bet · GB01SoU12 · 1987-12-31 00:00:00 — om ekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop. 1987/ 88:100bil. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill medelsanvisningar till Allmänna barnbidrag. Bidragsförskott och Särskiltbidrag till vissa adoptivbarn. Utskottet fillstyrker även en lagändring som innebäratt flerbarnstillägget från höjs för fjärde barnet till av helt barnbidrag och för femte barnet till av helt barnbidrag motnuvarande . De därpå följande barnen får som tidigare av heltbidrag. Höjningen är avsedd att kompensera familjerna för ändradebostadsbidragsregler. I anslutning fill medelsanvisningarna behandlar utskottetett antal motioner om familjepolitikens allmänna inriktning, rätt tillsocialbidrag vid vård av egna barn och om olika barnbidragsfrågor. Bl.a. behandlas ett borgerligt förslag (m, fp, c) ominförande av ett skattepliktigt vårdnadsbidrag om . per barn och årfrån och upp till skolåldern. Häremot reserverar sig m-, fp- och c-ledamöterna gemensamt. Även övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets m-, fp-och c-ledamöter reserverar sig gemensamt beträffande barnbidrag vid längretids utlandsvistelse. Utskottets m-ledamöler reserverar sig i fråga om entrygghetsgaranti för ensamboende, villkoren för familjer med barn i övretonåren, rätt till socialbidrag vid vård av egna barn och förslag om höjdabarnbidrag. Fp-ledamöterna reserverar sig beträffande förslag om höjdabarnbidrag. Vpk-ledamoten reserverar sig till förmån för ett yrkande omindexreglering av barnbidrag och ett yrkande beträffande medelsanvisningen. Utskottets c-ledamöter avger särskilda yttrandenbeträffande villkoren för familjer med barn i övre tonåren, rätt tillsocialbidrag vid vård av egna barn och förslag om höjda barnbidrag. FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1987/88:100 bil. Regeringen har under punkterna C 1, C 4 och C 6 (s. 31-32och 36-38) föreslagit (C 1) 1. att antar förslaget till lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 1 1987/88. 2. att fill Allmänna barnbidrag för budgetåret1988/89 anvisar ett SoU 1987/88:12 förslagsanslag av 10 , (C 4) alt till Bidragsförskott för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av 1 , (C 6) att till Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Lagförslagetfogas vid betänkandet som bilaga 1. 1987/88:So219 av och () variyrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av de ekonomiska villkoren för familjer med ungdomar i åldern . 1987/88:So226 av och () vari yrkas att hos' regeringen begär ett förslag till sådånändring av socialtjänstlagen att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigTmed, förvärvsarbete. Motiveringenåterfinns i motion Sk369. 1987/88:So609 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. alt riksdagenbeslutar att barnbidrag skall utgå av basbeloppet, saml alt beloppetvärdebesländigas genom indexreglering, 2. alt riksdagenbeslutar höja barnbidraget med . per barn qch år, 3. alt riksdagentill Allmänna barnbidrag för /89 anslår , 1 100 000 000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit, dvs. 1987/88:So612 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna för allmänt barnbidrag. ' 1987/88:So613 av () vari yrkas , , 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förbättringar av de ensamstående föräldrarnassituation i enlighet med vad i rnotionen anförts, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till vårdlön för barn i förskoleåldern i enlighetvad i motionen anförts, att införas 1989. . , . . , 1987/88:So617 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i dennu gällande 1 § i lagen om allmänna barnbidrag (1947:529) att treårsgränsenkommer att gälla för alla som är anställda av , svenska trossamfundeller till sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisationsom bedriver biståndsverksamhet. 1987/88:So620 av () vari,yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående införandet av ett vårdnadsbidrag. 