bet · GB01SoU14 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:14 " om vissa anslag till omsorg om barn oc?h ungdom (prop.1987/88:100biL7delvis)- ' - 1 betänkandet behandlas i proposition 1987/88:100 bil. 7framlagda förslag underF2-F4: Bidrag lill hemspråksträningi.förskolan,för internationella adopfionsfrågor. UtsHplleltillstyrker, regeringens förslag. I ett antal motioner från samtliga partier föreslås attett bidrag till adoplionskostnader införs. För att förhindra att ekonomiskt svaga grupper utestängsfrån möjligheten att adoptera och att adoptivbarn inte får syskon anserutskottet att etl bidrag " till adoptionskostnader bör införas från den 1januari 1989. Bidraget bör, enligl utskottet, uppgå lill av kostnaderna,dock'högst . vid varje adoptionstillfälle. Bidraget bör inte varaskattepliktigt. Utskottet uttalar alt regeringen bör återkomma lillriksdagen med förslag om etl sådant bidrag. Vad ulskoltet anfört föreslåsriksdagen ge regeringen till känna. Utskottets vpk-ledamot reserverar sig lillförmån för ett förslag om att redan nu skall besluta om införande avbidraget. Med anledning av en motion (s) konstaterar utskoftet attfamiljerådgiv ningen är av stort värde. Utskottet vidhåller att regeringen skyndsamt bör lä upp frågan om hur familjerådgivningsverksamheten skall kunna tryggas. Detta föreslås ge regeringen till känna. Utskottets s-ledamöter reserverar sig och hänvisar lill att det kan förutsättas att kommer att behandla denna fråga med förtur. Utskottet behandlar vidare ett flertal mofioner (s, m ochc) om föräldrautbildning samt en motion (fp) om skyddsombud förbarnolycksfall, en motion (s) om en statlig barnombudsman och en motion (c) omhandlingsprogram för barn i storsladsmiljö. Utskottet avstyrker dessa motioner. Fp-ledamöterna reserverar sig till förmån för ett yrkandeorn skyddsom bud för barnolycksfall. Utskottets c-ledamöter reserverar sig belräffande föräldrautbildning och belräffande handlingsprogram för barn i storstadsmil jö. ,.,, i Riksdaaen /88. FEMTEHUVUDTITELN , . .; : SoU 1987/88:14 Proposition1987/88:100 bil. Bidrag till hemspråksträning i förskolan . ,;.;i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 107-108) och . 1. all godkänner de ipropositionen angivna rikflinjerna för statsbidrag till hemsfiråksträning iförskolan, 2. alt lill Bidrag tillhemspråksträning iförskolan för /89 anvisar ett förslagsanslagav . Regeringen har under punkt (s. 108-109) föreslagitriksdagen att till för /89 anvisa ettförslagsanslag av . 1987/88:So236 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. all som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om skyddsombudTör bekämpande av barnolycksfall. 1987/88:So270 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att begär att regeringen låter barnmiljörådet,med beaktande av vad som anförts i motionen, utarbeta ett samlat och övergripande handlingsprogram för barn och stoi-stadsmiljö. 1987/88:So622 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännna vad i motionenanförts om inrättandet av en statlig barnombudsman. Barnmiljörådel är en central förvaltningsmyndighet méduppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet.Instrukfion för barnmiljörådel framgår av särskild förordning (1980:572). Barnmiljörådels verksamhet örnfattar olikasamordningsprojekt inom barnsäkerhets- och barnmiljöområdet. Vidare arbetarrådet med särskild information inom dessa områden genom skrifter, konferenser,utställningar, seminarier m.m. En referensgrupp för barnsäkerhel och en förbarnmiljö är knutna till rådet i syfte att samla in erfarenheter, stimulera ochsamordna olika insatser, sprida information och uppmärksamma brister i barnsmiljö. Rådet medverkar också i ett samarbete med de övriga nordiska länderna ibarnsäkerhelsfrågor. I motion So236 av m.fl. (fp) hemställs,såvitt nu är i fråga (yrkande I) all regeringen ges till känna vad som imofionen anförts angående skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall. uppges