bet · GB01FiU21 · 1987-12-31 00:00:00 — I och med att det är fråga om ett skattebefriat sparande bör det dock inte finnas möjlighet att föra över behållningen från en ideell allemansfond till en vanlig allemansfond eller vice versa. ' Denrätt som fonderna har till utdelning fill dé ideella organisationerna ter sig enligt utskottet alltför snävt tilltagen. Därför bör,i enlighet med motionärernas förslag, fondernas utdelningsrätt fill de ideella organisationerna höjas från nuvarande 2-procentsnivå till ett procenttal motsvarande halva diskontot, dvs. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträdermotion Fi607 (fp) yrkande 9. dels atf utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande ideellt sparande att riksdagenmed bifall fill motion l987/88:Fi607 yrkande 9 antar följande Lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs att 3, 4, 7och 18 §§ lagen,(1983:890) skall ha följande lydelse. FiU 1987/88:21 3 § Sparmedel skall sättas in i en svensk bank som enligt överenskommelse med förmedlar allemanssparande. En sparare får infe spara på mer än ett allemanssparkonto och i fler än två allemansfonder. Sparande får ske i ytterligare en allemansfond, om från fonden skaUske utdelning enligt 18 § sista stycket. Vad som föreskrivs-- om sparkassa. För visst sparande- enligt 24 och 25 §§. 3 § Sparmedel skall sättas in i en svensk bank som enligtöverenskommelse med riksgäldskonforet förmedlar allemanssparande. En spararefår infe spara på mer än ett allemanssparkonto och i fler än tvåallemansfonder. 4 § Varje sparare får sätta in högst i månadeni allemanssparandet. Spararens insättningar, i förekommandefall minskade med uttag, fär sammanlagt inte överstiga . 7 § En sparare får överföra helabehållningen på sitt allemanssparkonto till ett sådant konto i annan bank. Mediakttagande av 3 § första stycket får han även överföra, helt eller delvis,behållningen i en allemansfond fill annan sådan fond. 4 § Varje sparare fär sätta in högst / imånaden i allemanssparandet. Av månadsinsällningarna får högst 800 kronorsättas in i sådana allemansfonder som avses i 18 § sista stycket och högst 800kronor i allemanssparandet i övrigt. Spararens insättningar, i förekommande fall minskade meduttag, får inte översfiga 1. sammanlagt60 i sådana allemansfonder som avses i 18 § sista stycket och 2. sammanlagt60 i allemanssparandet.i övrigt. 7 § En sparare får överföra hela behållningen på sittallemanssparkonto till ett sådant konto i annan bank. Med iakttagande av 3 §första stycket får han även överföra, helt eller delvis, behållningen i en allemansfondtill annan sådan fond. Överföring får dock inte ske tiU eller från en sådanallemansfond som avses i 18 § sista stycket. Nuvarandelydelse Reservanternas förslag FiU 1987/88:21 18 § Fondbestämmelserna för- i aktieföndslagen (1974:931). Fondbestämmelsernaskall-- om fondandelsägarstämma. Fondbestämmelserna får ange att belopp, som motsvararhögst hälften av det av fastställda db-kontot multiplicerat medfondens värde vid utgången av det närmast föregående kalenderåret, skall utdelasårligen till viss stiftelse eller visst trossamfund eller annan sammanslutning,dock endast om mottagaren är en svensk juridisk person och inte har till syfteatt i sin verksamhet tillgodose medlemmarnas eller andra enskildas ekonombkaintresse. Denna lag träder i kraft . Sparavdrag (mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "I likhet med" och på s. 20 slutar med "och Fi611(c)" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att det ärangeläget att på olika sätt stimulera till ett ökat sparande. Som framhålls imotion Fi24 (c) kan det vara lämpligt atf som man inför ett systemmed privata investeringskonton också höja sparavdraget. De som väljer aftutnyttja privata investeringskonton bör dock inte få tillgodoräknasig sparavdraget. Hur mycket sparavdraget skall höjas kan i och för sigdiskuteras, liksom formerna för uppräkningen. Den i motion Fi616 föreslagnalösningen med ett avdragsbelopp kopplat till sparkapitalets storlek synes dockmindre lämplig. I en första etapp kan det emellertid vara lämpligt att höjasparavdraget så mycket att avdragets reella värde återställs. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi24 börges regeringen till känna. dels atf utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande sparavdrag att medavslag på motion 1987/88:Fi616 samt med anledning av motionerna 1987/88:Fi611och 1987/88:Fi612 och med bifall till mofion 1987/88:Fi24 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en höjning avsparavdraget. Försäkringssparande(mom. 9) FiU 1987/88:21 , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Defrågor" och slutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse: Såsommoderata samlingspartiet framhåller i motion Fi6l3 är det angeläget att deskatteförmåner som är förknippade med sparande i pensionsförsäkring intebegränsas. Utskottet delar också uppfattningen att om inte de försämringar somnyligen genomförts för sparande i kapitalförsäkring återtas, kommer dennagenom sin långsikfighet samhällsnyttiga sparform att tyna bort.Den stela marknaden för livförsäkringar i sammanhänger med attlivbolagens verksamhet är hårt reglerad. Intresset för denna sparform skulle kunnaöka om de hinder som motionärerna pekar på undanröjs. Trots ett orrifattandeutredningsarbete har försäkrings-verksamhetskommittén infe prövat förslag meddenna inriktning. Enligt litskottefs mening bör regeringen därför, i sambandmed ställningstagandet till kommitténs övriga förslag, se fill att undanröjahinder av det slag motionärerna pekat ut. dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande försäkringssparande att med bifalltill motion 1987/88:Fi613 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om att undanröja hinder för försäkringssparande, Bosättningslån (mom. 11) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Utskottetvill" och på s. 22 slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Ungdomarsom har möjlighet att spara i allemanssparandet kan erhålla lån för bosättningeller för anskaffning av bostad (bosparlån). Det är enligt utskottet en braform som kan underlätta för ungdomar att klara sin bosättning. Trots dettafinns det grupper som, på grund av olika omständigheter, inte har möjlighetatt spara. Därför bör enligt utskottet frågan om att återinförabosättningslånen prövas på nytt. Bosättningskostnaden är ofta så hög attdet är nödvändigt att kunna fördela den . Såsom anges i motionFi30 (vpk) bör de nya bosättningslånen ha gynnsamma amorteringstider och lågränta. cie/i att utskottets hemställan urider 11 bort haföljande lydelse: 11. beträffande bosätfnings/åfi att med bifall tillmotionerna 1987/88:Fi30 yrkande 22, 1987/88:Fi60I och 1987/88:Fi602 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bosättningslån(mom. 11, motiveringen) FiU 1987/88:21 AnneWibble (fp), (), (), () och MargittaEdgren (fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med"Utskottet vill" och pä s. 22 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Påförslag av den dåvarande regeringen beslöt atf den statligabosättningslångivningen skulle upphöra (SoU1981/82:19, rskr. Förslaget ingick i ett större samlat paket avekonomisk-politiska åtgärder och utgjorde ett led i strävandena att begränsabudgetunderskottet. tillstyrkte förslaget med hänvisning tillatt den sociala sektorn inte kan undantas då man skall överväga besparingsåtgärderpå statsbudgeten. avvikande mening som företrädare för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet fogat till bostadsutskottets yttrande avstyrks bifall tillmotioner-; na med hänvisning till de goda lånemöjligheterna på den öppnakreditmarknaden för t. ex, bosättningsändamål och den nya form för bosparandesom eftersträvas. Inteheller enligt finansutskottets mening har det framkommit något som motiverarett återinförande av bosättningslånen. Även avregleringen på kreditmarknadenoch avskaffandet av