bet · GB01JuU30 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till polisväsendet, m.m. (prop.1987/88:100 bil. 4, B 1 ochB 3-B 8, jämte Lokalförsörjningen för pohsväsendet m.m. Iproposition 1987/88:100 bilaga 4 () har regeringen (s.45-47) berett tillfälle att ta del av vad justitieministern anfört omlokalförsörjningen för polisväsendet m.m. 1987/88:Ju201av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av aft ettnytt polishus i projekteras och I987/88:Ju202av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts om behovet av ett nytt polishus i . 1987/88:Ju204av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att ettnytt polishus och allmänt häkte i projekteras och genomförs snarastmöjligt. l987/88:Ju213av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ett nytt polishus och ett allmänthäkte i uppförs. 1987/88:Ju214av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snabb förnyelseav polishuset i . 1987/88:Ju219av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om byggande av polishus i län.Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Fö515. 1987/88:Ju220av () vari yrkas au hos rege- JuU 1987/88:30ringen begär atf får i uppdrag aft genomföra om-ochtillbyggnaden av polishuset i . 1987/88:Ju222 av och () vari yrkas aff som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om ett nytt polishus i . l987/88:Ju228 av m. fl. (fp) vari yrkasaft som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett nytt polishus i . Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A267. Frågor om lokalförsörjningen för polisväsendet m.m. berörsav justifieminisfern i budgetpropositionen (bilaga 4) på s. 39 och 45-47. Därhänvisas till överväganden och förslag av finansministern i proposifionen,bilaga 9 () s. 36-52. Av justitieministerns anförande framgår atf investeringarm.m. i byggnader skall redovisas i form av en treårsplan, varigenommöjligheterna till ett långsiktigt ställningstagande till lokalförsörjningenför polisväsendet kommer aff öka. Vidare föreslås en ny anslagskonstrukfion,där medel för investeringar i byggnader för bl. a. rättsväsendet anvisas undersjunde huvudtiteln (), anslaget D 2. Investeringar m.m. Somframgår i det följande redovisar jusfitieministern också för pågående ochplanerad byggnadsverksamhet. Utskottet noterar att den nya anslagskonstruktioneninnebär bl. a. aft det hittillsvarande anslaget B 9. Byggnadsarbeten förpolisväsendet utgår och aft medel för byggnadsarbetena beräknas under sjundehuvudtiteln, anslaget D 2. Utskottet konstaterar attden nya ordningen infe innebär någon ändring i utskottets möjligheter att förriksdagen bereda frågorna om byggnadsarbeten för polisväsendet; eventuellaavvikelser från regeringens förslag får beaktas av vederbörande utskott vidmedelsberäkningen under sjunde huvudfiteln. Vid budgefbehandlingen hade ufskottet aftbedöma motionsönskemål om ny- eller ombyggnad av polishus i ett stort antalorter (JuU 1986/87:23 s. 23-25). Utskottet förklarade sig då inte se mindre allvarligt äntidigare på de ofillfredsställande lokalförhållandena för polisverksamheten. Enligt utskot tet var det nödvändigt att planeringen rikfas in på verksamma åtgärder utan dröjsmål, varvid de lokalbehov måste lyftas fram som dikteras av kraven på en god och effekfiv polisverksamhet. Dessa och liknande krav fick enligt ' utskottetsmening inte - såsom dittills hade skett - stå tillbaka för t. ex. arbetsmarknadsmässiga och bostadspolitiska skäl. redovisasför i form av en flerårsplan för byggnadsverksamheten. JuU1987/88:30 Vad utskoftet uttalat gav regeringen till känna som sinmening. 