att200 000 barn i skadas sä svårt att sjukhusbesök eller SoU 1987/88:14motsvarande är nödvändigt. Av dem måste ca 15 000 barn läggas in för vård.Olycksfall svarar enligt mofionärerna för nära hälften av den totaladödligheten bland barn i landet och utgör för barn den störstaenskilda dödsorsaken. Den främsta olycksorsaken är utformningen av den fysiskamiljön. Enligt motionärerna finns det inom barnhälsovården och skolan enöppenhet och beredskap för åtgärder mot olycksfall som gör att man med relativtenkla medel bör kunna bygga upp en skyddsorganisation med samma effektivitetsom arbetarskyddet. Organisationen för elevskyddsombud bör byggas ut så attden blir heltäckande. För mindre barn bör föräldrar kunna utbildas tillbarnskyddsombud. Motionsyrkanden med samma lydelse har tidigare behandlatsav utskottet (SoU 1986/87:2 och SoU 1986/87:36). I betänkandet SoU 1986/87:2 ombarnsäkerhel hänvisade utskottet lill att det i propositionen om utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården (prop. 1984/85:181) understrukiis att detskadeförebyggande arbetet i kommunerna kräver ett direkt engagemang avmedborgarna, folkrörelser och ansvariga samhällsorgan för att bli framgångsrikt.I propositionen hade vidare erinrats om det vikliga skadeförebyggande arbetesom genom primärvården, särskilt genom barnhälsovårdens ochdistriktssköterskornas försorg, utförs i samband med föräldrautbildningen ochi samband med hembesök inom barnhälsovården. Socialministern hade ansett detangeläget att det skadeförebyggande arbetet i denna form vidareutvecklades(prop. s. 39). Utskottet erinrade vidare om att regeringen i juli 1986givit i uppdrag all utreda miljö- och hälsoskyddsnämndernasskadeförebyggande verksamhet. I uppdraget låg också att belysa möjligheternaatt utveckla en aktiv medborgarmedverkan. Utskottet förutsatte altsocialstyrelsen därvid skulle komma att la till vara bl.a. de erfarenheter somvunnits i de olika projekt där föräldrar och andra frivilliga engagerats sombarnmiljöombud. Mot bakgrund av den då inledda utredningen var utskottet inteberett att ta ställning till de närmare formerna för bekämpande avbarnolyeksfall. Motionerna avstyrktes med hänvisning härtill och till attsocialstyrelsens uppdrag skulle redovisas senast den 1 juli 1987.Utredningsarbetet pågår alltjämt vid och en redovisning skall,enligt uppgift från styrelsen, ske . Utskottet har erfarit altstyrelsen bl.a. överväger hälsoskyddslagens tillämpning på olycksrisker. Ulskoltet vidhåller att bör avvakta resultatetav utredning saml regeringens överväganden med anledningdärav. Uiskottei avstyrker därför motion So236 (fp) yrkande 1. I motion So622 av m.fl. (s) yrkasatt regeringen ges till känna vad i motionen anförts om inrättande av enstatlig barnombudsman. Motionärerna anför att det saknas en företrädare förbarnen som med stöd av lagstiftning kan bevaka och åtgärda barnens intressen.Ombudsmannen skall dock inte agera i enskilda familjeärenden. har som uppgift att tillvarata barnsintressen. Rådet handlägger som tidigare nämnts frågor rörande barns miljö ochsäkerhet. 1* 1987/88.12 saml. Myndighetensarbete är främst inriktat på samordnings- och informations- SoU 1987/88:14uppgifter. Utanför del statliga området har inrättat ensyssla som "barnombudsman". Även organisationen iSamhället () är engagerad i liknande arbete (se betänkandet SoU 1986/87:22s. 22 f.). har den i tillsattaarbetsgruppen BUS (Barn-Ungdom-Samordning) överlämnat ett förslag tillstatsrådet om inrättande av eri barnombudsman. Arbetsgruppen harföreslagit att barnombudsmannen skall göras till chef för barrimiljörådet.Ombudsmannen avses få i första hand en opinionsbildande uppgift. Arbetet skallulgå från all befintlig lagstiftnings effekter på barns situation i samhället.Avsikten är sålunda att ombudsmannen inte skall företräda barn och derasföräldrar i enskilda frågor. Arbetsgruppen föreslår vidare alt barnmiljörådetsstyrelse förstärks och alt rådets kansli tillförs juridisk expertis i