bet · GB01SfU21 · 1987-12-31 00:00:00 — I avvaktan på den beredning som enhgt ovan pågår inomregeringskansliet anser utskottet dock att motion Sf538 inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Ersättning till koinmunerna för åtgärder förflyktingar m.m. Frånanslaget finansieras ersättning enligt förordningen (1984:683) om statligersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. Ersättningkan enligt 5-9 §§ nämnda förordning lämnas för ekonomiskt bistånd som kommunenutgivit fill den som väntar på beslut i fråga om uppehållstillstånd och förekonomiskt bistånd till flyktingar under det år de beviljats uppehållstillståndsamt . För ekonomiskt bistånd till sjuka och handikappadeflyktingar och flyktingar som är då de kommer till kanersättning lämnas . Ersättningen utbetalas avlänsstyrelsen kalenderårsvis i efterskott. Utskottetnoterar i detta sammanhang att har antagit en lag om biståndåt asylsökande m.fl. (jarop. 1987/88:80, SfU 17, rskr. Lagen träder ikraft . Enligt 12 § i denna lag har kommunerna rätt att erhållaersättning från staten för bistånd enligt lagen som lämnats asylsökande ellerannan utlänning som .söker uppehållstillstånd här i landet och som vistas härunder den tid ansökan prövas. I propositionen angavs bl.a. (s. 27) att staten iprincip inte i några fall ersätter kommunerna för vad de kan ha gett ut isocialbidrag till en sådan utlänning. Vidarekan enligt 10-12 §§ fidigare nämnd förordning schablonersättning utgå tillkommuner som har träffat överenskommelse med om mottagande av flyktingaroch vissa andra utlänningar. Ersättningarna lämnas av invandraryerket, somenligt 13 § utöver schablonersättningarna också har möjlighet att lämnasärskilda bidrag för vissa kostnader. Vidare lämnas enligt 14-17 §§ ersättningtill sjukvårdshuviidmännen för sjukvårdskostnader och kostnader förhälsoundersökningar! kan slutligen enligt 24 § samma förordningi särskild ordning utge ersättning till kommunerna för bl.a. kostnader förkollektiva genomgångsbostäder för asylsökande; Ipropositionen ahges att kommunerna sedan reformen med kommunalflyktingmottagning genomfördes har mottagit omkring 14 000 flyktingaroch asylsökande . Trots kommunernas insatser finns alltjämt ett stortbehov av kommunplatser för flyktingmöttagningen. Det ständigt ökande antaletasylsökande har således medfört att situationen vad beträffar flyktingkapacitetär mycket ansträngd. Beläggningen på flyktingförläggningarna är närmare 8 000,och den genomsnittUga vistelsetiden på en förläggning är ca 8-9 månader.Antalet personer som väntar på en anvisad plats i en kommun ökar med 400 permånad. har slufit avtal med 241 18 kommuner avseendemottagning av sammanlagt 14 307 asylsökande och flyktingar, och verkets målär att kunna träffa avtal med ytterligare SfU 1987/88:21 kommuner. Ipropositionen redovisas, såsom ovan nämnts, ett förslag från invandrar verket om kommunala mottagningscentra. Förslaget innebär att kommuner na inrättar genomgångsbostäder för flyktingar. Dessa bostäder skall kunna förläggas till nedlagda ålderdomshem, sjukhem, ombyggda skollokaler osv. Enligt förslaget skall genomgångsbostäderna kunna föras samman till enheter, s.k. mottagningscentra för flyktingar. Vid dessa mottagningscentra skall flyktingarna kunna tas emot terminsvis direkt från mottagningssluss eller en förläggning. Härigenom kan det kommunala mottagandet tidigare läggas och behovet av förläggningsplatser minskar. I propositionen anges att en försöksverksamhet med kommunala mottagningscentra planeras komma -. fill stånd i begränsadomfattning under /89. Ersättningtill kommunerna under /89 för ekonomiskt bistånd beräknas ipropositionen till , schablonersättningar tillkommuner som träffat överenskommelse med invandrarverket om mottagande avflyktingar och asylsökande fill 335 milj. kr. och särskilda bidrag tillkommuner till 13 milj. kr. Ersättning fill sjukvårdshuvudmännen för vissahälsoundersökningar, för akut sjukvård för asylsökande som inte är inskrivna påförläggning