1 budgetpropositionen upplyser justifieministern atf detför närvarande pågår om- och tillbyggnad av en förvalfningsbyggnad i avser lokaler för polis- och åklagarmyndigheterna och att def vidare pågårnybyggnad av en förvaltningsbyggnad i som avser lokaler för bl. Justitieministern föreslår att det, med byggstart /89, skall uppföras dels en förvaltningsbyggnad i förpolisens och en del av skatteadministrationens lokalbehov inom en kostnadsramav 112 milj. kr. i prisläget , deb en förvalfningsbyggnad iNyköping med lokaler för bl. a., polismyndigheten inom en kostnadsram av 73milj. i samma prisläge. Hon räknar vidare med att det under budgetåret1988/89 skall uppföras en förvaltningsbyggnad i med lokaler förpolisen till en beräknad kostnad av 10,5 milj. kr. i prisläget den 1 januari1987. Under den i det föregående nämnda treårsperioden räknarjusfifieministern vidare med att en förvaltningsbyggnad i med lokalerför polismyndigheten, tingsrätten och allmänna häktet skall kunna börjabyggas. Projektet är kostnadsberäknat till 204 milj. kr. Justitieministernuttalar att det bör ankomma på regeringen att besluta om en lämplig tidpunkt,med hänsyn till sysselsättningsläget och anslagsbelastningen inom treårsperioden. Vidare uttalar justitieministern att det med hänsyn tillpolisens arbetssituation och behovet av häktesplatser skulle vara önskvärt attdet inom treårsperioden kunde börja byggas en förvaltningsbyggnad i förklarar sig avse aft återkomma i denna fråga budgetproposition. Planeringen beträffande förvaltningsbyggnader i övrigt förpolisen utgår - enligt vad justitieministern vidare uttalar - från enprioriferingsplan som har föreslagit. Utöverförvaltningsbyggnader i de orter som redan nämnts prioriterar byggnadsstyrelseni följande ordning förvaltningsbyggnader i , , ochÖrebro. Enligt prioriteras vid sidan häravförvaltningsbyggnader i Handen, , och . förs fram önskemål om ny- eller ombyggnad avpolishus i ett stort antal orter. Detta gäller (motionerna Ju201,Ju204 och Ju213), (motion Ju202), (motionerna Ju214 ochJu222), (motion Ju219), (motion Ju220) och (motionJu228). Yrkandena motiveras framför allt med att nuvarande lokaler ärotillfredsställande både för personalen och för den allmänhet som kommer ikontakt med dem. Bristen på häktes- och arrestplatser framhålls också. Utskottet vill för sin del till en början välkomna denredovisning av byggnadsplaneringen för den närmaste treårsperioden som justitieministern efter begäran lämnar i budgetpropositionen. Av redo visningen framgår att bl. a. projekt i , i och i krona har givits hög prioritet. Utskottet vill understryka vikten av atf 3 planeringenverkligen följs och att möjligheterna att påskynda byggstarten JuU1987/88:30 noga övervägs i varje särskilt fall. Den omständigheten att plan-och bostadsverket har lokaliserats till bör inte få inverka påfids-planerna. I linje med det sagda vill ufskottet vidare instämma imotionärernas uppfattning atf det beträffande de i motionerna berörda orternaföreligger behov av nya eller renoverade lokaler för polisen. Detta är enuppfattning som utskottet beträffande flertalet av orterna uttryckt tidigare, imånga faU (se JuU 1986/87:23 s. 24 och där gjorda hänvisningar).Utskottet har därvid också sagt att motsvarande behov föreligger beträffandeandra orter i landet och att det inte är möjligt för utskottet att prioriteraett eller flera projekt framför andra angelägna sådana. Vid sitt ställningstagandetill de nu aktuella önskemålen vill utskottet endast erinra om sitt uttalandeförra året om att kraven på en god och effektiv polisverksamhet inte kan få ståfillbaka för t. ex. arbetsmarknadspolitiska och bostadspolitiska skäl såsomhittills. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionerna. 