bet · GB01JuU29 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till domstolsväsendet (prop.1987/88:100 bil. 4, D, jämte motioner) 1.Lokalförsörjningen inom domstolsväsendet m.m. I proposifion 1987/88:100 bilaga 4 (jusfifiedepartementet)har regeringen (s. 80) berett tillfälle atf ta del av vadjustifieministern anfört om lokalförsörjningen för domstolsväsendet ochräffshjälpsnämnderna. Frågor om lokalförsörjningen inom domstolsväsendet m.m.berörs av jusfitieministern i budgetpropositionen (bilaga 4) på s. 39, 80 och88. Där hänvisas till överväganden och förslag av finansministern ipropositionen, bilaga 9 () s. 36-52. Av justitieministerns anförande framgår att investeringarm.m. i byggnader skall redovisas i form av en treårsplan, varigenommöjligheterna till ett långsikfigt ställningstagande till lokalförsörjningeninom rättsväsendet kommer aft öka. Vidare föreslås en ny anslagskonstrukfion,där medel för investeringar i byggnader för bl.a. rättsväsendet anvisas undersjunde huvudtiteln (), anslaget D 2. Vidare framgår - beträffande lokalförsörjningen fördomstolsväsendet -att en nybyggnad för färdigställts underår 1986 samt att en om- och tillbyggnad för ochlänsrätten i län fullbordats. Under har flyttatin i nybyggda, förhyrda lokaler. pågår om- och tillbyggnad avförvaltningsbyggnad i , som bl.a. innefattar en nybyggnad förtingsrättens behov. Justitieministern redovisar vidare uppfattningen attStockholms rådhus nu bör byggas om. beräknar kostnaden härförfill 88,5 milj. kr. och ombyggnadstiden till . Utskottet noterar att den nya anslagskonstrukfionen innebäratt de hittillsvarande anslagen B 9. Byggnadsarbeten för polisväsendet, D 6.Byggnadsarbeten för domstolsväsendet och E 7. 1 1987/88. kriminalvårdenutgår och att medel för byggnadsarbetena beräknas under JuU 1987/88:29 sjunde huvudfiteln, anslaget D 2. samtidigtaff den nya ordningen infe innebär någon ändring i utskottets möjligheteratt för bereda frågorna om byggnadsarbeten för rättsväsendet;eventuella avvikelser från regeringens förslag.får beaktas av vederbörandeutskott vid medelsberäkningen under sjunde huvudtiteln. Beträffande ombyggnaden av villutskottet under hänvisning fill sina uttalanden i saken (JuU1986/87:25 s. 25) uttrycka sin tillfredsställelse över aft ombyggnadsarbetenanu kan sättas i gäng. 1 övrigt föranleder vad justitieministern anfört i dennadel inget särskilt uttalande från utskottets sida. att lämnar utan erinran vad justitieministernanfört om lokalförsörjningen för domstolsväsendet och räffshjälpsnämnderna. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt D 1(s. 80-83) och hemställer atf fill för /89anvisar eff förslagsanslag om . Regeringen har under punkt D 2 (s. 84-88) föreslagitriksdagen aff fill Allmänna domstolarna för /89 anvisa ettförslagsanslag om 1 . 1987/88:Ju401 av () vari yrkas affriksdagen beslutar aff möjligt återinföra de regler som gällde före den1 beträffande antalet nämndemän i tingsrätt. 1987/88:Ju404 av () vari yrkas atf riksdagenbeslutar aft de före gällande reglerna beträffande antaletnämndemän i tingsrätt och länsrätt skall återinföras. 1987/88:Ju405 av m.fl. (fp) vari yrkas aftriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförtsom behovet av atf stödja nämndemannaorganisationen i dessinformationsverksamhet och aff därmed avsätta särskilda ekonomiska medel /89 genom en omfördelning inom budget enligt vadsom anförs i motionen. 1987/88:Ju408av () vari yrkas atf som sin mening i 1987/88:29ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om utnämning av domare. 1987/88:Ju811 av m.fl. (c) vari yrkas 23. aff som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts om en ökad lekmannarepresenfafion i domstol, 24. att beslutar aft de under D 2. Ersättning till nämndemän, D 3. Ersätt ning fill nämndemän, samt D 5. Försäkringsdomstolarna, Ersättning till nämndemän och andra icke lagfarna personer, i den del anslaget avser ersättning till nämndemän, anslagnamedlen i sin helhet skall användas för en höjning av grundbeloppet. 