bet · GB01KrU21 · 1987-12-31 00:00:00 — Överklagande av beslut i vissa fall(mom. 8) Underförutsättning av bifall till reservation. IngridSundberg, och (alla m) anser dels att den mening i utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Förslaget till" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Som en följd av ställningstagandet i reservation 4 tillfrågan om åtskillnad mellan större och mindre arbetsföretag bör lagtextenjämkas så till vida all orden "andra stycket" utgår i lagtexten i 2kap. 25 § första stycket 3. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. belräffande överklagande av beslut i vissa fall alt med avslag på motion 1987/88:Kr3 yrkande 5 antar 2kap. 25 § förslaget till lag om kulturminnen m.m. med den ändringen attlagrummet erhåller i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknade lydelse. Statligabyggnadsminnen (mom. 9) KrU 1987/88:21 , och (alla rii) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet vill" och på s. 18 slutar med "disponerarbyggnader" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattningatt även statliga byggnader bör omfattas av den nya lagstiftningen. Somframhålls i motionen visar utvecklingen att det förhållandel att en skyddsvärdbyggnad är i statens ägo inte utgör en garanti för all den skall få den vårddess kulturhistoriska värde motiverar. Det finns nämligen exempel på attbyggnader i statlig ägo drabbats av ell oacceptabelt förfall. Del finns skäl alt-bl.a. med hänsyn lill alt sedvanligtpartsförhållande inte föreligger - i vissa avseenden ha särskilda regler förbyggnadsminnesförklaringar av statliga byggnader. Regeringen bör föreläggariksdagen förslag härom i sådan tid att erforderliga lagändringar kan träda ikraft . 1 avvaktan härpå bör - för alt den antagna lagen skallvara fullständig - den av regeringen föreslagna lagtexten godtas.Utskottet,ställer sig således i princip bakom motion Kr3 yrkande 7. dels all moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9, belräffande statliga byggnadsminnen att dels antar 3 kap. 1 § andra stycketförslaget till lag om kulturminnen mm., dels med ariledning av motion1987/88:Kr3 yrkande 7 som sin mening ger regeringen fill känna vad ulskoltetanfört, Uttalande om generösare ersättningsregler vid byggnadsminnesförklaringar (mom. 12) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet anser" och slutar med "(yrkande 9)"bort ha följande lydelse: 1 reservafion 2 har framhållits vikten av att äganderättenrespekteras även då det gäller intrång med stöd av bestämmelser ikulturminneslagen. Då del gäller byggnadsminnesförklaringar finns skälframhålla att de i propositionen föreslagna reglerna, vilka överensstämmer medmotsvarande regler i byggnadsminneslagen, ger en alltför låg ersättning lillägarna av byggnader som byggnadsminnesförklaras. Reglerna bör ses över medsyfte alt ersättningarna skall bli generösare. Det bör ankomma på regeringenalt avgöra om översynen skall ske särskilt eller i samband med en övergripandeöversyn av PBL-lagstiftningen. Propositionsförslaget bör kunna accepteras iavvakten på den begärda översynen. dels alt moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 12. belräffande uttalande om generösare ersättningsreglervid byggnadsminnesförklaringar altriksdagen med anledning av motion 1987/88:Kr3 yrkande 9 som sin 44 mening gerregeringen till känna vad uiskottei anfört. Rätteni vissa fall att överklaga länsstyrelses beslut rörande KrU 1987/88:21 byggnadsminnesförklaring (mom. 14) (), (), (),(m), (), () och HåkanStjernlöf (m) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet vill" och slutar med "bör utgå" bortha följande lydelse: Utskottet konstaterar alt den av regeringen föreslagnabegränsningen i rätten att överklaga beslut, att inte förklaraen byggnad för byggnadsminne, i propositionen motiveras med altbyggnadsminnesvårdens knappa resurser inte onödigtvis skall las i anspråk förprocesser. Med hänvisning lill att besvärsprocesser