1987/88:So631 av och () vari yrkas att hos regeringen begär en utredning om entrygghetsgaranti i syfte attöka tryggheten och valfriheten för särskilt ensamboende vårdnads- SoU1987/88:12 havare iknappa ekonomiska omständigheter i enlighet med vad som anförts i 1987/88:So635 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om lag tillvårdnadsbidrag samt följdändringar i annan lagstiftning ienlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:So637 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till höjdabarnbidrag med åtföljande finansiering i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:So642 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att hos regeringen begär skyndsamt förslagtill sådan ändring av socialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egnabarn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete. Utskottet vill inledningsvis ge en kort redogörelse förden tidigare behandlingen av de familjepolitiska frågorna. Frågan om en samlad översyn av familjepolitikenaktualiserades av utskottet hösten 1982.1 sitt betänkande SoU 1982/83:12 (s. 5-6) konstatera de utskottet att barnfamiljernas ekonomiska situation blivit utomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser och hyror. Delta hade hårdast drabbat familjer med låga inkomster och flera barn. De barnfamiljer ' som lever på en enda förvärvsinkomst hade fått det allt svårare att förslärka familjeinkomsten på grund av brislen på arbetstillfällen och barnomsorgsplatser. Utskottet konstaterade vidare att samhällets stöd till barnfamiljernager en splittrad bild och att det är svårt att överblicka effekterna av olikastöd i form av generella och riktade bidrag, malsubventio-ner,föräldraförsäkring, subventioner via skattesystemet m.m. För det fortsattareformarbetet inom fämiljépolitiken ansåg utskottet att det behövdes enhelhetssyn. Olika åtgärder borde samordnas, så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning dels mellan olika typer av barnfamiljer,dels mellan barnfamiljer och andra i samhället. Utskottet uttalade vidare attregeringen genom tillsättande av en beredning eller på annat sätt borde låtagöra en samlad översyn av fämiljépolitiken. De undersökningar som gjorts avfamiljeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén borde enligl utskottetkunna bilda utgångspunkt för regeringens överväganden. beslöt attsom sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört. I budgetpropositionen 1983/84:100 anförde dåvarande socialministernatt han tillsatt en familjeekonomisk beredningsgrupp som skulle väga samman deförslag som olika kommittéer lagt fram. .presenteradesett regeringsförslag om utökat stöd till barnfamiljerna, bl.a. enbarnbidragshöjning om . per barn och år fr.o.m. (prop. 1983/84:150 bil. I proposition 1985/86:137 framlade regeringen olikaförslag till ytterligare SoU 1987/88:12 ökat ekonomiskt stöd till barnfamiljerna,bl.a. höjning av det allmänna barnbidraget och därmed även flerbarnstillägget,höjning av det förlängda barnbidraget och av studiebidraget samt höjning avgarantinivån inom föräldraförsäkringen. I propositionen anförde statsrådetLindqvist (s. 3) att barnbidraget är den viktigaste delen av samhällets stödtill barnfamiljerna, och att enligt hans mening förbättringarna avfamiljeslödet även borde ske främst i form av ökade barnbidrag. Vid behandlingen av förra årets budgetproposition jämtemotioner vidhöll utskottet sin tidigare inställning i fråga omfamiljepolitikens inriktning (SoU 1986/87:34 s. 8). Utskottet konstaterade attbarnbidragets roll som den viktigaste delen av samhällets stöd tillbarnfamiljerna betonades ytterligare genom en höjning av flerbarnstilläggetfr.o.m. del fjärde barnet. Utskottet ansåg emellertid att behovet av ettfortsatt översyns- och reformarbete på familjepolitikens område kvarstod.Utgångspunkten bör vara att olika åtgärder skall komplettera varandra så att defillsammantaget leder lill en rättvis fördelning av samhällets stöd och därmeden utjämning mellan