1987/8S:Ju812 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. aft som sin mening ger regeringen fill kännavad i mofionen anförts om överföring av vissa göromål från domare tillbifrädespersonal. Anslaget är beräknat med en begränsad fillämpning avhuvudförslaget. Beträffande målufvecklingen i de allmänna domstolarna under år1987 kan nämnas följande. Vid tingsrätterna har tvistemålen totalt ökat något ()jämfört med . Def totala antalet inkomna brottmål har minskat (2,).Tvistemåls-balansen har ökat medan balansen oavgjorda brottmål harminskat . För hovrätterna kan noteras aff antalet inkomna mål totalthar ökat jämfört med . Ökningen hänför sig främst fillbrottmålen som ökat medan antalet tvistemål och övriga mål ökatendast obetydligt. Målbalansen i hovrätterna synes ha ökat något . Utskottet vill uttrycka sin oro över ökningen avmålbalanserna - särskilt i fråga om tvistemål - som leder fill längreväntetider för allmänheten. Utskottet utgår från atf frågan om erforderligaåtgärder härvidlag uppmärksammas av och regeringen. I likhet med fidigare år vill utskottet understryka viktenav aft domstolarnas dömande och rätfsvårdande verksamhet behålls på enkvalitativt hög nivå. Utskoffef vill något dröja vid detta ämne. Vid budgefbehandlingen uppmärksammade utskottet(JuU 1986/87:25 s. 3 f) (1987:1) om rekryteringen tilloch avhoppen från domarbanan. Utskoffef noterade aft def enljgf rapportenframför allf är tvä förhållanden som frätt i förgrunden när det gällerdomarbanans minskande attraktionskraft, nämligen löneförhållandena ochdomarkarriärens utformning. Utskottet uttalade aff rapporten utgjorde ensärskild orsak aft nu företa en noggrann prövning av vilka åtgärder - på bådekortare och - som behövs för att bryta utvecklingen. Utskottet kannu konstatera aff den i förra årets budgetproposifion aviserade utredningenrörande meritvärderingen och domarbanans utformning har tillsatts, 1987 årsdomarutredning (Ju 1987:03). Enligt direktiven bör utredningsarbetet JuU1987/88:29 Utskottet vill inte genom några särskilda uttalandenföregripa utredningsarbetet, men utskottet finner det påkallat att - i linjemed vad som skedde - understryka att det är angeläget att åtgärderav flera olika slag vidtas för att stävja den utveckling som skildras i bör enligt utskottets mening uppmärksamhet ägnas åt den vikfigafrågan om efterutbildning ay domare. På samma sätt är det enligt utskottetsmening - infe minst i eff läge där frågan om allmänhetens förtroendeför rättsväsendet har stor allmän aktualitet - angeläget aft också kraven påinformation, utbildning och dylikt stöd åt nämndemän särskilt uppmärksammas;härvidlag hänvisar utskottet till sina uttalanden i betänkandetJuU 1986/87:25 s. 10. 1 detta sammanhang vill utskottet - under hänvisning tilltidigare uttalanden rörande krifik mot kvaliteten i dömandet och rörandeallmänhetens attityder till domstolsväsendet (JuU 1985/86:23 s. 4) - erinra omjustitieministerns överväganden i årets budgetproposifion i anslutning tilldomstolsverkets rapport (1987:8) Förtroende och kvalitet. Hon uttalar där attundersökningsresultaten inte ger belägg för att domstolsavgörandena skulle hasjunkit i kvalitet generellt sett eller aft de enskilda människornasrättssäkerhet i domstolsprövningen skulle ha försämrats. Det är i ställetrimligt att dra slutsatsen atf standarden har stigit, t.ex. när def gällerförutsebarheten. Hon förutskickar också åtgärder för fortsatt debatt och analysi dessa frågor, inte minst frågan om allmänhetens förtroende för rättsväsendet.I detta hänseende kan nämnas att det under justifieministerns ledning den 19maj anordnas en hearing i den sistnämnda frågan med deltagande avrepresentanter för domstolsväsendet, åklagarväsendet, massmedia m.fl. Utskottet ansluter sig fill uppfattningen aft det härgäller mycket viktiga och svårbedömda frågor som därför är väl förtjänta avfortsatt uppmärksamhet såväl i den allmänna debatten som inom rättsväsendet. Utskottetgodtar regeringens förslag till