av här aktuellt slag sedanår 1978 förekommit i endast 15 fall, finns det enligt utskoltets uppfattninginte anledning befara att ett bibehållande av besvärsrällen skulle få sådanakonsekvenser. Som motionärerna framhåller är det - mol bakgrund av att ansvaretför att skydda och vårda vår kulturmiljö skall delas av alla - inte hellerkonsekvent att möjligheterna att överklaga beslut begränsas. Detfinns tvärtom starka skäl att tillmötesgå dem som av ideella skäl arbetar föratt vårda vårt nationella kulturarv. Utskottet delar således motionärernas uppfattning att denföreslagna inskränkningen i rätten alt överklaga skall utgå ur lagförslaget.Motionsyrkandena tillstyrks. dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 14. belräffande rätten i vissa fall att överklagalänsstyrelses beslut rörande byggnadsminnesförklaring attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Kr4, 1987/88:KrlO yrkande 5 och1987/88;Krl6 yrkande 3 avslår 3 kap. 19 § andra stycket förslaget lill lag omkulturminnen m.m., Viss värdegräns för skydd mot utförsel av vissaäldre kulturföremål (mom. 17) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Då utskottet" och på s. 24 slutar med "riiptsvarandedel" bort ha följande lydelse: Då utskottet behandlade regeringens förslag tillulförsellag föreslogs i reservation 3 till belänkande KrU 1985/86:7att del skulle införas en sådan värdegräns - . - för föremålen sommotionärerna nu vill få till stånd. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag attett mycket stort antal allmogeföremål kommer att omfattas av lagenstillståndskrav. Detta skulle, om lagen efterlevdes, leda lill en avsevärdbyråkrati. Om däremot molionsförslaget följs skulle befriasfrån ett stort antal ulförselärenden. I de få falldå föremål av detta slag kananses vara av stor betydelse för det nationella kulturarvet, trots att värdetinte överstiger 1 000 kr., harmuseerna uppenbarligen möjlighet alt köpa in föremålen. KrU 1987/88:21 1 enlighet med del anförda tillstyrker utskottet motionKr9 yrkande 3. dels att moment 17 i utskoltets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande viss värdegräns för skydd mot utförsel avvissa äldre . altriksdagen med bifall till motion 1987/88:Kr9 yrkande 3 antar 5 kap. 4 §förslaget lill lag om kulturminnen m.m. med den ändringen all paragrafenerhåller i bilaga 3 som/?e5ervfl/j/ernfl5/ö«/ög betecknade lydelse, Samråd med regionala kulturvårdsorgan (mom. 18) och (båda c) anser dels all den del av ulskottets yttrande som på s. 24börjar med "Enligl föreskrifter" och slutar med "(yrkande2)" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar alt - i enlighet med vad somframhålls i motionen -åtskilliga kulturföremål har en påtaglig anknytning viss ort eller ett visst landskap. Del är angeläget att berörda regionalakullurvårdande organ - exempelvis genom länsanlikvarien ellerlänsmuseum - får tillfälle alt avge sin bedömning till lillståndsmyndigheteninnan tillstånds-ärendet prövas. Med anledning av motionen i denna del (yrkande2) bör därför en sådan lagbestämmelse införas som motionärerna förordat. Bestämmelsenbör intas i 5 kap. 11 § andra stycket kulturminneslagen. dels att moment 18 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 18. belräffande samråd med regionalakulturvårdsorgan att med anledning av motion 1987/88:Kr6 yrkande 2beslutar att i 5 kap. 11 § lag om kulturminnen m.m. skall införas etl andrastycke med i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknade lydelse, Särskild utvärdering av lagstiftningen om skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföreinål (mom. 19) , och (alla m) anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utförsellagen har" och slutar med "kulturminneslagen- tillämpning" bort ha följande lydelse: Då regeringens förslag fill utförsellag behandlades avriksdagen riktades från företrädare från moderata samlingspartietkritik mot lagförslaget. Kritiken avsåg bl.a. vilka föremål som skulle