1. beträffandepolishus i anriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju201, 1987/88:Ju204 och 1987/88:Ju213, 2. beträffandepolbhus i attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju202, 3. beträffandepolishus i attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju214 och 1987/88:Ju222, 4. beträffandepolishus i att avslår mofion 1987/88:Ju219, 5. beträffandepolishus i attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ju220, 6. beträffandepolishus i attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju228, attriksdagen lämnar utan erinran vad justitieministern anfört omlokalförsörjningen för polisväsendet m.m. Regeringen har under punkt B 1 (s. 47-55) föreslagitriksdagen att dels bemyndiga regeringen att inrätta en ordinarie tjänst somprofessor med beteckningen Co vid i enlighet med vad somförordas i propositionen, deb till för /89anvisa ett förslagsanslag om . Motioner JuU 1987/88:30 1987/88:Ju205 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av > misstänkta fall av polisövergrepp.Motiveringen återfinns i motion 1987/88:K605. 1987/88:Ju206 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att 460 polisaspiranter och 20 polischefsaspiran-ter skall antas /89, 2. aft riksdagenfill anslaget B 1. , anvisar ett i förhållande tillregeringen med 20 milj. kr. I987/88:Ju210 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omStockholmspolisens situation, arbetsförhållanden m.m. (delvis). I motionen framhålls, såvitt nu är i fråga, attpolisutbildningen skulle behöva integreras med annan utbildning och formas såatt den blir mera öppen mot samhället i övrigt. 1987/88:Ju216 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts ombehovet av förändringar och kompletteringar i polisutbildningen för attförbättra förutsättningarna atf organisera områdespolisverksamhet. 1987/88:Ju217 av och () vari yrkas 1. att beslutar att intagningen till polishögskolanskall vara 640 polisaspiranter. 1987/88:Ju218 av och () variyrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser till polisens förfogande. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:So233. 1987/88:Ju225 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt intagningen till skall ökas till 640 platser och att häravminst 200 polisaspiranter skall tillföras . 1987/88:Ju227 av och () variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om legitimeringav polismän, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillsättandet av ordinarie polismanstjänster. 1987/88:Ju802 av m. fl. (fp) vari yrkas 12. att beslutar att intagningen avpolisaspiranter till polisutbildningen /89 skall öka från 360 fill 460 ochatt därmed under anslaget B 1 anslår 20 milj. kr. utöver vadregeringen har föreslagit. 1987/88:Ju804 av m. fl. (m) vari yrkas 3. att beslutar om en årlig intagning fillpolishögskolan om 640 , aspiranter fr. o. m. /89. 1987/88:Ju811av m. fl. (c) vari yrkas JuU 1987/88:30 16. aft beslutar atfintagningen till för /89 skall vara 460aspiranter, 17. att beslutar fillanslaget B 1. , Löner och utrustning till polisaspiranter m.fl. ett i förhållande till regeringen med . förhöjt anslag om . Frågan om forskning på det polisiära området var föremålför uppmärksamhet senast i samband med behandlingen avregeringens proposition om forskning (prop. 1986/87:80, JuU 27). Utskottet konstateradedärvid att det rådde enighet kring tanken på att inom etableraen forskning med polisverksamheten som ämnesområde och att där inrätta enprofessur i ämnet. Utskottet förklarade sig utgå från att regeringen utandröjsmål skulle aktualisera frågan om inrättandet av en professur i enlighetmed de uttalanden härom som fidigare gjorts av . 1 proposifionen förklarar justitieministern att hon nuanser tiden vara mogen för att inrätta en tjänst som professor i polisforskningvid . Med hänsyn till den tid som beräknas åtgå förtillsättning av professuren förklarar hon atf medel för tjänsten inte harberäknats för kommande budgetår utan atf detta blir aktuellt först /90. Hon anser sig inte heller vara beredd att taslutlig ställning till forskningsverksamhetens närmare organisatoriska hemvist,och hon förklarar sig därför ha för avsikt att uppdra åt rikspolisstyrelsenatt ta fram underlag för fortsatta ställningstaganden i frågan. Utskottet hänvisar till sina tidigare uttalanden om viktenav att tillgodose behovet av vetenskapliga kunskaper om polisiärmetodutveckling m.m. och välkomnar förslaget om att nu inrätta en professur ipolisforskning. Utskottet