.Utskottet biträder således det i motion Fi716 (m) FiU 1987/88:18 framfördakravet om att anslaget skall minskas till 48,8 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.att med anledning av proposition 1987/88:100 bilaga 17 punkt.B 1moment 1 och med bifall fill motion 1987/88:Fi716 till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader för /89 anvisar ett förslagsanslag av . : Förvaltningskostnader(mom. 2) RuneRydén, och (alla m) anför: Enligtvår mening är det från konsfitutionella utgångspunkter felaktigt atfmyndigheter underställda regeringen skall behöva anlita ett riksdagsorgan förfinansieringen av sina investeringar. Vi har därför tidigare avvisat attriksgäldskontoref skall bedriva utlåning till affärsverken. Att vi nu intemotsätter oss en fortsatt kreditgivning sammanhänger med atf problemet kommer attlösas i och med att regeringen övertar huvudmannaskapet förriksgäldskontoret. i (vpk) anför: Detär självklart att handeln med premieobligafioner skall underkastas en likaingående skattekontroll som t.ex. vanliga löntagardeklarationer. Skallskattemoralen kunna upprätthållas kan inte fiskala lönsamhetskriferier åberopassom skäl för att inte göra något. Att jag trots starka betänkligheter anslutitmig till majoritetens avslagsyrkande på motionen beror på att utskoftet nuförutsätter atf riksgäldsfullmäktige skall intensifiera sina ansträngningar medaft komma till rätta med de problem som är förknippade medpremieobligationshandeln.