medelsanvisning. I motionerna Ju401, Ju404 och Ju811 (yrkande 23) förordasen återgång till fidigare gällande ordning med fler nämndemän i domförsammansättning. I de två förstnämnda motionerna föreslås att antalet bestämstill fem. Frågan om antalet nämndemän har behandlats av utskottetvarje år , då antalet nämndemän i domför sammansättning ändrades.Då infördes som huvudregel aft tingsrätt vid huvudförhandling i brottmål och ifamiljerättsliga tvistemål och sådana ärenden som krävde medverkan av nämnd ärdomför med en lagfaren domare och tre nämndemän i stället för som tidigare femnämndemän. I mål om brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff änfängelse skall dock fortfarande fem nämndemän delta. Samfidigtändrades också reglerna om rösträtt för tingsrätfsnämnde-männen så aft denumera har individuell rösträtt. Vid behandlingen hänvisadeutskottet (JuU 1986/87:25 s. 7) fill att frågan om antalet nämndemän övervägdesav rätfegångsufredningen. Räftegångsufredningen har numera i sittslutbetänkande (SOU 1987:46) Hovrättsfrågor, samman- föreslagit (s. 188-191) en ordning med fyra nämnde- iyö//88./9 män imål där nämndemän skall delta. Med hänsyn till aff den fråga som motionerna gäller haraktualiserats inom i enlighet med vad som anförts finnsdet enligt utskottets mening inte skäl för att vidta någon åtgärd medanledning av de nu aktuella motionsyrkandena. 1 motion Ju81l (yrkande 23) berörs frågan omtjänstgöringsfrekvensén för nämndemän. Det handlar här om def förhållandet aftju större antalet nämndemän är vid en viss domstol, desto förflytermellan fjänstgöringsfillfällena för den enskilde nämndemannen. Mofionärernauttalar sig för en tätare tjänstgöringsfrekvens. Även denna fråga behandlade utskottet (JuU1986/87:25 s. 7 f). Sedan utskottet redogjort bl.a. för vad som ibudgetpropositionen def året hade uttalats om aff eri ökning avtjänstgöringsfrekvensén för nämndernän var önskvärd, framhöll utskottet atf ensänkning av def totala antalet nämndemän var en fråga för berörda domstolar.Ufskottet redovisade vidare aft regeringen delegerat beslutanderättenbeträffande antalet nämndemän vid domstolarna till hovrätterna ochkammarrätterna, med undantag för de tre största underdomsfolarna, somsjälva bestämmer antalet nämndemän. Någon åtgärd från sida medanledning av då föreliggande mofionsönskemål var infe aktuell. Med hänvisning fill nu redovisade uttalanden avstyrkerutskottet bifall fill mofion Ju811 också i denna del. I mofion Ju811 (yrkande 24) berörs frågan om ersättningentill nämndemän. Enligt motionärerna bör den höjning som aviseras ibudgetpropositionen avse grundarvodet och infe tilläggsbeloppet. Eft nytt sysfem för ersättning till nämndemän infördes den1 , enligt vilket ett enhetligt grundarvode betalasfill samfliga:härutöver betalas eft individuellt tilläggsbelopp till nämndemän som till följdav tjänstgöringen i domstol drabbas av löneavdrag eller annan inkomstförlustsom överstiger grundarvodet. Grundarvodet höjdes från 220 till260 kr. Den högsta sammanlagda ersättningen per dag är . Enligtvad departementschefen uttalar i budgetpropositionen bör tilläggsbeloppet nuhöjas så atf den högsta sammanlagda ersättningen fr.o.m. kommeratt uppgå fill . Utskottet delar departementschefens bedömning att denföreslagna höjningen bör avse tilläggsbeloppet. Som departementschefen anförär detta ägnat aff skapa bättre förutsättningar för en rekrytering av nämndemänsom leder fill en mer allsidig sammansättning vid domstolarna. Utskottetavstyrker bifall fill mofion Ju811 i denna del. I mofion Ju405 föreslås ökat ekonomiskt stöd fill vissnämndemannaorga-nisafion. Sammafråga behandlades av utskottet (JuU 1986/87:25 s. 9 f). Utskottet redovisade dä att ger bidrag frånmedel som verket disponerar. Dessa bidrag är avsedda för samtliga nämndemän,dvs. såväl dem som är anslutna fill () som demvilka står utanför denna organisafion. För sådant ändamål har domsfolsver- 1 * 1987/88. 