barnfamiljer och icke barnfamiljer samt mellan olikainkomslskikt, anförde utskottet.Utskottet förklarade, liksom många gångerfidigare, att detta arbete måste bedrivas förutsättningslöst och med öppenhetför nya lösningar eller kombinationer av lösningar. Den höjning av flerbarnstillägget fr.o.m. fjärde barnetsom beslutades utgjorde ersättning för en minskning avbostadsbidraget. Syftet med omläggningen var att minska de samlademarginaleffekterna av skatt och bostadsbidrag för de berörda familjerna. För att ytterligare minska de samlade marginaleftekternaav skatt och bostadsbidrag har i årets budgetproposifion åter föreslagits attdelar av den icke bostadsansknutna delen av bostadsbidrag ersätts medflerbarnstillägg. Statsrådet föreslår, såvitt nu är i fråga, att detminskade bostadsbidraget kompenseras genom att flerbarnstillägget höjs så attdet fr.o.m. utgår av ett helt barnbidrag för detfjärde barnet och av helt barnbidrag för det femte barnet. De därpåföljande barnen får som tidigare av helt bidrag. Ändringsförslagetinnebär en höjning av flerbarnstillägget med . för familjer medfyra barn och med . för familjer med fem eller flera barn. En gemensam treparlimotion (m, fp och c) tar upp frågor omfamiljepolitikens allmänna inriktning och om det fortsatta familjepolitiskareformarbetet. I motionen läggs fram förslag öm vårdnadsbidrag m.m.Ytterligare några motioner (m och c) tar upp frågor om familjepolitikensinriktning. I motion So635 av m.fl. (m, fp och c) föreslåsbl.a. att skall begära förslag till etl skattepliktigt vårdnadsbidragom . per barn och år från fill skolåldern (yrkande 1).Bidraget skall inte påverka bostadsbidragen och inte hellersjukförsäkringsgrundande eller pensionsgrundande inkomst. Däremot skall, enligtförslaget, pensionsår inom ATP räknas för arbete med egna barn i hemmet framt.o.m. året för barnets skolstart. Det föreslås en avdragsrätt för fakfiskabarnomsorgskosl-nader upp lill . per barn och år. Förslaget är avsett att SoU1987/88:12 genomföras . Kostnaden för en sådan reform beräknasfill . Enligt motioner som behandlas i andra utskott skallreformen finansieras -förutom genom sänkta statsbidrag för barnomsorgen ochskatteintäkter på vårdnadsbidragen - genom slopad kompensation till kommunernaför förlorad bolags- och garanfibeskattning och genom sänkning av schablonavdragetunder tjänst från . I motion So620 av () anknyts till deförslag som framförs i motion So635 (m, fp och c). Motionären framhåller att vårdnadsbidrag och ' utbyggdbarnomsorg medger en harmonisk kombination av arbete i hemmet och arbete påarbetsmarknaden. Vad som anförs i mofionen om införandet av vårdnadsbidragföreslås ges regeringen fill känna (yrkande I). I motion So613 av () yrkas att riksdagenskall begära förslag till vårdlön för familjer med barn i förskoleåldern attinföras från (yrkande 4). Vårdlönen bör enligt motionärenvara beskattad och ulgå av basbeloppet . Barnomsorgsävgiftenskall vara avdragsgill upp lill vårdlönebeloppet. Full vårdlön skall utgå fördet första barnet, hälften för följande barn. I samma motion (yrkande 3)hemställs att skall begära förslag fill förbättringar av de ensamståendeföräldrarnas situation i enlighet med vad som anförs i motionen. Motionärenanser att den vårdlön som föreslås i motionen bör kunna utgå efter särskildprövning fill ensamslående föräldrar med två eller flera barn . Fullvårdlön bör då komma i fråga för samtliga barn . Motionären hävdaräven att de ensamslående föräldrarna behöver ordentlig möjlighet att korta nersin arbetstid samt ett känslomässigt och psykologiskt stöd. I motion So631 av och (båda m) yrkas alt skall begära en utredning om en trygghetsgaranti isyfte att öka tryggheten och valfriheten för särskilt ensamboende vårdnadshavarei knappa ekonomiska omständigheter i enlighet med vad som anförts i motionen.