tar fasta pä justitieministerns uttalande om attmedel för tjänsten kommer att beräknas i budgetpropositionen 1989 och utgårfrån att således ingen ytterligare fördröjning kommer aft ske. Vadjusfitieministern anfört om professurens organisatoriska hemvist m.m.föranleder inget annat uttalande från utskottets sida än att utskottet villunderstryka att det är angeläget att innehavaren av tjänsten bör ingå ilämpligt fakultets- eller sektionskollegium vid i , jfr14 kap. högskoleförordningen (1977:263). Antagning av polisaspiranter, m.m. Justitieministern erinrar om (s. 54) aft det i 1985 årsbudgetproposition beräknades att antalet aspiranter för budgetåren 1987/88, 1988/89 och 1989/90 skulle uppgå till 150, 250 resp. 430. Därefter redovisar hon aft def fidigare än beräknat har visat sig möjligt att uppnå önskad balans mellan antalet utbildade poliser och polismanstjänster, och att en bidragande orsak härfill är att polisväsendet under föregående och innevarande budgetår har 6 tillförts378 nya tjänster. Hon upplyser att regeringen för innevarande JuU1987/88:30 budgetår har beslutat öka antalet polisaspiranter från 150 till 300.För det nästkommande budgetåret föreslår hon att 360 nya aspiranter antas tillpolishögskolan, och hon förklarar sig ha som inriktning atf för kommandebudgetår föreslå en fortsatt ökning av aspirantantagningen. I mofionerna Ju206, Ju217, Ju218, Ju225, Ju802, Ju804 ochJu811 föreslås att fler polisaspiranter skall antas än enligt regeringensförslag. I motionerna Ju206, Ju802 och Ju811 förordas 460 aspiranter medan defi övrigt görs uttalanden till förmån för en antagning av 640 aspiranter. MotionJu225 innehåller också förslag om att minst 200 aspiranter skall tillförasStockholms polisdistrikt. Utskottet noterar att def visat sig möjligt att tidigareän vad som har förutsatts kunna uppnå den önskade balansen mellan antaletutbildade poliser och antalet polismanstjänster. Den ökning av antaletpolisaspiranter som detta möjliggör bör få positiva återverkningar förpolisverksamheten i hela landet, framför allt . Utskottet godtarregeringens förslag om antalet aspiranter och har inte heller i övrigt någoninvändning såvitt angår den av regeringen föreslagna medelsanvisningen.Utskottet avstyrker bifall till yrkandena om ökad aspirantantagning och ökadmedelsanvisning m.m. i motionerna Ju206, Ju217, Ju218, Ju225, Ju802, Ju804 ochJu811. Vad justitieministern i övrigt har anfört underförevarande anslag föranleder inget särskilt uttalande från utskottets sida. I motion Ju216 föreslås att inom polisufbildningenundervisningen i brottsförebyggande arbete förstärks. Som motivering åberopasönskvärdheten av att polisutbildningen får en inriktning som gör att flerpoliser vill ägna sig åt kvarterspolisverksamhet. Polisutbildningen reformerades genom beslut år 1985.Grundutbildningen är treårig. Den inleds med en långgrundkurs. Därefter följer praktiktjänstgöring . Dennainnehåller både polispraktik och samhällspraktik, bl. a. inom den socialasektorn. Gmnd-utbildningen avslutas med ytterligare en teorefisk kurs om 20veckor. I anslutning fill motionsönskemålet vill utskottet först liksom tidigare understryka att kvarterspolisverksamhefen (områdespolis ochverksamhet genom fotpatrullering) är av stor betydelse för ett gottförhållande mellan polisen och allmänheten och för effektivitet i polisensbrottsförebyggande arbete. I kursplanerna för de olika stadierna i polisutbildningeningår moment av det slag som efterlyses i mofionen. Det finns emellertid anledning att ytterligare anpassa innehållet i de olika kurserna i detta hänseende till de behov som föreligger vad gäller inriktningen av den prakfiska polisverksam heten. Enligt vad utskottet erfarit ägnas frågorna om polisufbildningen särskilt intresse inom justifiedepartementet. Utskottet utgår från att vad utskottet framhållit kommer att beaktas vid dessa över väganden utan något uttalande från sida. Utskottet avstyrker bifall fill mofion Ju216. 