sambandmed att en barnombudsman inrättas. Del föreslås också att befintliglagstiftnings effekter på barns situation i samhället kartläggs och att behovetav en särskild barnmiljölag belyses. Arbetsgruppen BUS anser också att arbetetmed lokala barnombud bör uppmuntras. Utskottet ser positivt på åtgärder som syftar till enbättre bevakning av barnens intressen i samhället. Sådana åtgärder behövs såvälpå lokal som central nivå. Etl förslag om en ombudsman m.m. från arbetsgruppenBUS har redovisats. Ulskoltet anser att regeringens övervägandenmed anledning av förslaget bör avvaktas innan här anledning attöverväga något initiativ i frågan. Motion So622 (s) avstyrks därför. I motion So270 av m.fl. (c) begärs attregeringen låter barnmiljörådel, med beaktande av vad som anförts i motionen,utarbeta ett samlat och övergripande handlingsprogram för barn ochstorsladsmiljö (yrkande 2). Enligt motionärerna krävs åtgärder på såvälövergripande plan som på detaljområden för att förbättra barns och ungdomarssituation i samhället, inte minst i våra storstadsområden. I motionen tarmotionärerna upp flera områden där de anser att insatser krävs, t.ex. boende-och fritidsmiljön, utbildningen,, arbetstiderna för småbarnsföräldrar och TV-,film- och videoutbudet. Motioner med motsvarande och liknande innehåll harbehandlats tidigare av utskottet i olika sammanhang, senast i betänkandet SoU1985/86:18. I betänkandet hänvisades till följande uttalande av utskottet vidriksmötet /85. Uppgiften att samordna de olika insatserna och la meraövergripande initiativ bör enligt utskottets mening snarare åvila barn- ochungdomsdelegationen än - såsom motionärerna förordar- barnmiljörådel. Somframgått av den här lämnade redogörelsen är barn- och ungdomsdelegalionenrepresenterad i en rad olika arbetsgrupper som stöder försöks- ochutvecklingsarbete som gäller barn och ungdom. Delegationen har därutöversamordnande och övergripande uppgifter. Ett uppdrag till barnmiljörådel ienlighet med motionen skulle mot denna bakgrund knappast tillföra något nytt(SoU 1984/ 85:17 s. 9). Barn- och lämnade en rapport(SOU 1985/33) Någrabarn-och ungdomsfrågor 1982-1985, I rapporten finns eri redogörelse SoU1987/88:14 dels för de åtgärder som regeringen vidtagit på barn- ochungdonisområdet, dels för det förberedelsearbete som bedrivits i barn- ochungdomsdelegationen och de allmänna diskussioner som därvid förts. Avrapporten framgår bl.a. alt delegationen är representerad iarbetsgrupper som stöder utvecklingsarbete vid fritidsgårdar och inomidrottsrörelsens barn-och ungdomsverksamhet. Delegationen har också engageratsig i frågor som rör bl.a. föräldrars arbetstider, videovåldel, övergångenskola-arbetsliv och invandrarbarns förhållanden. I tilläggsdirektiv till barn- och,ungdomsdelegalionen(dir. 1986:4) anför statsministern bl.a. all delegationen i sitt fortsattaarbete bör ges möjlighet att fördjupa och bredda några allmänna, övergripandeoch principiellt inriktade diskussioner. För att detta skall vara möjligt bördelegationen ges en något friare ställning till det löpande arbetet iregeringskansliet. Delegationens rådgivande uppgifter bör fortsättningsvisbegränsas till frågor av allmän karaktär och tvärgående frågor som hör hemmainom flera fackdepartements områden. Den i tillsallaarbetsgruppen BUS (Barn-Ungdom-Samordning) redovisade en PM nr 1;Samlad lingdomspoli-tik - överväganden och förslag, där regeringsarbetet medbarn- och ungdomsfrågorna behandlades: I en PM nr 2; Brottsförebyggande rådelsarbetsgrupp för barn och ungdomsfrågor - nuläge samt överväganden och förslag,föreslår arbetsgruppen BUS alt BRÅ:s nämnda arbetsgrupp sammanförs med statensungdomsråd. I promemorian lämnas en redovisning av arbetet inom BRÅ:sarbetsgrupp. Där framgår att arbetet inriktats på skolans roll och skett i närasamarbete med . som redovisats i detföregående, föreslagit alt en barnombudsman inrättas vidbarnmiljörådet och alt rådet även i övrigt förstärks. Vid behandlingen av den aktuella