Även denna motion anknyter lill förslagen i ireparlimotionen So635 (m, fp ochc). Enligl mofionärerna finns det skäl att särskilt uppmärksamma de ensamboendevårdnadshavarna och deras barn. Vårdnadsbidraget och föräldraförsäkringen börkunna kompletteras med en rätt till inkomstutfyllnad upp fill en vissminimistandard - en slags trygghelsga-ranti. Utskottet gör följande överväganden. Enligl utskottets mening bör samhällets familjepolitikgrunda sig på fyra hörnstenar: - Det ekonomiskaslödel-främst barnbidraget och bostadsbidraget-som skall utjämna inkomsternamellan barnfamiljer och icke barnfamiljer. - Föräldraförsäkringensom gör det möjligt för både män och kvinnor att vara hemma med barnen när deär små eller när de är sjuka. - Barnomsorgen -vilken främst är till för barnens bästa men också gör det möjligt förföräldrarna att förvärvsarbeta och gynnsamt påverkar barnens möjlighet lillutveckling. - En väl utbyggd gemensam sektormed mödra-och barnhälsovård, skola, SoU 1987/88:12 bibliotek,fritidsanläggningar m.m. framhöll i sitt betänkande SoU 1982/83:12att det för det fortsatta reformarbetet inom familjepolitiken därför krävs enhelhetssyn. Olika åtgärder bör samordnas, så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning mellan olika typer av barnfamiljer ochmellan barnfamiljer å ena sidan och andra i samhället å andra sidan, t.ex.familjer utan barn där båda förvärvsarbetar. Detta mål för samhällets familjepoliiik ligger alltjämtfast. Således är familjen beroende förutom av barnbidrag och barnomsorg ocksåav bostadsbidrag samt tillgång till arbete, arbetslöshetsunderstöd ochsjukförsäkring. Karensdagar inom sjukförsäkringen kan för barnfamiljer betydaett påtagligt inkomstbortfall. Ett slopande av bostadsbidragen skulle t.ex.försämra möjligheterna för barnfamiljer rned låga inkomster att kunna skaffasig en bra bostad. Skolan och kostnaderna för utbildningen berör familjernasekonomi i betydande utsträckning. Borttagandet av avdragsrätlen förfackföreningsavgiften skulle höja skatten osv. Statens direkta ekonomiska stöd till barnfamiljerna uppgårtill , förutom kostnaderna för grundskola ochgymnasieutbildning. Till detta kommer statsbidraget till barnomsorgen, som förnärvarande beräknas lill . Följande tabell visar statensutgifter för barnbidrag, flerbarnsstöd, bostadsbidrag, föräldraförsäkring,vårdbidrag, bidragsförskott och barnpension (rnilj.kr. , 15 778 . 10 14(1 ' Bcr.iknai. ' Som framgår av tabellen har barnbidragen ochflerbarnsstödel i det närmaste fördubblats . ; . Från utgår barnbidrag inkl.flerbarnstillägg och maximall bostadsbidrag med följande belopp vid olikabarnantal: Kr, per i Kr, pei år "i 7(1 "ö 1)2 (1 6. En familj med hemarbetande make har rätt till reduceradskatt med högst . och har i de flesta fall bostadsbidrag på grund avfamiljens låga inkomst. En familj där båda förvärvsarbetar har ingen motsvarandeskattereduk- '~' l"o7/ö8:12 tion. Bostadsbidraget reduceras eller minskas,och barnomsorgsavgifterna tillkommer. Därigenom har en marginal- eller tröskeleffekt uppstått som bl.a. kritiserats utifrån åsikten att det inte lönar sig tillräckligt attarbeta. Enligt utskottets mening skulle förslaget i Ireparlimotionen dramatiskt öka dessa effekter. Många hemarbetande använder också den kommunalabarnomsorgen. De har barnen i deltidsgrupper eller i öppen förskola. Den öppnaförskolan är avgiftsfri liksom i stor utsträckning,deltidsgrupperna. Under har förvärvsfrekvenser) blandkvinnor ökat starkt i . Kvinnornas krav på jämställdhet, arbete ochegen försörj ning har, trots många hinder och ett ibland öppet motstånd, lett till att de i kraffigt ökad utsträckning deltar i arbetslivet. var andelen förvärvs arbetande kvinnor med barn . Bland kvinnor med barn i åldern förvärvsarbetade . En fortsalt utbyggnad av, barnomsorgen är därför viktigför att nå , fastlagda mål om full behovstäckning senast år 1991för barn från 1 1/ålder. I årets budgetproposition föreslås således enökning av , anslaget med 655 milj.kr. Ett införande av vårdnadsbidragmedförbetydan-de risk att mål ej kan infrias. Många föräldrar är hårt pressade av hur de skall fåfiden att räcka till mellan arbete, familj och andra