1 motion Ju210 fas upp frågan om en integration avpotisuibUdningen i JuU 1987/88:30 syfte atf skapa en större öppenhet motsamhället. Frågan prövades av utskottet senast . Utskottet uttalade(JuU 1986/87:23 s. 4 ff) bl. a. att det i sig är av värde om polisutbildningeni högre grad kunde samordnas med annan högskoleutbildning, och ufskottetförordade en sådan utveckling. Utskottet har samma uppfattning . I årets budgetproposition (s. 52) uttalarjustitieministern atf hon ser ett behov av att högskolan ges en närmareförankring till den lokala verksamheten och att högskolans utbildning i ännustörre utsträckning än vad som är fallet anpassas fill de behov som finnsi det praktiska polisarbetet. Detta bör enligt justitieministern kunna ske t.ex. genom att man till skolan knyter en särskild rådgivande nämnd med uppgiftatt förmedla de lokala polismyndigheternas önskemål och intressen påutbildningens innehåll och utformning. Vidare bör, enligt justitieministern,utredas förutsättningarna för att öka kvaliteten och aktiviteten i denmeddelade undervisningen i skolan. Regeringen har givit iuppdrag att närmare redovisa hur en sådan förstärkning och förändring avskolans organisation och arbetsformer skall kunna utformas. Utskottet kan ansluta sig till justitieministerns härgjorda bedömningar. Utskottet utgår från att det i motion Ju210 framfördaönskemålet om större öppenhet kommer att beaktas i de förut angivnaöverväganden som pågår inom . Mot den härangivna bak-' grunden finns det inte anledning för aff göra ettsådant uttalande som begärs i motion Ju210 i denna del. I motion Ju205 framhålls att det är angeläget aftutredningar om polisövergrepp sker av ett från polisen helt fristående organ.Motionärerna pekar på möjligheten att utredningarna skulle kunna utföras avpersonal hos men är infe heller främmande för andra modeller.Motionärerna begär att regeringen återkommer med förslag i frågan. Frågan om i vilken ordning misstankar mot polispersonalför brott eller tjänsteförseelser bör utredas har varit föremål föruppmärksamhet i skilda sammanhang (jfr JuU 1980/81:33 s. 15 ff och 1984/85:29s. 18 f) och riktlinjer i ämnet lades fast (se prop. 1985/86:100, bil4. s. 53-65 och JuU 1985/86:32). Regler om handläggningen av anmälningar mot tjänstemäninom polisväsendet för brott begångna i samband med tjänsten finns i 6 kap.polisförordningen (1984:730). Reglerna innebär en ganska långtgående särreglering iförhållande till vanliga brottsutredningar. Till skillnad mot vad som gäller i normalfall leds utredningen alltid redan från början av en åklagare. Beslut att inte inleda förundersökning i anledning av anmälan mot tjänsteman inom polisväsen det för brott som har samband med tjänsten och beslut att lägga ned sådan förundersökning får endast fattas av åklagare. Om någon skadats till följd av verksamhet som har utövats av en tjänsteman inom polisväsendet eller under vistelse i polisarresf och skadan är av allvarligare beskaffenhet eller om det iannat fall uppkommer fråga atf inleda förundersökning mot tjäns- JuU 1987/88:30teman inom polisväsendet för brott som har samband med tjänsten skall sakenomedelbart överlämnas fill åklagare. Speciella regler gäller också om vilkenpolispersonal som får anlitas för aft biträda åklagaren under utredningsarbetet.I de fall som här är viktiga skall förhör normalf hållas av polisman somtjänstgör vid annan polismyndighet än den som skall höras, och den som hållerförhöret skall vara lägst kommissarie och ha högre tjänsteställning än den somhörs. Vidare finns en ordning för lekmannamedverkan genom att deförtroendevalda ledamöterna i polisstyrelserna på olika sätt ges möjlighet aftfölja utredningsarbetet. I anslutning till aft rikfiinjerna för denna ordning ladesfast uttalade jusfitieministern att anmälningar mot polismän ävenfortsättningsvis borde handläggas inom ramen för det ordinarie systemet förutredning och lagföring av brott. Detta