utlåningsregleringen har medfört att det numera är lätt atterhålla lån för bostads- och bosättningsändamål. Utskottet avstyrker därförbifall till motionerna Fi30 (vpk), Fi601 (s) och Fi602 (s). Allemanssparandet (mom. 1) GunnarBjörk och (båda c) anför: Vimotsätter oss inte förslaget om en extra insättningar på . iallemanssparandet , inte heller att taket för en spararestotala nettoinsättningar i allemanssparandet höjs till . Men man måstevara medveten om att allemanssparandet har sina begränsningar, så t.ex.främjar extrainsättningar av detta slag knappast något nysparande utan medför iförsta hand att sparmedel flyttas från ett konto till ett annat.Allemanssparandet är också en avista sparform, som ger insättaren rätt attomedelbart ta ut sina insatta medel mot en mindre uttagsavgift. Medhänsyn härtill är det angeläget att man i fortsättningen inriktar sparstimulanserna mot ett mer långsiktigt och målinriktat sparande. Det är främst genom sådana åtgärder som ett reellt nettosparande kan komma till stånd. Det bästa sättet att främja ett långsikfigt sparande är enligt vår mening atf införa privata investeringskonton enligt den modell länge förespråkat. 2.Allemanssparandet (mom. 1) FiU 1987/88:21 i (vpk) anför: Undanför undan skapas förmåner för dem som har möjlighet att spara regelbundet.Detta innebär att spararnas ekonomi ytteriigare förbättras, samtidigtsom sämre bemedlade tvingas ut i fördyrande lånekonsumtion. Detär bra att regeringen nu börjar uppmärksamma de sociala avigsidor som kanuppkomma för enskilda när hushållen i allt större utsträckning tvingaslånefinansiera sin konsumtion. Föratt kunna öka hushållssparandet fordras därför - som ett led i enomfördelningspolitik - åtgärder som gör att fler hushåll fär möjlighet attspara en del av inkomsten. Den förda ekonomiska politiken har dock inriktatsmot att hålla tillbaka lönerna för de vanliga inkomsttagarna, vilket försämrarderas sparmöjligheter. Detta motverkar i längden det breda, allmännahushållssparandet som är önskvärt, inte minst för atf skapa viss trygghet i denenskildes ekonomi. Spardelegationenhåller på att utreda hushållssparandet. Jag förutsätter attutredningens förslag infe inriktas mot ätgärder som innebär ytterligarepremiering av dem som har sparförmåga eller som befäster och ökar de skillnaderi levnadsförhållanden som föreligger. Utredningen bör i ställetinrikta sig på att finna ätgärder som kan leda till att sparande premieras ävenför låginkomsttagare med små ekonomiska resurser. Vadgäller, sparandets roll i näringslivets kapitalförsörjning är det minuppfattning att företagen, trots föreslagna indragningar av överlikviditet, harmedel för investeringar. En begränsning av utlandsinvesteringarna och åtgärdermot spekulativa inslag i ekonomin skulle främja näringslivets investeringar inomlandet. kommunisterna har föreslagit att avföretagens likviditet skall dras in till statskassan i form av en engångsskatt.Därutöver anser vi att en extra vinstskatt skall tas ut från vinsterna inäringslivet. Lag om ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs att 1 och 4§§ lagen (1983:890)om allemanssparande' skall ha följande lydelse. FiU 1987/88:21 Bilaga 1 I denna lag behandlas den särskilda sparform(allemanssparande) som är förenad med skattelättnader enligt lagen (1983:891)om skattelättnader för allemanssparande. I denna lag behandlas den särskilda sparform(allemanssparande) som är förenad med skattelättnader enligt 2 § lagen(1988:000) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. 4f Varjesparare får sätta in högst i allemanssparandet. Underförståkvartalet får en sparare, utöver insättningar enligt första stycket,sätta in sammanlagt högst i allemanssparandet. Spararensinsättningar, i förekommande fall minskade med uttag, får sammanlagt inteöverstiga . Undertiden - får en sparare, utöverinsättningar enligt första stycket, sätta in sammanlagt högst iallemanssparandet. Spararensinsättningar, i förekommande fall minskade med uttag, får sammanlagt inteöverstiga 75 ÖOO kronor. Denna lag träder ikraft . ' Lagen omtryckt1986:522. Senaste lydelse 1987:855. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser omungdomsbosparande. 1 lagen avses med 1. ungdomsbosparandeden särskilda sparform som är förenad med skattelättnader enligt 3§ lagen (1988:000) om skattelättnader för alle manssparande och ungdomsbosparande, 2. bank en svensk bank ellersparkassa, och 3. bosparkonto ett sparkonto ibank eller sparkassa, avsett för sparande som är knutet till en turordning förbostadsförvärv. 2 § Var och en som ärkyrkobokförd här i landet får börja spara i ungdomsbosparandet från och meddet kalenderår då han fyller . Ingen får börja spara på ett konto iungdomsbosparandet efter utgången av det kalenderår då han fyllt . 3 § Sparmedlen skall sättas in ibank, på räntebärande konto anslutet fill ungdomsbosparandet. Till sparandetfår anslutas bosparkonton och andra sparkonton av sådant slag som bankenerbjuder kunder i allmänhet, dock ej allemanssparkonton och vinstsparkonton. Ensparare får inte spara på mer än två konton. Ingaandra konton än bosparkonton får vid anslutning till ungdomsbosparandet visanågot tillgodohavande för spararen. Kontonav viss typ får anslutas fill ungdombosparandet efter anmälan från banken tillriksgäldskontoret. 4 § Ett konto upphör att varaanslutet till ungdomsbosparandet vid utgången av det kalenderår då spararenfyller . 5 § Om rätten till sparmedlen påett konto genom överlåtelse eller på annat sätt övergår till någon annan ellerom spararen pantsätter sin fordran upphör kontots anslutning fillungdomsbosparandet. 6 § Varje sparare får sätta insammanlagt högst på konton anslutna tillungdomsbosparandet. 7 § Vid Uttag skall spararen fillbanken betala en uttagsavgift motsvarande en procent av det uttagna beloppet,dock . Någonavgift enligt första stycket skall inte betalas för uttag som sker i sambandmed att bonusräntan enligt 11 § tas i anspråk. 8 §En sparare får överföra hela behållningen av vad han satt in på ett konto enligt 6 § fill ett annat konto som är anslutet fill ungdomsbosparan det. Det konto från vilket överföring sker upphör genom överföringen att vara anslutet till ungdomsbosparandet. Bankenär berättigad fill ersättning med högst av spararen för sinakostnader för en överföring. 9 §Om en sparare överskrider de begränsningar som gäller enligt 3 eller 6§ skall de oriktigt insatta sparmedlen betalas ut till honom. FiU 1987/88: 21 Bilaga 1 10 § På de medel som står inne på ett konto anslutettill ungdomsbosparandet skall banken betala årlig ränta efter en viss lägstaprocentsats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarföreskrifter om vilken lägsta räntesats som skall gälla. 11 § Om ett konto är anslutet tillungdomsbosparandet och de behållna insättningarna enligt 6 §på kontot uppgår till har spararen rätt att få en särskildbonusränta. Bonusräntanmotsvarar årlig ränta på behållningen den sista i vaije månad av deinsättningar som gjorts på kontot enligt 6 §. Vidtillämpning av första stycket skall konton mellan vilka överföring skett enligt8 § anses som ett enda konto. 12 §Bonusräntan enligt 11 § bekostas av staten och betalas ut av riks gäldskontoret. Utbetalning skall ske när spararen begär det eller när han erhåller lån enligt 15 §. När bonusräntan på ett konto betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Harbonusräntan på ett konto inte tagits i anspråk vid utgången av det kalenderårdå spararen fyllt skall bonusräntan då påföras kontot. 13 § Om spararen dör öch det viddödsfallet föreligger rätt till bonusränta enligt II § skall bonusräntanbetalas ut till dödsboet. 14 § Rätten till bonusränta enligt11 § förfaller, utom i fall som sägsl 13 §, när kontots anslutning tillungdomsbosparandet upphör. 