intressen. Därför är detangeläget att genomföra en utbyggnad av föräldraförsäkringen, som gerföräldrarna möjlighet att vara hemma längre med barnen när de är små, ellerminska sin arbetstid om de så önskar. ger föräldraförsäkringen möjligheter för föräldrarnaalt vara hemma med barnen med ersättning enligt,sjukpenningnivån -dock lägst med garantibeloppet. Dessutom utgår ersättning enligt garantinivån(. per dag = /år) . Del är enligt utskottets mening angeläget, allföräldraförsäkringen byggs ut som ett komplement till beslutet om attalla barn skall ha rätt till barnomsorg. Målet för utbyggnaden bör vara att föräldraförsäkringenskall omfatta 18 , månader och att ersättningen skall betalas enligtsjukpenningnivån. En utbyggnad av föräldraförsäkringen är viktig för attföräldrar och barn skall få mer lid tillsammans. Det skall gälla alla. Genomatt ersättningen betalas ut som föräldrapenning och ger skydd motinkomstbortfall kan även ensamstående föräldrar och föräldrar med lågainkomster stanna hemma med barnet, eller minska sin arbetstid. Skallvalfriheten gälla alla måste föräldrarna ges de ekonomiska förutsättningarnaatt välja. Föräldraförsäkringen ger båda föräldrarna möjligheter attvara hemma med barnen. Genom att ersättningen betalas ut på sjukpenningnivåförlorar inte familjen om pappan (ellerden som ljänarmest)är hemma. Föräldrapenningenfrämjar visionen om ett jämställt samhälle där vi tillsammans tar hand ombarnen och delar ansvaret för hemarbetet. Även desom är hemma tjänar på utbyggd föräldraförsäkring. Del är viktigt att understryka att alla -r oavsetttidigare inkomst - har rätt till garanlibeloppel. utskottet vill betona vikten av garantibidragel.Garantibidraget är särskilt SoU 1987/88:12 viktigt för dem som ännu inte hunnitkomma in i förvärvslivet, bl.a. studerande eller de som har svårt att få arbeteutom hemmet, t.ex. i glesbygden, eller av annan anledning är utanförsäkringsgrundande inkomst. Å andra sidan vill utskottet understryka attföräldrapenningen skall grunda sig på inkomstbortfallsprincipen. Det ärgrundläggande för att föräldrarna skall kunna avstå från förvärvsarbete underbarnets första levnadsår. I familjepolitikens mål ingår också förkortad arbetstidäven när barnet lämnat småbarnsåldern. Det är viktigt att främst småbarnsfamiljernassituation beaktas vid framtida arbetstidsförkortning och att småbarnsfamiljernages förtursrätt framför andra. Det är viktigt att föräldrarna får tid för sinabarn. Barnen har också rätt lill sina föräldrar. En arbetstid plusrestider till och från arbetet och från och till daghemmet är alltförpåfrestande för att ge tillräcklig tid för barnen, för fritiden ochföräldrarnas samhällsengagemang i organisationer och föreningsliv. I ireparlimotionen (c, fp, m) föreslås att ett beskattningsbartvårdnadsbidrag om /barn och år (dvs. /dag) för barn mellan ettoch införs. Vårdnadsbidraget skall inte vara sjukpenning- ellerpensionsgrundande. Motionen utgör en kompromiss av tidigare motioner från deolika borgerliga partierna. har krävt att enskattepliktig vårdnadsersättning införs för alla familjer med barn iförskoleåldern och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inte utgår. I enförsta etapp skulle ersättningen byggas ut så att den omfattade barn upp . Ersättningens belopp skulle bestämmas till . över basbeloppet perår. har tidigare i motioner krävt alt ettobeskattat vårdnadsbidrag om . och barn för alla barn upp införs. Moderata samlingspartiet har tidigare bl.a. för att minskabehovet av småbarnsplatserna vid daghemmen föreslagit en obeskattadvårdnadsersält-ning på . för alla barn mellan etl och tre år.En sådan ersättning föreslogs finansierad inom ramen för statsbidraget till denkommunala barnomsorgen. I en gemensam reservation har dessa partier sagtsig sträva mot ett vårdnadsbidrag i "någon form". Det nu framlagdaförslaget får anses vara ett svar på denna önskan. 