omfattasav lagen och hur kontrollen av lagens efterievnad skulle tillgå. Del finnsfortfarande fog för de invändningar som då framfördes, men i detta sammanhangföreslår utskottet inte några ändringar i bestämmelserna. Däremot anserutskottet alt del är angeläget alt en utvärdering av hur den nya ordningenfungerat kommer till stånd. Ulskoltet tillstyrker därför motion Kr3 (m) yrkande11 vari förslag om en sådan utvärdering läggs fram. dels attmoment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: KrU 1987/88:21 19. beträffande särskild utvärdering av lagstiftningenom skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål attriksdagen med bifall lill motion 1987/88:Kr3 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Lägre mervärdeskatt vid införsel av vissakulturföremål (mom. 20) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet vill" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det avkulturpoliliska skäl är motiverat alt undanta sådana kulturföremål sommotionärerna åsyftar från mervärdeskatt vid införsel. Om mervärdeskall påkulturföremål vid import avskaffades eller sattes lägre än vad som gäller,skulle detta vara ägnat att stimulera införseln till av sådana föremål. Med hänsyn lill det anförda anser utskottet alt riksdagenbör begära en utredning om lägre mervärdeskatt på vissa kulturföremål som tashem från utlandet. Utskottettillstyrker följaktligen motion Kr9 i här aktuell del. dels alt moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 20. belräffande lägre mervärdeskatt vid införsel avvissa kulturfö remål altriksdagen med bifall lill mofion 1987/88:Kr9 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Speciallagstiftning för att hålla sammankulturmiljöer (mom. 28) (), (), ()och () anser dels alt den del av utskoltets yttrande som på s. 31börjar med "Med hänsyn" och slutar med "utan dröjsmål" bortha följande lydelse; För två och etl halvt år sedan begärde påhemställan av ett enigt kulturutskott en översyn av frågor om bevarande avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. Utskottet anser detanmärkningsvärt att regeringen ännu inte tagit ställning lill riksdagensframställning. bör därför med anledning av motion Kr222 (fp) yrkande12 återupprepa framställningen. dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 28. belräffande speciallagstiftning för att hålla sammankulturmiljöer attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Kr222 yrkande 12 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Insatserför information och kunskapsuppbyggnad inom KrU 1987/88:21 kuhurmiljövården (mom. 29) (), () ()och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Utskottet vill" och på s. 32 slutar med "Kr9 yrkande2)" bort ha följande lydelse: Utskottetvill ( = uiskollet 18 rader) kullurmiljöinformation. Även om det således beräknas vissa resurser tilllänsstyrelserna för information på bl.a. kulturmiljöområdel är det uppenbartatt resurserna är otillräckliga för alt länsstyrelserna skall kunna ta sittansvar för den kunskapsförmedling på området som är nödvändig. Resursernabehöver stärkas likaväl på detta område som då det gäller kunskapsuppbyggnad. Ibåda avseendena är det också angeläget att de regionala museerna lar sittansvar och det kan finnas skäl all överväga ett särskilt resursfillskoll somkan tillföras dem utöver del statliga stöd som utgår genom grundbeloppssystemet. Som framhålls i motion Kr9 har informationsansvaret inteklarlagts i propositionen. Regeringen bör därför överväga denna fråga ochredovisa den senast i nästa års budgetproposition. Vad utskottet sålunda anfört bör med anledningav motionerna Kr6 yrkande 3 och Kr9 yrkande 2 som sin mening ge regeringen lillkänna. I övrigt har utskottet inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen i här aktuellt avseende. Utskottet vill (=ulskollel 5 rader)miljön. dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 29. belräffande insatser för information ochkunskapsuppbyggnad