15 § En sparare som har rätt tillbonusränta enligt 11 § har också rätt att få lån för förvärv av bostad och förbosättning i övrigt. Lånet lämnas eller förmedlas av den kontoförande bankenefter sedvanlig kreditprövning. Lånerätten avser ett belopp motsvarande tregånger behållningen av de insättningar som gjorts på kontot enligt 6 §. Skersparandet på ett bosparkonto och har banken åtagit sig att lämna spararen lånendast för förvärv av en nyproducerad bostadsrättslägenhet, är banken inteskyldig att svara för lån som sägs i första stycket annat än förbostadsrättsförvärv enligt åtagandet. 16 §Den bank som svarar för lån enligt 15 § bestämmer de närmare villkoren och beslutar om lån. Vidbankens prövning av ansökan om lån gäller de föreskrifter som harmeddelat med stöd av lagen (1974:922) om kreditpolifiska medel och deföreskrifter i övrigt som gäller för banken. 17 §Riksgäldskontoret svarar för administration och kontroll av ung domsbosparandet. FiU 1987/88:21 Bilaga 1 Denna lag träder i kraftden , 3 Förslagtill FiU 1987/88:21 Lag om skattelättnader för allemanssparande och ' 1§ Skattelättnader enligt denna lag medges för sparande enligt lagen (1983: 890)om allemanssparande och lagen (1988:000) om ungdomsbosparande. 2§ Räntan på sparmedel som satts in i allemanssparandet samt bonusräntan enligt5§ lagen (1983:890) om allemanssparande utgör inte skattepliktig inkomst vidtaxering enligt kommunalskattelagen (1928: 370) eller lagen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt. Realisationsvinstpå andel i allemansfond utgör inte skattepliktig inkomst. Avdrag får ej görasför realisationsföriust på sådan andel. Förutdelning enligt 18 § sista stycket lagen om allemanssparande skall gåvoskattbetalas i den mån skattskyldighet föreligger enligt lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskaft. 3§Bonusräntan enligt II § lagen (1988:000) om ungdomsbosparande utgör inteskattepliktig inkomst vid taxering enligt kommunalskattelagen (1928: 370) ellerlagen (1947: 576) om stadig inkomstskatt. Dennalag träder i kraft . Genomlagen upphävs lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) FiU1987/88:21 Bilaga 1 Härigenom föreskrivs att 37 § 8mom. taxeringslagen (1956:623)' skall förslag ha följande lydelse. 8 mom. Till ledning vid inkomsttaxering och förmögenhetstaxering skallvarje år utan anmaning avlämnas kontrolluppgifter för det föregåendekalenderåret enligt följande uppställning. den som yrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annatsätt yrkesmässigt ombesörjt att pengar blivit räntebärande, den som gett ut skuldförbindelse för den allmänna marknadenoch förening som från medlemmar mottagit pengar för förräntning. Vem uppgiften skall avse Den som gottskri-vits ränta ellertill vilken ränta utbetalats (borgenär). Utbetalning av ränta på statenssparobligationer skall anses ha skett av . Bank, hypoteksin-sfitut,försäkringsanstalt och aktiebolag samt förening och stiftelse som tilldelatsorganisationsnummer. Vad uppgiften skall avse Ränta som den uppgiftsskyldigesammanlagt gottskrivit eller utbetalat till borgenären samt dennes sammanlagdafordran på den uppgiftsskyldige vid årets utgång. a) Ränta som ifråga om värdepapperscentralen inte avser bolagets verksamhet beträffandeskuldförbindelser för den allmänna marknaden och som i fråga om övrigauppgiftsskyldiga inte hänför sig fill sådan verksamhet som avses under mbrikenUpp-giffsskyldig. b) Ränta som inteutgör skattepliktig inkomst enligt 3 § lagen (1978:423) om skattelättnaderför vissa sparformer eller lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande, c) Ränta och fordranpå konto, för vilket inte finns person- ' Lagenomtryckt 1971:399, Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773, - Senastelydelse 1987: 1159, t4 1987/88. Vem uppgiften skall avse ellerorganisationsnummer och som öppnats före , om räntan förkontohavaren uppgår till . Innehas ett konto av mer än enperson, skall uppgift lämnas för samtliga konto-havare, öm räntan för någon avdem uppgår till . d) Omborgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera konton uppgår till , skall upp gift inte lämnas om dennes ränta och ford