7,saml. ketåriigen avsatt ca , varav större delen gåu till NRF. För JuU1987/88:29 innevarande budgetår har enligt vad utskoftet inhämtatdomstolsverket budgeterat ca , och en större del av dessa medelavses bli tilldelad NRF. Nämnas kan atf NRF också får annat stöd avdomstolsverket, t.ex. bistånd med administrativa göromål av olika slag. har regelbundet framhållit vikten av aftnämndemännen ges stöd i olika former. Härvidlag har utskottet ingen ändradinställning. Det kan emellerfid finnas skäl aff erinra också om vad utskottetfidigare uttalat, nämligen att den av NRF bedrivna verksamheten inte i förstahand är aff se som en offentlig uppgift utan aff def för NRF i princip är frågaom enskilda föreningsangelägenheter..Ufskottef avstyrker med dessa uttalandenbifall fill motion Ju405. 1 detta sammanhang vill utskoftet peka på att riksdagensenare med anledning av eft aviserat regeringsförslag får tillfälleaft ta ställning till olika frågor rörande nämndemän, bl.a. frågan om åtgärderför aft främja en tillfredsställande rekrytering. 1 motion Ju812 (yrkande 3) ifrågasätts om inte många av dearbetsuppgifter som åligger dömande personal skulle kunna delegeras till annandomstolspersonal. Mofionärerna förordar fortsatt arbete i riktning mot ökaddelege--ring. Frågan om delegering vid domstolarna behandlades avufskottet också (JuU 1986/87:25 s. 5 f). Ufskottet redogjorde då förde regler som möjliggör för domstolar att delegera arbetsuppgifter från domaretill annan personal. Utskoffef redovisade också att utskottet under de senasteåren gjort uttalanden av innebörd aft delegering kan vara en positivrafionalise-ringsåtgärd, och utskottet pekade också på aft delegering kanavlasta domarpersonalen mer eller mindre rutinmässiga arbetsuppgifter samfidigtsom notarier och biträden får mer ansvarsfulla uppgifter. Delegering är därmed,uttalade utskottet, infe endast en rafionaliseringsåtgärd utan också enpersonalutvecklande åtgärd, ägnad att ge alla berörda personalkategorier störrearbetstillfredsställelse. Utskottet har samma inställning som den som nuredovisats. Aft delegeringsarbetef också har fortsatt framgår av att riksdagenhelt ' fattat beslut om ökad delegering i vissa domstolsärenden (prop.1987/88:8, JuU 9, rskr. Utskoftet framhöll därvid än en gång att dedittills gjorda erfarenheterna av delegering är goda. Arbetet med att bl.a. pådetta sätt möta domstolarnas ökade arbetsbörda fortgår för övrigt inomregeringskansliet och . Utskottet delar sålunda tankarna bakom mofionsönskemålefmen mot den nämnda bakgrunden är någon åtgärd med anledning av motionen inteerforderlig. Tillsättningav högre domartjänster JuU 1987/88:29 I motion Ju408 aktualiseras ordningen för tillsättning avhögre domar-tjänster. Enligt mofionären bör tillsäffningsförfarandet i fråga omalla högre domarfjänster kompletteras med en ordning för prövning inom ett påvisst sätt sammansatt kollegium, motsvarande . Grundläggande bestämmelser om tillsättning äv stafiigatjänster finns i regeringsformen. Bestämmelser i ämnet finns också i bl.a.lagen (1976:600) om offenfiig anställning. Enligt regeringsformen (11 kap. 9 §)skall tjänst vid domstol eller vid förvaltningsmyndighet som lyder underregeringen tillsättas av regeringen eller av den myndighet som regeringenbestämmer. Där anges även att hänsyn skall fas endast till sakliga grunder somförtjänst och skicklighet. Def är därmed fastslaget aff tjänsfefillsäffningarskall göras på objektiva grunder utan hänsynstagande fill ovidkommandeomständigheter. De tjänster som regeringen tillsätter kan delas in i treslag, nämligen verkschefstjänster m.fl., anmälningstjänsfer ochförslagsfjänsfer. Verkschefstjänster m.fl. tillsätts utan föregåendeansökningsförfarande. Frågor om deras tillsättande fas av regeringen uppformlöst på föredragning av departementschefen eller annat statsråd. Till dennagrupp hör de högsta tjänsterna inom statsförvaltningen som verkschef,landshövding, justitieråd, regeringsråd, president i hovrätt eller kammarrätt,justitiekansler, riksåklagare, överdirektör, högre militär chef