inom kulturmiljövården altriksdagen med anledningavproposition 1987/88:104och motionerna 1987/88:Kr6yrkande 3 och 1987/88:Kr9 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Medelsanvisningen under anslaget F32 (mom. 32) , och (alla m) anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "För vård" och på s. 35 slutar med "under anslaget F32" bort ha följande lydelse: I motion Kr3 (m) yrkande 12 föreslås en väsentligförstärkning redan för nästa budgetår av resurserna för kulturmiljövård. Motionärerna yrkar alt anslaget bestäms lill ett belopp som överstiger det av regeringen föreslagna med 5 milj. kr. Av detta belopp bör 1 milj. kr. tillföras anslagsposten Vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse för alt vidga möjligheterna till bidrag till antikvariska överkostnader vid ombyggnad. Ett belopp om 2 milj. kr. bör tillföras anslagsposten Vård m.m. av kulturlandskap och fornlämningar så att en förstärkning av resurserna för kostnader för enskilda vid arkeologiska undersökningar kan ske. Ett lika stort belopp bör tillföras anslagsposten Insatser mol luftförorenings- och försurningsskador utöver vad som innefat tas i regeringens förslag. Iföregående avsnitt har utskottet framhållit angelägenheten av fortsatta KrU1987/88:21 satsningar på resurser till bl.a. byggnadsvård och insatser motluftförorenings- och försurningsskador. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det för nästa budgetår bör anvisas medel lill dessa ändamål somöverstiger de belopp som föreslås i propositionen. Det sagda gäller även bidragtill enskilda vid arkeologiska undersökningar. Utskottet tillstyrker på grundav det anförda motionsyrkandet. Ställningstagandet tillgodoser syftet med motionernaKr7 (m) och Krl3 yrkande 2. Även motion Kr222 (fp) yrkande 11 fillgodoses genomden av utskottet förordade medelsberäkningen. Utskottet har inte något atterinra mot regeringens förslag till medelsberäkning i den mån förslaget inteberörts i del föregående. Underanslaget F 32 Kulturmiljövård bör således anvisas ett reservationsanslag av . dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 32. beträffande medelsanvisningen under anslaget F med bifall till motion 1987/88:Kr3 yrkande 12 samt med anledning avproposition 1987/88:104, motionerna 1987/88;Kr222 yrkande 11,1987/88:Kr7 och1987/88:Krl3 yrkande 2 till Kulturmiljövård för /89 anvisar ettreservationsanslag av , Frågan om skattereduktion vid vissa gåvor (mom. 37) IngridSundberg, och (alla m) anser delsalt den mening i utskottets yttrande som på s. 37 börjar "Medhänvisning" och slutar med "kulturulskottel denna" bort haföljande lydelse: Somframhålls i motionen skulle en skattreduklion i fall då gåvor ges för att räddakulturarvet vara av stort värde. Om sådan skatteredukfion tilläts skulle statenindirekt bidra till att rädda detta arv. Vid arkeologiska utgrävningar drabbasnu ofta kommuner och enskilda mycket hårt genom de kostnader som uppstår. Somett led i en bredare utredning av avdragsrält för gåva till ideella ändamål börmotionärernas önskemål kunna tillgodoses. sålunda anfört med anledning av motion Krl2 bör som meningge regeringen lill känna. dels alt moment 37 i ulskottets hemställan bort haföljande lydelse: 37. beträffande frågan om skattereduktion vid vissa gåvor attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Krl2 som sin mening ger regeringentill känna vad ulskoltet anfört. 4 1987/88. Iproposition 1987/88:104 framlagda lagförslag KrU1987/88:21 1 Förslagtill "sal- Lag om kulturminnen m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Det är en nationell angelägenhet all skydda och vårdavår kultur miljö. Ansvaret för detta delas av alla. Såväl enskilda sommyndigheter skall visa hänsyn och aktsamhet mol kulturmiljön. Den som planerareller utför ell arbete skall se till all skador på kulturmiljön såvitt möjligtundviks eller begränsas. 