ran på kontona. Ränta som enligt andra be stämmelser i detta stycke är undantagen från uppgiftsskyldig het skall inte medräk nas. e) Räntaoch ford ran på särskilt konto i bank enligt skogskon tolagen (1954: 142), lagen (1979:611) om upphovsmannakonto eller lagen (1982:2) om uppfinnarkonto. I kontrolluppgift skall anges namn och postadresssamt person- eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige somborgenären. Innehas ett konto av fler än fem personer får, i stället föruppgifter rörande samtliga innehavare, uppgifter lämnas om en person sornförfogar över kontot samt i förekommande fall om den beteckning påinnehavarkretsen som används för kontot. För dödsbo får i stället förorganisationsnummer den avlidnes personnumrner anges. Kan person- ellerorganisationsnummer inte anges för en borgenär, skall såvitt möjligt dennesfödelsetid redovisas eller, om borgenären är en juridisk person, namn ochpostadiess samt personnummer för den som får förfoga över ränta eller fordran. Innehasett konto av mer än en person skall ränta och fordran fördelas lika mellaninnehavarna, om inte annat förhållande är känt för den uppgiftsskyldige, Ifråga om konto för vilket samtliga innehavare inte redovisas enligtbestämmelserna i andra stycket skall dock den totala räntan och fordranredovisas utan fördelning. Avseren utbetalning också annat än ränta och kan den uppgiftsskyldige inte ange hurstor del därav som utgör ränta, skall i stället för ränta det sammanlagtutbetalda beloppet redovisas. FiU 1987/88:21 Bilaga 1 Bestämmelserna i 2 mom. elfte och tolfte styckena, 4 mom.första och andra styckena samt 5 mom. skall tillämpas pä kontrolluppgift enligtdefta moment. Redovisning av konto som avses i andra stycket andra meningenskall dock lämnas i särskild uppgiftshandling för varje konto. 8 mom. Till ledning vidinkomsttaxering och förmögenhetstaxering skall utan anmaning avlämnaskontrolluppgifter för det föregående kalenderåret enligt följande uppställning. FiU1987/88:21 Bilaga 1 den som yrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annatsätt yrkesmässigt ombesörjt att pengar blivit räntebärande, den som gett ut skuldförbindelse för den allmänna marknadenoch förening som från medlemmar mottagit pengar för förräntning. Vem uppgiften skall avse Den som gottskri-vits ränta ellertill vilken ränta utbetalats (borgenär). Utbetalning av ränta pä statenssparobligationer skall anses ha skett av . Bank, hypoteksin-stitut,försäkringsanstalt och akfiebolag samt förening och stiftelse som tilldelatsorganisationsnummer. Vad uppgiften skall avse Ränta som den uppgiftsskyldigesammanlagt gottskrivit eller utbetalat till borgenären samt dennes sammanlagdafordran på den uppgiftsskyldige vid arets utgång. a) Ränta som ifråga om värdepapperscentralen infe avser bolagets verksamhet beträffandeskuldförbindelser för den allmänna marknaden och som i fråga om övrigauppgiftsskyldiga inte hänför sig till sådan verksamhet som avses under mbrikenUppgiftsskyldig. b) Räntasom inte utgör skattepliktig inkomst enligt 3 § lagen (1978:423) om.skattelättnaderför vissa sparformer eller lagen (1988:000) om skattelättnader för allemanssparandeoch ungdomsbosparande. c) Ränta och fordranpå konto, för vilket inte finns person-eller organisationsnummer och som öppnatsförde , om räntan för kontohavaren uppgår till mindre än 100kronor. uppgiftsskyldig Vem uppgiften skaU Vad uppgiften skaU FiU 1987/88:21 avse avse Bilaga 1 av mer än en person, skalluppgift lämnas för samfiiga konto-havare, om räntan för någon av dem uppgårtill . d) Omborgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera konton uppgår till , skall upp gift inte lämnas om dennes ränta och ford ran på kontona. Ränta som enligt andra be stämmelser i detta stycke är undantagen från uppgiftsskyldig het skall inte medräk nas. e) Räntaoch ford ran på särskilt konto i bank enligt skogskon tolagen (1954:142), lagen (1979:611) om upphovsmannakonto eller lagen (1982:2) om uppfinnarkonto.