m.fl. Anmätningstjänsterna tillsätts efter en speciell anmälansom i allmänhet skall göras av chefen för den aktuella myndigheten. Anmälningeninnebär att regeringen underrättas om att en tjänst har blivit ledig och böråterbesättas. Anmälningsförfarandef är oregleraf och kan ske mer eller mindreinformellt. Till anmälningsfjänsferna hör tjänster som avdelningschef ochdärmed jämförbara tjänster på verksledande eller motsvarande nivå, t.ex. tjänstsom skolråd, hovrätts- eller kammarrätfslagman, i de fre störstatingsrätterna och länsrätterna, biträdande riksåklagare och överåklagare. Dithör också det stora antalet tjänster närmast under verksledningsnivå, dvs.generellt sett byråchefstjänster och vissa ordinarie tjänster som tillsätts medförordnande förbestämd tid. Enligt proposifion 1986/87:99 bilaga 1 (s. 74 f)kommer tillsättningen av byråchefstjänsfer att successivt delegeras tillmyndigheterna. Tillsättning av anmälningsfjänsferna behövde fidigare inteföregås av något ansökningsförfarande. Genom förordningen (1982:796) om ändringi anställningsförordningen (1965:601) har föreskrivits atf tillsättningen av enanmälningsfjänsf skall föregås av s.k. infresseannonsering. Regeringen har fören del tjänster gjort undantag från regeln om intresseannonsering. Sådanaundantag framgår äv myndigheternas instrukfioner. Bland de tjänster som harundantagits märks hovräffslagman, kammarrätfslagman. i , Göteborgsoch tingsrätter samt vid länsrätterna i . Förstagstjänsterna tillsätts efter ett i besfämd ordningupprättat förslag av en myndighet under regeringen, ibland en speciell förslagsnämnd.Till denna professurer, flertalet av de domarfjänster som inte nämnts i JuU1987/88:29 det föregående och vissa läkartjänster. Dit hör också bl.a. tjänstersom länspolischef och enhetschef vid länsstyrelserna. För flertalet av dessa tjänster skall effansökningsförfarande fillämpas. För domstolsväsendet finns entjänsfeförslagsnämnd som avger förslag till regeringen i fråga om tillsättningav tjänster vid domstolar och hyresnämnder enligt särskilda bestämmelser.Förfarandet regleras i förordningen (1975:507) med instrukfion . Sättet för tillsättning av domarfjänster aktualiserades iriksdagen i samband med domstolsverkefs inrättande (prop. 1974:149, JuU1975:1, rskr. Då infördes beträffande förslagstjänsterna ordningen meden särskild . lämnaderiksdagen utan erinran ett uttalande av departementschefen i propositionen omatf man då infe borde ändra gränsen mellan de tjänster som kungörs lediga ochde tjänster som tillsätts utan kungörelseförfarande; den ditfillsvarandeordningen beträffande verkschefstjänster och anmälningstjänsfer inomdomstolsväsendet behölls. Hithörande frågor har även därefter prövats av riksdagen.Åren 1983 och 1984 avslogs motioner med önskemål om aff de aktuellaanmälningsfjänsferna borde tillsättas genom samma förfarande som gäller förförslagsf jänsterna (AU 1983/84:1 och 1984/85:1). avslogs en motion medlikartat önskemål om beredning i ett särskilt kollegium som i den nu aktuellamofionen. Vid behandlingen konstaterade utskoftet i sitt i denna delenhälliga betänkande (JuU 1983/84:24) att beredningen av ärenden omtillsättning av de domarfjänster som motionärerna tagit upp ankommer påregeringen enligt grundläggande regler härom i regeringsformen. Någotberedningsförfarande såsom motionärerna hade föreslagit var - utöver denordning som redan gällde - enligt utskottets mening infe påkallat. När saken nu på nytt aktualiseras finner utskottet infeskäl frångå sin tidigare inställning, och utskottet avstyrker bifall tillmotionen. Utskoffef vill endast tillägga aff det ankommer på 1987 årsdomarutredning (Ju 1987:03) att överväga principerna för meritvärdering vidtillsättning av de s.k. förslagstjänsferna. Enligt sina direktiv börutredningen utgå från aft alla ordinarie domartjänster också i fortsättningenskall tillsättas av regeringen och föregås av ledigförklarande ochtjänsteförslag i samma omfattning som . affriksdagen med bifall till regeringens förslag