2§ I denna lag finns bestämmelser om fornminnen,byggnadsminnen och . kyrkliga kulturminnen samt om utförsel av kulturföremål ur landet. Länsstyrelsenhar tillsyn över kulturminnesvården i länet. och statens historiska museer, idenna lag i fortsättningen kallat , har överinseende överkulturminnesvården i landet. får överklaga beslut avdomstol eller annan myndighet enligt denna lag. 3 § Vad som föreskrivs i denna lag om ägare av fastigheteller byggnad skall, då fastigheten eller byggnaden innehas som fideikommisseller under därmed jämföriiga förhållanden eller med ständig besittningsrätt,gälla innehavaren. Fasta fornlämningar och fornfynd 1 § Fasta fornlämningar är skyddade enligl denna lag. Fasta fornlämningar är följande lämningar efter människorsverksamhet under forna lider, som har tillkommit genom äldre tiders bruk ochsom är varaktigt övergivna 1. gravar, gravbyggnader och gravfäll samt kyrkogårdar ochandra be gravningsplatser, 2. resta stenar saml stenar ochbergytor med inskrifter, symboler, märken och bilder saml andra ristningareller målningar,, 3. kors och minnesvårdar, 4. samlingsplatserför rättskipning, kull, handel och andra allmänna ändamål, 5. lämningar avbostäder, boplatser och arbetsplatser samt kulturlager som uppkommit vid bruketav sådana bostäder eller platser,.liksom lämningar efler arbetsliv ochnäringsfång, 6. ruiner avborgar, slott, kloster, kyrkobyggnader och försvarsanläggningar samt av andramärkliga byggnader och byggnadsverk, 7. färdvägar ochbroar, hamnanläggningar, vårdkasar, vägmärken, sjömärken och likartadeanläggningar för samfärdsel samt gränsmärken och labyrinter, 8.skeppsvrak, om minsl kan antas ha gått sedan skeppet blev vrak. Fasta fornlämningar är också nalurbildningar lill vilkaålderdomliga bruk, sägner eller märkliga historiska minnen är knutna liksomlämningar efler äldre folklig kull. 2 § Till en fast fornlämning hör ett så stort område på marken eller på KrU1987/88:21 sjöbollen som behövs för att bevara fornlämningen och ge den ell tillräck- Bilaga 1 ligtutrymme med hänsyn fill dess art och betydelse. Detta område benämns fornlämningsområde. När fråga uppkommer om fastställelse av gränserna för ettfornlämningsområde, prövas frågan av . Då ett ärende om fastställelse av gränser tas upp av någonannan än ägaren av området, skall denne underrättas om ärendet och gestillfälle alt yttra sig i saken. Underrättelsen skall ske genom delgivning. 3 § Fornfynd är föremål som saknar ägare när de hittasoch som 1. påträffas ieller vid en fast fornlämning och har samband med denna eller 2. påträffas underandra omständigheter och kan antas vara gamla. 4 8 Sådant fornfynd som avses i 3 § I tillfallerstaten. Sådant fornfynd som avses i 3 S 2 tillfaller upphittaren.Han är dock skyldig att erbjuda staten att få lösa in det mot betalning(heifibud) 1. om fornfyndet innehåller föremål som helt ellerdelvis beslår av guld, silver, koppar, brons eller annan legering med koppar eller 2. om fornfyndet beslår av två eller flera föremål,som kan antas ha blivit nedlagda tillsammans. 5 § Den som påträffar ett fornfynd, som skall tillfallaeller hembjudas staten, skall anmäla fornfyndet hos , länssty relse, länsmuseum eller polismyndighet. Fornfynd som hör lill skeppsvrak kan anmälas även lill . Upphittaren är skyldig all på begäran lämna ut fornfyndetmol kvitto saml uppge var, när och hur fornfyndet påträffades. Skydd, vård och undersökning av fornlämning och plats därfornfynd påträffats 6 § Del är förbjudet att ulantillstånd enligt detta kapitel rubba, la bort, gräva ut, täcka över eller genombebyggelse, plantering eller på annat sätt ändra eller skada en fastfornlämning. 