m.m. beräknas till 70 milj. kr. och särskilda bidrag filllandstingskommuner för speciella vårdinsatser för handikappade flykfingar ochandra flyktingar med särskilda behov till 2,5 milj. kr. Slutligen beräknasersättningar för särskilda genomgångsbostäder till 135 milj. kr. Sammanlagtföreslås anvisat ett förslagsanslag av 1 835,5 milj. kr. Imotion Sf534 av m.fl. yrkande 23 begärs att under anslagetskall anvisas 1 840 milj. kr. Den föreslagna ökningen år en konsekvens avförslaget i samma motion om att flykfingkvoten skall ökas med 250 personer. Utskottetkonstaterar att i den mån en överföring kommer fill stånd under nästa budgetårav ett större antal flyktingar än som beräknas i propositionen har regeringenmöjlighet att återkomma fill i frågan. Utskottet ser därför ingenanledning att nu frångå propositionens förslag till medelsanvis- ' ning underförevarande anslag och avstyrker följaktligen bifall till motion Sf534 yrkande23. Omfattningenav statens ekonomiska ansvar för kommunernas flyktingmottagning tas upp i tvåmotioner. I mofion Sf517 yrkande 6 av m.fl. begärs således etttillkännagivande om statens ekonomiska ansvar för den kommunalaflyktingmottagningen. Enligt mofionärerna bar en del kommuner merkostnader förflyktingmottagningen eftersom ersättningen från staten inte är tillräcklig.Vidare begär m.fl. i motion Sf518 yrkande 7 en utredning omkommunernas möjlighet att än nu få ersättning för ekonomiskhjälp till flykfingar. Motionärerna anför att flyktingmottagandet är ettstatligt åtagande och ifrågasätter om inte staten borde ta det ekonomiskaansvaret för flyktingen än de nuvarande tre åren efter detuppehållstillstånd beviljats, i vart fall tills flykfingen fått ett arbete somhan kan försörja sig på. Utskottetkonstaterar att staten har det ekonomiska ansvaret för flykting mottagandet. I huvudsak täcks kommunernas kostnader för mottagandet av 1 En ytterligare förbättring av reglerna för kommuner- SfU1987/88:21 nas ersättning för grundläggande svenskundervisning för invandrareföreslås dessutom fr.o.m. nästa budgetår. Eftersom det kommunala flykfingmottagandet infördes förstår det enligt utskottets uppfattning svårt att redan nu bedömaeffekterna av bestämmelsen att kommunerna i regel endast erhåller ersättningför ekonomiskt bistånd som lämnas flykfing t.o.m. tredje året dåuppehållstillstånd beviljats. I detta sammanhang vill utskottet åven framhållaatt stora satsningar görs för att förbättra invandrarnas ställning på arbetsmarknaden. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf517 yrkande 6 och Sf518 yrkande 7. I motion Sf503 yrkande 5 begär m.fl. enöversyn av det kommunala flyktingmottägandet. Motionärerna ifrågasätter om maninte borde frångå den av invandrarverket praktiserade hela-Sverige-strategin,som går ut på att placera flyktingar på så många kommuner som möjligt, och istället koncentrera flyktingmottagningen till ett mindre antal kommuner somuppfyller vissa kriterier och som framför allt har en bra arbetsmarknadssituation. Frågan om vilka kommuner som bör engageras iflyktingmottagandet har uppmärksammats även av RRV. I sin rapport redovisar RRVvissa för- och nackdelar med de principer som invandrarverket har tillämpat vidutplacering av flyktingar i kommunerna men pekar åven på brister iinvandrarverkets organisation beträffande bl.a. planering, ledning ochsamordning. 1 den förenämnda propositionen om ny organisation föreslås att invandrarverkets funktioner för mottagandeav aylsökande och flyktingar organiseras i regioner. Inom varje region börfinnas ett kontor som svarar för det direkta samarbetet med kommunerna inkl.utplacering av flyktingar i kommunerna samt för ledningen avförläggningsverksamheten. Vidare anförs i propositionen att RRV;s slutsatseroch förslag tillsammans med invandrarverkets egna erfarenheter av verksamhetenunder ger anledning till att pröva och utvecklainvandrarverkets samarbete med kommunerna. Förslagen bör ingå i underlaget fördet fortsatta organisationsarbetet. Utskottet vill