frågan deladeutskottet uppfattningen att del är viktigt att beakta de speciella problem som ' ' slorstadsmiljönkan medföra för barn och ungdomar.' Det konstaterades dock att de frågor somtas upp i motionen berör flera fackdepartement och bör lämpa sig för enövergripande diskussion i barn- öch . Utskottet ansåg därföratt det inte fanns skäl att ge barnmiljörådet ett uppdrag av här aktuellt slag(SoU 1985/86:18 s. 11). Utskottet vill betona vikten av kraftfulla insatser fränsamhällets sida med hänsyn lill barn- och ungdomsproblemen i slorstadsmiljön.Som ovan framgått är emellertid bevakningen av barn- och ungdomsfrågorna redanföremål för överväganden inom . har föreslagits attbarnmiljörådet skall ges nya och utökade funktioner på området. Utskottet anserdärför inte att bör ta något sådant initiativ som föreslås imotionen. Motion So270 (c) yrkande 2 avstyrks således. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningentill barnmiljörådel. 1. belräffande skyddsombud för bekämpande avbarnolycksfall att avslår motion 1987/88:So236 yrkande 1, 2. belräffande enstatlig barnombudsman 1987/88:14 att avslårmotion 1987/88;So622, 3. beträffande etthandlingsprogram för barn i storstadsmiljö att avslår motion1987/88:So270 yrkande 2, attriksdagen till Barnmiljörådel för /89 anvisar ett förslagsanslagav . Regeringen har under punkt F 4 (s. 109-111) föreslagitriksdagen att till för internationella adoptionsfrågor /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88:So604 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombidrag till internafionella adoptioner. 1987/88:So608 av och () variyrkas alt som sin mening ger regeringen till känna att ett statligtstöd om . bör utgå fill adoptivföräldrar i samband med varje adoptionav barn. 1987/88;So611 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ekonomiskt stöd skall utgå vid adoption avutländska barn. 1987/88;So616 av m.fl. (s) vari yrkasalt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom adoption av utländskt barn. 1987/88:So624 av och (vpk)vari yrkas 1. att beslutar införa ett statligt bidrag om . per adopterat barn, 2. att lill bidrag till adoptioner /89 anslår 31,2 milj.kr. 1987/88:So637 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag om stöd vidinternationella adoptioner i enlighet med vad som anförs i motionen. 1987/88:So638 av () vari yrkas alt riksdagenbeslutar införa ett bidrag på . En särskild utredare redovisade betänkandetKostnader i samband med adoption av utländska barn (Ds S 1987:1) med förslag ombidrag vid adoption. I budgetpropositionen anmärks att utredningsförslaget harremissbehandlats och all förslaget bereds inom . Imotion S06O8 av Gidlan och (båda m) yrkas att SoU1987/88:14 regeringen ges till känna att ett statligt stöd om 20 000, kr. börutgå till adoptivföräldrar i samband med varje adoption av barn. Motionärernaförordar alt bidraget knyts till antalet barn som adopteras vid ett och sammafillfälle. De anser vidare att bidraget bör vara basbeloppsanknutet och utgåoavsett om föräldrarna adopterat barnet via en organisation eller privat.Förslag om ett bidrag av . per adoption begärs även i motion S06I6 avMarianne m.fl. (s) och motion S06II av m.fl. (c). 1motion S06II (c) anförs att högre bidrag bör utgå vid adopfion av två ellerflera barn vid samma tillfälle. Motionärerna (c) hänvisar också tillutredningsförslaget beträffande möjlighet att i övrigt minska adoptionskostnaderna.Även i motion So604 av () förordas ett statligt bidrag vidadoption av utländska barn. m.fl. (fp) begär i motion So637att regeringen återkommer med förslag om högre bidrag än i utredningenföreslagna . (yrkande 2). I motion So624 av och (bådavpk) yrkas all beslutar införa ett statligt bidrag om . peradopterat barn (yrkande 1). I samma motion yrkas all lill bidrag tilladoptioner för budgetåret anslår 31,2 milj.kr. (yrkande 2). I motion So638 av () hemställs att riksdagenbeslutar införa ett bidrag på . Frågan om de höga kostnaderna för internationellaadoptioner har behandlats av utskottet , senast våren 1986i betänkandet SoU 1985/86:30 s. 35 f. Vid /85, då frågan också var uppe, upplysteutskottet att regeringen avsåg alt tillsätta en utredning i frågan. Utskottetanförde att enligt utskottels mening utredningens uppgift borde vara attutarbeta förslag fill ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband meden internationell adopfion (SoU 1984/85:17 s. 12). 