var enligt justitieministern det bästaur effektivitets- och rättssäkerhetssynpunkt. Justitieministern ansåg vidareatt JO:s granskning av aktuella ärenden kunde vara ytterligare en metod för aftutesluta föreställningar hos allmänheten om att behandlingen avvåldsanmälningar skulle påverkas av ovidkommande faktorer. Utskoftet ställde sig i alltväsentligt bakom justitieministerns uttalanden. Utskottet erinrade vidare omatt ufskottet tidigare uttalat sympati för tanken på en tillsyn överpolisverksamheten från JO:s sida samt påpekade att det från sidahade visats en positiv inställning till atf den tillsyn över polisen som utövasgenom JO skärptes något. Utskottet vidhöll sitt tidigare uttalande ochkonstaterade aft det fick ankomma på JO att avgöra i vilken utsträckning haninom sin verksamhet kan intensifiera den ifrågavarande granskningen. uttalade godkändes av . Mot bakgrund av det anförda finner ufskottet inteanledning att frångå sin tidigare bedömning i frågan. Emellertid är det enligtutskottefs mening angeläget att de beslutade förändringarna får åsyftad verkan.Utvecklingen på området måste därför följas noga. Utskottet avstyrker bifallfill motion Ju205. Ordinarie tjänster för polismän, m.m. 1 motion Ju227 hemställs, mot bakgrund av ett eventuelltåterinförande av tjänsfeansvaret, att statsmakterna prövar frågan omåterinförande av ordinarie tjänster för färdigufbildade poliser. Därutöverframförs önskemål om att rätten atf utöva polisfunktioner kopplas till en merformell legitimering av polisen. Som en garanti för allmänhetens skydd gentemot felaktigbehandling i det allmännas verksamhet har det i svensk rätt funnits särskilda straffbestämmelser för överträdelser i tjänsten. Dessa straffbestämmelser har vid olika tillfällen setts över och ändrats. En genomgripande ändring av den rådande ordningen tillkom genom ämbetsansvarsreform. Den na innebar i korthet att det straffbara området inskränktes avsevärt och atf i stället det s. k. disciplinansvaret utvidgades. Härigenom anpassades sank tionssystemet för offentligt anställda till vad som gällt och gäller på den 9 Till följd härav skall fel och försummelser i ut- JuU1987/88:30 övning avoffentlig tjänst i princip betraktas - inte som brott i straffrättslig mening -utan som avtalsbrott i förhållandet mellan arbetsgivaren och arbetstagaren.Brott i tjänsten inverkar således på anställningsförhållandet. Bestämmelsernahärom återfinns numera i lagen (1976:600) om offentlig anställning(). Lagen är tillämplig på polismän. Enligt gäller att om arbetstagare uppsåtligen eller avoaktsamhet sätter åsido vad som åligger honom i hans anställning fårdisciplinpåföljd åläggas honom för tjänsteförseelse, dock ej om felet är ringa(10 kap. 1 §). Disciplinpåföljder är varning och löneavdrag (10 kap. 2 §). Omarbetstagare begått brott, som visar att han uppenbarligen är olämplig attinneha sin anställning, får han avskedas (11 kap. 1 §). Avskedande kan ocksåske bl. a. om arbetstagare genom annan gärning än brott begått grov tjänsteförseelse,som visar att han uppenbarligen är olämplig atf inneha sin anställning (11 kap.2 §). Disciplinärenden rörande anställda i den lokalapolisorganisationen handlades tidigare av . Fr. o. m. den 1 juli1987 handläggs samtliga disciplinärenden rörande anställda vid polisväsendetinkl. personal vid och statens kriminaltekniskalaboratorium av én personalansvarsnämnd hos , se 20 a §förordningen (1984:731) med instrukfion för (SFS 1987:1341).I nämnden ingår rikspolischefen, den avdelningschef som rikspoHschefen bestämmer,verksjuristen samt tre andra ledamöter som utses särskilt av regeringen.Nämnden skall besluta om skiljande av arbetstagare från annan anställning änprovanställning på grund av deras personliga förhåUanden samt frågor omdisciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning. Frågan om en skärpning av straffansvaret för offentligatjänstemän har vid flera fillfällen varit föremål för behandling.