1 förslaget ingår också att föräldrar skall tillerkännasett avdrag för barnomsorgskostnader på högst . vid beskattningen.Finansieringen av vårdnadsbidraget skall ske genom alt statsbidraget tillkommunerna för barnomsorgskostnaderna minskas med , vilketanses innebära . Resterande del tas in genom beskattningenav vårdnadsbidraget, vilket ger ett netto för staten på . Ensänkning av schablonavdraget . beräknas ge ytterligare1,i inkomst för staten. Slutligen dras den statligakompensationen till kommunerna för bolagsbeskattningen och den kommunalagarantibeskattningen in. vilket ger staten ytterligare 1,8 miljarder kr.Tillsammans ger detta . i ökade inkomster för staten. Förslagetinnebär också att arbetet med att förenkla deklarationen för beskattningförsvåras, eftersom alla mottagare av vårdnadsbidrag i fortsätt- SoU1987/88:12 ningen måste lämna självdeklaration. Sammanfattningsvis kan man säga att förslaget leder tillökad byråkrati och rundgång. Först får man ett bidrag, sedan får man dra avkostnaderna. Kommunerna måste höja avgifterna för barnomsorgen väsentligt,eller med /år. Resterande finansiering av vårdnadsbidragetberäknas medföra att kommunerna får höja skatten med eller attbarnomsorgskostnaderna ökas ytterligare. På det borgerliga förslaget lill vårdnadsbidrag tjänarbara en del - inte alla. De som kan tjäna på systemet är familjer där någon ärhemma - oftast kvinnan. Familjer där man kan lösa barnomsorgen med t.ex.barnflicka, släkting eller motskift kan också tjäna på det borgerliga systemet.De verkliga förlorarna på förslaget är ensamboende med låg inkomst. Tröskel-, marginal- och inkomsteffekterna kommer för demsom går ut i förvärvslivet att minska arbetsutbudet och göra det svårare attövergå från hemarbete till förvärvsarbete. Enligt tidigare motivering frånfolkpartiets sida utgör delta en av de stora nackdelarna för den enskilde. Detlönar sig för litet att arbeta. Det föreslagna vårdnadsbidraget motverkar jämställdhetenmellan föräldrarna, skapar stora marginaleffekter, innebär rundgång ochbyråkrati samt äventyrar utbyggnaden av barnomsorgen. Det förstärker dessutomorättvisorna och minskar valfriheten. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet deförslag om införande av vårdnadsbidrag som framförs i motionerna So635 (m, fpoch c) yrkande 1 och So620 (c) yrkande 1. Av samma skäl avstyrker utskottetmotion So613 (c) yrkandena 3 och 4. Motionsyrkanden motsvarande det nu aktuella i motion So631(m) om en trygghelsgaranti för ensamboende vårdnadshavare har tidigare fleragånger avstyrkts av utskottet med hänvisning till riksdagsuttalanden om inriktningenav del fortsatta reformarbetet på familjepolitikens område. Utskottet anserinte heller nu att molionsförslaget bör föranleda någon åtgärd.Detta avstyrks således. I motion So219 av och (båda s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av de ekonomiska villkoren för familjer medungdomar i åldern . Motionärerna anför att den utvidgade satsningen pågymnasieskolan gör en analys av de ekonomiska villkoren för familjer medungdomar i gymnasieskolan nödvändig. Studiehjälpens roll kan då bli belyst iförhållande lill de familjepolitiska och sysselsällningspoliliska åtgärderna.Inriktningen bör vara att få underlag för samhällets stödåtgärder för ungdomari åldern , att åstadkomma en bättre samordning över sektorsgränserna avde totala resurserna samt att få en klarare gränsdragning mellan de olikaområdena. analyserade i sittdelbetänkande Flerbarnstillägg för familjer med 16-19-åringar (1981:12)del familjepolitiska och studiesociala stödet för familjer med 16-19-åringaroch familjernas 1 * 1987/88. behov.Kommittén föreslog i betänkandet en utvidgad rätt till flerbarnstill- SoU1987/88:12 lägg som därefter genomfördes. Kommittén redovisade senare enkartläggning av barnfamiljernas ekonomiska situation och en analys av hurskatte-och bidragssystemet verkar i olika familjetyper i betänkandet Barnkostar (SOU 1983:14). Effekter av olika stöd lill barnfamiljerna har ävenbelysts av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi i Enhetligt barnstöd? (Ds Fi 1983:6).