understryka vikten av att väntetiden iförläggningarna . Utskottet anser därför att invandrarverketbör utnyttja varje möjlighet att förkorta väntefiden genom att engageraytterligare kommuner i flyktingmottagandet. Méd hänsyn härtill och då frågan omdet kommunala flyktingmottagandet kommer att behandlas i det fortsattaorganisationsarbetet anser utskottet att mofion Sf503 yrkande 5 inte påkallarnågon åtgärd. m.fl. anför i motion Sf518 yrkande 2 attden nuvarande konstruktionen med ersättning för flyktingmottagning och för kontant socialbidrag innebär en risk för att flyktingars inträde på arbetsmarknaden försenas. En sammanslagning av de olika bidragsformerna, inkl. sfi-medlen, skulle enligt motionärerna innebära förenklingar för de statliga och kommu nala myndigheterna och skapa förutsättningar för "program" sominnebär en kombination av svenskundervisning, praktik- eller beredskapsarbete och/ 20 ellerarbetsmarknadsutbildning, alltefter individuella behov. Motionärerna SfU1987/88:21 begär ett tillkännagivande om att skyndsamma åtgärder bör vidtas isyfte att ge kommunerna större frihet att utnyttja de resurser som satsas påflyktingmottagningen. Utskottet har erfarit att ett förslag till enförsöksverksamhet i övervägs inomarbetsmarknadsdepartementet. I den föreslagna försöksverksamheten skallflyktingar få svenskundervisning varvad med praktikarbete ochunder tiden få avtalsenlig lön. Mot denna bakgrund bör mofion Sf518 yrkande 2inte föranleda någon åtgärd. m.fl. begär vidare i motion Sf518 yrkande3 ett tillkännagivande om att bosättningslån bör utgå i stället för bidragfill flyktingars bosättning, inte minst med tanke på flyktingens självkänsla.Även för i motion Sfl3 yrkande 2 fram förslag ombosättningslån till flyktingar. Utskottet vill understryka att flyktingar som erhållituppehållstillstånd skall erhålla bidrag från för sin bosättningunder samma förutsättningar som gäller för övriga kommuninvånare. Utskottet ärsåledes inte berett att förorda någon ändring i gällande bestämmelser ochavstyrker med det anförda bifall till motionerna Sf518 yrkande 3 och Sfl3yrkande 2. m.fl. begär i motion Sf534 yrkande 15 etttillkännagivande om kommunernas insatser i flyktingmottagandet. Motionärernaanför att den tilltagande bostadsbristen skapat en större tröghet i det kommunalamottagningssystemet och att det år mycket angeläget att kommunerna görytterligare insatser för att kunna ta emot fler flyktingar. Invandrarverketsförslag om kommunala mottagningscentra skulle utan tvivel kunna uppfyllagodtagbara standardkrav och innebära en klar förbättring jämfört med dagenssituation. Även och tar i motion Sf539yrkande 3 (delvis) upp invandrarverkets förslag om kommunala mottagningscentraoch framhåller att det är angeläget att vidta åtgärder för att kommunerna skallkunna ta emot flyktingarna tidigare än vad som är fallet. I motion Sf503yrkande 8 begär m.fl. att regeringen skall lägga framförslag om statliga bostadslån för s.k. genomgångsbostäder. Dessa bostäderskall uppfylla vissa minimikrav som exempelvis gäller för ombyggnad avålderdomshem. Enligt mofionärerna skall bostäderna kunna utnyttjas inte baraav flykfingar utan av alla som år i behov av en bostad. Med hänsyn till den försöksverksamhet med kommunalamottagningscentra som enligt ovan planeras anser utskottet att motionernaSf534 yrkande 15, Sf539 yrkande 3 i motsvarande del och Sf503 yrkande 8 intebör föranleda någon åtgärd. begär i motion Sf541 yrkande 6 ett förslag omatt kommunerna skall få större möjlighet att i samverkan disponera statsbidragför flyktinginsatser över kommungränserna i första hand för att kunna beredaflykfingar bostäder. Han begär vidare i yrkande 9 förslag om statliga insatserför ett förbättrat utbyte av erfarenheter mellan kommuner som tar emotflyktingar. tidigare angivit (se SfU 1986/87:15) utgör de olika bestärn"- melsernaom statsbidrag inte hinder för en samverkan mellan kommunerna, SfU 1987/88:21 och kommunerna kan själva besluta om hur man vill använda schablonbidra