till Allmänna domstolarna /89 anvisar ett förslagsanslag om 1 , 2. beträffandeantalet nämndemän attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju401, 1987/88:Ju404 och 1987/88:Ju8ll idenna del (yrkande 23, delvis). attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 23, JuU1987/88:29 delvis), 4. beträffandeersättningen till nämndemän atfriksdagen avslår motion ]987/88:Ju811 i denna del (yrkande 24), 5. beträffandestöd åt viss nämndemannaorganisation aft avslår mofion 1987/88:Ju405, 6. beträffandeökad delegering atfriksdagen avslår motion 1987/88:Ju812 i denna del (yrkande 3), 7. beträffandetillsättning av högre domarljänster auriksdagen avslår motion 1987/88:Ju408. ' Regeringen har under punkt D 3 (s. 88-91) föreslagitriksdagen aff fill Allmänna förvaltningsdomstolarna för /89anvisa ett förslagsanslag om . 1987/88:Ju409 av och () vari yrkas att begär aft regeringen framlägger förslag omsnabbare handläggning och beslut vid skattskyldigs besvär över taxering. 1987/88:Ju411 av () vari yrkas atf riksdagenbegär aft regeringen till inkommer med förslag till åtgärder,som leder fill att handläggningstiderna vid landets länsrätter nedbringas fillhögst eft år. Medelsberäkningen har - med hänvisning fill arbetslägetvid domstolarna -skett utan tillämpning av huvudförslaget om besparingar.Utskottet har ingen erinran mot den av regeringen föreslagna medelsanvisningen. Utskottet vill i sammanhanget notera aff regeringsrättensarbetssituation -såsom departementschefen påpekar - kan komma att påverkas avändringar som föreslagits i en proposifion om Europakonvenfionen och rätfenfill domstolsprövning i (prop. 1987/88:69, KU 38). Beträffande målutvecklingen för länsrätterna kankonstateras aft def totala antalet inkomna mål har minskat iförhållande fill året innan. Antalet avgjorda mål minskade med medanmålbalansen minskade med . Kammarrätternas sammanlagda målbalanserminskade med . I propositionen uttalar departementschefen att arbetslägetvid de allmän- JuU 1987/88:29 na förvaltningsdomstolarna fortfarande äransträngt. Hon framhåller vidare att det trots att antalet inkomna skattemål ilänsrätterna fortsätter aft sjunka inte har varit möjligt att korta av dengenomsnittliga omloppstiden för skattemålen utan att den i stället blivitlängre. Som departementschefen anför är det med nuvarande omloppstid på ett åroch långt kvar till den omloppstid som tidigareangivits som godtagbar. I mofionerna Ju409 och Ju411 riktas kritik mot de långahandläggningsli-derna för skattemål. I den förstnämnda mofionen förordas attdet sätts upp en tidsgräns inom vilken yttranden och beslut skall meddelas. andra motionen begärs förslag till åtgärder eftersom regeringensmålsättning atf skattemålen inte skall ta än inte haruppnåtts. Frågan om snabbare handläggning av taxeringsmålbehandlades av utskottet också (JuU 1986/87:25 s. 20-22). Utskottetredogjorde då för reglerna i taxeringsprocessen och för ett beslut avjustitieombudsmannen om domstolarnas processledande funktion. Utskottet ansågatt det var viktigt att alla möjligheter togs till vara för att ökaeffekfiviteten vid handläggningen av skattemålen. Bl.a. underströk utskottetvikten av att berörda myndigheter samarbetar på ett konstruktivt sätt för attpåskynda förfarandet. Utskottet berörde också frågorna om domstolarnasprocessledning och om tidrymden för taxeringsintendentens svar. Utskottet delar den oro för utvecklingen när det gäller delånga handläggningstiderna som departementschefen uttalat och som kommer tilluttryck också i de båda mofionerna. I likhet med vad utskottet tidigare framhålHtär det nödvändigt att ta till vara alla möjligheter som kan bidra till attförkorta handläggningstiderna. I def sammanhanget vill utskottet i likhet medvad departementschefen uttrycker framhålla vikten av att domstolarna inteslentrianmässigt föranstaltar om skriftväxling, något som lär förekomma på sinahåll. gäller nya regler om kommunikation av mål iförvaltningsdomstolarna (prop. 1986/87:113, JuU 29, rskr.