7 S ochlänsstyrelsen får vidta de åtgärder som behövs för all skydda och vårda en fastfornlämning. Åtgärderna får avse exempelvis flyttning, iordningställande ochinhägnad av fornlämningen eller röjning. Åtgärden får avse även en fornlämningsoni infogals i ett byggnadsverk. får uppdra ål annan all vidta åtgärder somavses i första stycket under de villkor som bestämmer. Åtgärd sominnebär all fornlämningen rubbas eller förändras får dock inte vidtas utan alllänsstyrelsens uppdrag uttryckligen gäller en sådan åtgärd. Innan någon åtgärd vidtas skall den som äger eller harsärskild rätt till marken eller byggnadsverket underrättas genom delgivning. Detsamma skall gälla i fråga om vattenområde. ' Om åtgärderna medför kostnader eller skada för ägareneller någon annan, har han rätt lill skälig ersättning av allmänna medel.Beslut om ersättning fattas av och delges den som berörs avbeslutet. 8 § och får ulan hinder av 6 § under- , U1987/88:21 söka en fast fornlämning, bärga etl skeppsvrak som är en fast fornlämning Bilaga 1 samt undersöka en platsdär fornfynd påträffats. Länsstyrelsenfår lämna tillstånd lill annan all företa en sådan undersökning eller bärgningunder de villkor som bestämmer. Vidundersökningen eller bärgningen gäller bestämmelserna om underrättelse ochersättning enligt 7 § tredje och fjärde styckena. Bärgasett skeppsvrak som är en fast fornlämning, skall del tillfalla staten, om detsaknar ägare. 9 §Länsstyrelsen får meddela särskilda föreskrifter till skydd för en fast fornlämning. Föreskrifternafår även meddelas för område som enligl 2 § inte hör lill fornlämningen underförutsättning att pågående användning av marken härigenom inte försvårasavsevärt. Länsstyrelsenfår fridlysa en plats där fornfynd påträffats, om det kan ske utan alt någonväsentlig olägenhet uppslår. Fridlysning får ske intill dess platsen harundersökts enligt 8 §. Föreskrifter ellerfridlysning får förenas med vite. Ellbeslut om föreskrifter eller fridlysning skall kungöras på lämpligt säll. 10 §Den som avser att uppföra en byggnad eller en anläggning eller genomföra ell annat arbetsföretag bör i god lid la reda på om någon fast fornlämning kan beröras av företaget och i så fall samråda med . Omen fornlämning påträffas under grävning eller annat arbete, skall arbetetomedelbart avbrytas lill den del fornlämningen berörs. Den som leder arbetetskall anmäla förhållandel hos . 11 §Om del behövs en särskild utredning för all ta reda på om en fast fornlämning berörs av ell planerat arbetsförelag som innebär all ett större markområde las i anspråk, skall kostnaden för utredningen betalas av förelagaren. Som sådan exploatering räknas t.ex. anläggande av allmän väg, större enskild väg, järnväg, flygfält, anläggning för energiförsörjning, större vatlenförelag och mer omfattande byggande för bostads-, induslri- eller handelsändamål. Beslut om särskildutredning fallas av . 12 §Den som vill rubba, ändra eller ta bort en fast fornlämning skall ansöka om tillstånd hos . Länsstyrelsenfår lämna sådant tillstånd endast om fornlämningen medför hinder ellerolägenhet som inte står i rimligt förhållande till fornlämningens betydelse. Såvittgäller ägaren av skeppsvrak eller fornfynd som hör till skeppsvrak fårfillstånd lämnas, om inte särskilda skäl talar emot del. Omnågon annan än ägaren av marken eller vattenområdet eller ägaren avskeppsvraket ansöker om tillstånd, skall ansökningen avslås om ägaren motsättersig åtgärden och del inte finns några synnerliga skäl att bifalla ansökningen. 13 § Som villkor för tillstånd enligt 12 § får ställa upp skäliga krav på särskildundersökning för all dokumentera fornlämningen 52 eller särskilda åtgärderför all bevara den. I beslutet om tillstånd skall KrU 1987/88:21 såvitt möjligt anges den kostnad som åtgärderna beräknas medföra. Innanlänsstyrelsen prövar en ansökan enligt 12 §, får den besluta om en arkeologiskförundersökning av fornlämningen, om det behövs för alt få etttillfredsställande underlag för prövningen eller för att bedöma behovet av altställa krav på särskild undersökning. 14 §Den som utför ett arbelsföretag som berör fast fornlämning svarar för kostnaden för åtgärder enligl 13 §. Förelagaren svarar dockinte för kostnad som 1. hänför sig lill en fornlämning som inte förut varit känd, 2. väsentligt överstiger vad angett i beslut om tillstånd enligl13 § första stycket,