gen. kan också ge särskilda bidrag till samarbetsprojekt ._, mellan olika kommuner. Även bidragen till genomgångsbostäder bör kunna utnyttjas för objekt som är gemensamma för flera kommuner. För erfaren hetsutbyte mellan kommuner finns möjlighet att få särskilda projektmedel, och någon ytterligare åtgärd i denna del bör inte vidtas. Utskottet anser att de nämnda möjligheterna tillgodoser motionärernas syfte, varför motion Sf541 yrkandena 6 och 9 inte bör föranleda någon åtgärd. I motion Sf503 yrkande 6 av m.fl. begärs ettfillkännagivande till regeringen om att asylsökande skall ha rätt till allmänsjukvård. Vidare begärs i yrkande 7 förslag om särskilda medel för landstingensökade insatser för vård av flyktingars och asylsökandes psykiska ochpsykosomatiska sjukdomar. Utskottet har behandlat frågan om asylsökandes rätt tillallmän sjukvård i sitt av godkända betänkande SfU 1986/87:15.Utskottet har därvid anfört följande: Under vistelsen på förläggning görs en hälsoundersökningmed intervju och provtagning för att bedöma smittrisk och behov av akutsjukvård för asylsökande. och under kommunvistelsen fram till dess uppehållstillstånd ges har den asylsökande rätt endast fill akutsjukvård, akut tandvård, förlossningsvård och vård vid abort. Utskottet anser att denna vård i princip bör vara tillräcklig så länge det inte står klart att den asylsökandefår stanna i landet. Utskottet är dock medvetet om att begränsningen i rätten till sjukvård kan medföra vissa problem när handläggningstiderna i asylärenden är så långa som och detta har också uppmärksammats av invandrarverket och sjukvårdshuvudmännen. Med hänsyn härtill och till de åtgärder som vidtas för att bringa ned handläggningstiderna till en normal nivå avstyrker utskottet bifall till motion . Med hänsyn till att åtgärder nu vidtas för att förkortahandläggningstiderna i asylärenden vidhåller utskottet sin tidigare uppfattningatt den begränsning till akut sjukvård som gäller för asylsökande i princip ärtillräcklig. Utskottet avstyrker således bifall till motion Sf503 yrkande 6. Till skillnad mot asylsökande har flyktingar rätt fillallmän sjukvård, och följaktligen erhåller landstingen ersättning för vård avflyktingarnas psykiska och psykosomatiska sjukdomar. Härutöver kan landstingenerhålla särskilda bidrag från invandrarverket för extraordinära vårdinsatserför handikappade flyktingar och andra flyktingar med särskilda behov. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att motion Sf503 yrkande 7 intepåkallar någon åtgärd. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Från anslaget betalas kostnader för ombudsmannen motetnisk diskriminering jämte kansli och för diskriminering. Ombudsmannen, som inrättades fr.o.m. /87(prop. 1985/ 86:98, SfU 1985/86:20, rskr. 301), har till uppgift att motverka etnisk diskriminering i första hand inom arbetslivet men även på andra områden av 22 samhällslivet.Ombudsmannen skall dels ge råd i individuella fall, dels genom SfU 1987/88:21 bl.a. överläggningar och information arbeta för att gällande rättsregler på området iakttas och för att kartlägga behovet av ytterhgare åtgärder mot etnisk diskriminering. I de individuella fallen skall ombudsmannen genom bl.a. råd och upplysningar medverka till att den som anser sig ha blivit- diskriminerad kan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannen får vid vite förelägga arbetsgivare att komma fill överläggningar och lämna upplysning ar. Om ytterligare lagsfiftning eller andra åtgärder behövs skall ombudsman nen lämna rapport till regeringen om detta. I årets budgetproposition anges att en utvärdering av verksamheten skall genomföras under /89. Utskottettillstyrker propositionens förslag att under anslaget skall anvisas ettförslagsanslag av . Imofion Sf530 föreslår att det på varje arbetsplats skallfinnas en förtroendeman som kan ta fill vara invandrarnas intressen. Hon begärett tillkännagivande fill regeringen härom. Somframgår ovan skall diskrimineringsombudsmannen ägna