1985 ha gett statskontoret i uppdrag attanalysera kostnader och servicenivå hos de auktoriseradeadoptionsorganisafionerna beslöt regeringen senare tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för alt minskaden enskildes kostnader i samband med adoption av utländska barn. I direktivenlill utredaren (dir. 1985:54) redovisas ovannämnda uttalande. Idirektiven anför statsrådet att del enligt hans uppfattning därförfinns anledning att undersöka förutsättningarna för att minska den enskildeskostnader i samband med adoption av utländska barn. Vid /86 konstaterade utskottet all denaviserade utredningen om adoptionskostnaderna tillsalls och attuiredriingsarbelet kommit i gång. Mol bakgrund av formuleringarna i utredarensdirektiv ville utskottet emellertid understryka sitt tidigare uttalande om attutredningens uppgift borde vara alt utarbeta förslag till ekonomiskt stöd tillenskilda för utgifter i samband med en internationell adoption. Utskottetförutsatte att regeringen skulle beakta detta när den senare hade alt laställning lill resultatet av utredningen (bet. 30 s. 35 f.). Densärskilde utredaren redovisade, som nämnts, betänkandet Kostnaderi samband med adoption av utländska barn (Ds S 1987:1). Där SoU 1987/88:14redovisas bl.a. alt har i genomsnitt 1 600 adoptivbarn kommit tillSverige . De totala adoptionskostnaderna uppgick till igenomsnitt , per adoption av utländskt barn. För att adoptivföräldrarna inte skall drabbas av statligaavgifter och av fördyringar som följer av den statliga styrningen avadoptionsverksamhelen föreslår utredningen att ett nytt statligt bidrag skallinföras. Bidraget föreslås ulgå med . per adoptionslillfälle alt lämnasdirekt till föräldrarna när adoptionen är genomförd. Bidraget börenligt,förslaget utbetalas av de allmänna försäkringskassorna efter ansökan avadoptivföräldrarna. Kostnaden för detta bidrag och en föreslagen höjning avstatsbidraget till om . beräknas uppgå lill sammanlagt 8 milj.kr. Utredningen föreslår att detta belopp .avdelas, i samband med en justeringav del familjeekonomiska stödet till barnfamiljerna. För det fall regeringens överväganden skulle leda till attyllerligare statliga bidrag bör införas redovisar utredningen två olikaalternativ härför. Det ena allernativel stöder i första band adoption av barnvid ett andra adoptionslillfälle under det att det andra alternativet ger ettlika stort bidrag vid varje adoptionslillfälle (av schablonbelopp, dockhögst ). Som villkor för all bidrag skall lämnas bör, enligtförslaget, krävas att adoptionsföräldrarna är bosatta här i riket vidadoptionstillfället och alt adoptivbarnet inte fyllt vidadoptionstillfällel. Utredningen föreslår också åtgärder för attsamordningsvinster m.m. skall uppnås. Utskottet gör följande överväganden. Det är viktigt att adoptionskosinaderna för de enskildainte stiger till nivåer där många av ekonomiska skäl tvingas avstå frånadoption. Staten har, som utskottet tidigare framhållit, ett ansvar förutvecklingen pä området. Det kan konstaleras att de genomsnittligaadoptionskosinaderna stigit kraftigt under , . För att förhindra attekonomiskt svaga grupper utestängs från möjligheten alt adoptera och attadoptivbarn inte får syskon anser utskottet alt ett bidrag lilladoplionskostnader bör införas från . Bidraget bör uppgå till50 % av kostnaderna, dock högst . vid varje adoptionstillfälle.Bidraget bör inte vara skattepliktigt. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om ett sådant bidrag. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna So604 (s), So608 (m), So616 (s), So611 (c), So637 (fp)yrkande 2, So624 (vpk) och So638 (c). Ulskoltet har ingen erinran mot den föreslagnamedelsanvisningen till . 1. belräffande bidrag till adoptioner att medanledning av motion 1987/88:So604, motion 1987/88;So608, motion 1987/88;So611,motion 1987/88;So616, motion 1987/88:So624, motion 1987/88:So637 yrkande 2 ochmotion 1987/ 88:So638 som sin mening ger regeringeri lill känna vad utskottet anfört. '2.beträffande medelsanvisningen SoU 1987/88:14 attriksdagen till för internationella adoptionsfrågor för /89 anvisar etl förslagsanslag av . 1987/88:So270 av m.fi. (c) vari yrkas. 1. att begär alt regeringen tar initiativ tillriktad utbildning för föräldrar och berörda personalgrupper i syfte allförebygga och tidigt upptäcka ungdomars kristillstånd. 1987/88:Sö605 av och () variyrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utvärdering avden uppsökande och förebyggande verksamheten för barn som utsätts för olämpligauppväxtförhållanden, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attfamiljerådgivningen utvecklas samt att föräldra-verksamhet ochföräldrautbildning utökas inorn barnomsorg och skola. 1987/88:So610 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna väd i motionen anförts omfullföljandet av föräldrautbildning som erbjuds alla föräldrar. 1987/88:So613 av () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om föräldrautbildning. 1987/88:So639 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att frågan om föräldrautbildning blir föremålför en parlamentarisk utredning. 1 ett antal motioner tas frågor om föräldrautbildning upp. I wor(o« 50070 flv .Krtrw/5röe/550/i m.//. (c) yrkas attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om fullföljandet avföräldrautbildning som erbjuds alla föräldrar. Motionärerna framhåller att detfinns behov av föräldrautbildning även efter nyföddhetsperioden. Enliglmotionärerna krävsutbildnings-allernaliv som passar olika föräldrarsbarnomsorgsformer. Det pekas på att stora variationer över landet föreliggeräven i fråga om första delen av föräldrautbildningen. Mofionäi-erna anser attdel finns starka skäl all följa upp del beslut om riktlinjer för utbildningensom fattade . I motion So613 av () yrkas att regeringenges lill känna vad i motionen anförts om föräldrautbildning (yrkande2).Motionären anför bl.a. alt föräldrautbildning bör vara en viktig del av arbetetvid mödra- och barnavårdscentraler och på BB och en naturlig del avverksamheten vid daghem och andra förskolor. Föräldrautbildningen skall bl.a.betona akten- skåpet sombästa grund för familjebildning och ge en motvikt till en SoU 1987/88:14kommersialiserad och ytlig syn på samlevnaden. I motion So639 av () yrkas att riksdagenhos regeringen begär att frågan om föräldrautbildning blir föremål för enparlamentarisk utredning. I motion So270 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen begär att regeringen tar initiativ till riktad utbildning förföräldrar och berörda personalgrupper i syfte att förebygga och tidigt upptäckaungdomars kristillstånd (yrkande I). Motionärernaanför bl.a. att många vuxna är otrygga och osäkra i sina roller och alt detdärför är viktigt alt kunskap och stöd ges inom området. 1978/79:168, SoU 1978/79:45 rskr.1978/79:385) godkände allmänna riktlinjer för en allmänföräldrautbildning. Dessa riktlinjer innebar bl.a. att en allmänföräldrautbildning i anslutning till barns födelse med början år 1980successivt skulle byggas ut i landstingskommunernas regi som en del av dennormala verksamheten vid mödra- och barnavårdscentraler samt BB.Föräldrautbildningen skall bl.a. förmedla kunskap i frågor om hur det fysiskaoch psykiska tillståndet påverkas under graviditet, förlossning och lidennärmast efter förlossning, fostrets utveckling, förebyggande hälsovård och detstöd som samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. Den är 1973 tillkallade barnomsorgsgruppen framlade år1980 sill slutbetänkande (SOU 1980:27) Barn och vuxna.