särskild uppmärksamhet åtetnisk diskriminering inom arbetslivet. Med hänsyn härtill och då verksamhetenskall utvärderas under nästa budgetår anser utskottet att mofion Sf530 inte börföranleda någon åtgärd. Itvå motioner begärs en utvärdering av invandrarpohtiken i olika avseenden.Således begär m.fl. i motion Sf527 en.utvärdering av hur deövergripande målen för invandrarpolitiken, jämlikhet, valfrihet och samverkan,uppfyllts inom olika samhällssektorer. Utvärderingens resultat bör sedan bligrunden för ett åtgärdsprogram som kan genomföras under första hälften av1990-talet. Vidare ifrågasätter och i motionSf539 yrkande 1 om statens engagemang i invandrarpolitiska frågor håller påatt minska. Motionärerna framhåller vikten av att invandrarpolitikenfortlöpande utvärderas, vilket kan ske inom forskningen. I yrkande 2 begärmotionärerna att regeringen skall ge en redovisning avutvecklingen inom hela det invandrarpolitiska området. Redovisningen skullekunna grundas på sammanställningar som invandrarverket, ochskolöverstyrelsen får i uppdrag att gemensamt göra. Utskottetanser att någon utvärdering av hur de övergripande målen för invandrarpolitikenuppfyllts ännu inte är aktuell. Vidare saknas det enligt utskottets meninganledning att ifrågasätta statens engagemang i invandrarpolitiska frågor.Utöver den redovisning får i samband med budgetpropositionen ochflyktingskrivelsen är någon årlig redovisning över hela det invandrarpolitiskaområdet heller inte motiverad. Utskottet avstyrker således bifall fillmotionerna Sf527 och Sf539 yrkandena 1 och 2. begär i motion Sf540 förslag till riktlinjer för minoritetspolitikenavseende språkliga och etniska minoriteter. En utredning bör tillsättas somäven bör föreslå organisation och resurser för att genomföra föreslagnarikthnjer. Utredningen bör även aktualisera frågan om ansvaret för språkliga ochetniska minoriteter skall anförtros annan myndighet än invandrar- SfU1987/88:21 verket. Inför beslut om invandrarpolitiken hadeinvandrarpolifiska kommittén (IPOK) i sitt betänkande SOU 1984:58 grundligt analyseratminoritetsbegreppet. Kommittén konstaterade att internationellt sett ansesbeteckningen minoritet endast kunna användas för grupper som sedan mycket längeeller alltid har varit bosatta i landet i fråga, t.ex. för del samernaoch Tornedalsfinnarna. Kommittén ansåg dock att det inte var ändamålsenligt attadministrativt och principiellt skilja på åtgärder som avser integrafion avinvandrare i det svenska samhället och åtgärder som syftar till att behålla ochutveckla ett kulturellt och socialt liv som minoritetsgrupp i eftersomdet är fråga om olika aspekter på eller olika faser av ett och samma skeende.Kommitténs slutsats var att någon uppdelning i invandrar-och minoritetspolitikinte borde göras utan begreppet också i fortsättningen skulle uppfattas som enenhet, invandrar- och minoritetspolitik, som är sammansatt av olika delar.Denna slutsats delades av. regering och riksdag (prop. 1985/86:98, SfU1985/86:20, rskr. Utskottet anser att bör vidhålla sin uppfattningatt invandrarpo-lifiken även innefattar minoritetspolitiken. Mofion Sf540påkallar därför inte någon åtgärd. m. fl. tar i motion Sf509 upp flera förslagtill åtgärder i syfte att motverka rasism. Således begärs i yrkande 1 förslagfill åtgärder som syftar till att förbättra invandrarnas sociala situation,främja invandrarnas sociala rörlighet och bryta de yrkes- ochutbildningsspärrar, som bidrar till att hålla kvar invandrarna inom samhälletslägsta skikt. 1 yrkande 2 begärs förslag om ökad information om invandringenshistoriska orsaker, klassmässiga aspekter och samhällsekonomiska effekter.Vidare föreslås i yrkande 3 åtgärder som främjar allsidiga kontakter öch ökarförståelse och tolerans mellan invandrare och svenskar, exempelvis i form avpolitiska, sociala och kulturella arrangemang mellan svenskar och invandrare.Mofionärerna begår att detta ges regeringen till känna. I yrkande 4 begärsslutligen förslag om en brett upplagd kampanj och idédebatt för att mötainvaridrarfientliga yttringar med folkrörelsernas och skolans aktiva medverkan. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om den kommissionmot rasism och främlingsfientlighet som fillkallats för att förbättra de etniska relationerna. I kommissionen ingår representanter för riksdagspar- fierna. En expertgrupp har knutits till delegafionen. Den leds av diskrimine ringsombudsmannen, och i gruppen ingår representanter för några centrala ' ' myndigheter med särskilt ansvar för invandrarpolitikens genomförande. Vidare kan nämnas att särskilda medel har föreslagits för /89 för information och opinionsbildande verksamhet i flyktingfrågor. För att stimulera till personliga köntakter mellan invandrare och infödda svenskar ' planeras en vänskapsvecka . Som fidigare nämnts vidtas även en hel del åtgärder som tar sikte på invandrarnas utbildningsmöjligheter och situation på arbetsmarknaden. Medel finns även anslagna som bör medföra goda möjligheter till stöd för folkrörelser och kommuner för ett fortsatt opinions- och kontaktarbete. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motion Sf509 yrkandena 1-4 inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottetbehandlar slutligen mofion U310 av . I SfU 1987/88:21 motionenframhålls betydelsen av forskning om bakgrunden till de konflikter som drivermänniskor på flykt. Ytterligare medel bör enligt motionären därför satsas påden grupp av forskare vid , som analyserar väpnadekonflikter och konfliktlösningar. Motionåren begår ett tillkännagivande tillregeringen härom. Utskottetkonstaterar till en början att det i propositionen anges att regeringen kommeratt verka för att de prioriteringar inom invandrarforskningen som riksdagenbeslutat om , nämligen de etniska relationernas utveckling,arbetslivsfrågorna för invandrare, andragenera--fionsfrågorna samtflyktingpolitiken i hela dess vidd, kommer till konkreta uttryck i beslut omforskningsfinansiering. Arbetet i delegationen för invandrarforskning blirdärvid av stor vikt. Vidare nämns den forskning om det svenskaflyktingmottagandet som bedrivs i form av ett flerårigt projekt vid Centrum förinvandringsforskning vid i . Vad särskilt gäller detforskningsprojekt motionären tar sikte på har, enligt vad utskottet erfarit,beviljat bidrag för projektet för budgetåret1986/87 med . och för /88 med . Mot dennabakgrund anser utskottet att motion U310 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. 1. beträffandestatens invandrarverk att med bifalltill propositionen och med avslag på mofioner na 1987/88:Sf508 yrkande 1 och 1987/88;Sf517 yrkande 1 till för /89 anvisar ett förslagsanslag av , . 2. beträffandeåtgärder för att förkorta handläggningstider att avslårmotionerna 1987/88:Sf518 yrkande 11 och 1987/ 88:Sf534 yrkande 12, 3. beträffande utlokalisering av personal förtillståndsprövning att avslår mofionerna 1987/88:Sf541 yrkande 1 och1987/ 88:Sf532 yrkande 2, 4. beträffande tvåmansbeslut i asylärenden att avslårmotion 1987/88:Sf518 yrkande 8, 5. beträffandemotivering av beslut att avslårmotionerna 1987/88:Sf518 yrkande 9, 1987/ 88:Sf534 yrkande 4 och 1987/88:Sf541yrkande 2 i motsvarande del, 6. beträffandebeslut om direktavvisning att avslårmotionerna 1987/88:Sf534 yrkande 16 och 1987/ 88:Sf541 yrkande 2 i motsvarandedel, 7. beträffandemuntlig handläggning att avslårmotion 1987/88:Sf532 yrkande 1, 8. beträffandeutbildning av personal att avslår motionerna1987/88:Sf517 yrkande 2 och 1987/ 9. beträffande publicering av praxis SfU 1987/88:21 att avslår motion 1987/88;Sf534 yrkande 5, 10. beträffandefristående asylnämnder attriksdagen avslår mofion. 1987/88:Sf534 yrkande 17, . 11. beträffande utnyttjande'avorganisationers kunskaper att avslår mofion 1987/88:Sf517 yrkande 3, 12. beträffande förhör med kvinnligasylsökande attriksdagen avslår motion 1987/88:Sf517 yrkande 4, . 13. beträffande uppföljning av enskildaärenden att avslår motion 1987/88;Sf541 yrkande 3, 14. beträffande åtgärder för invandrare