bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — kan det av förhandlingstekniska skål vara svårtatt förutse det svenska bidraget. I andra situationer råder osäkerhet omstorlek och tidpunkt för kommande bidrag. Tilläggsanslag för dessa situationertas från Övriga multilaterala bidrag. Vissa bidrag utgår som ett återkommande stöd tillverksamhet som regeringen bedömer som angelägen. Under /89kommer anslag att lämnas till bl.a. - FN:s boende ochbebyggelsecenter HABITAT - FN:s centrumför transnafionella företag (UNCTC) .- Världsinsdtutet för utvecklingsekonomisk forskning () - Internationellanaturvärdsunionen (lUCN) samt - bidrag till den svenskaUNICEF-kommitténs verksamhet. Regeringen anser det angeläget att tekniskt bistånd ges dll på bl.a.tjänste- och konkurrenslagsdftningsområdet i enlighet med VII - samt attu-länderna lämnas tekniskt bistånd i samband med de multilateralahandelsförhandlingarna den s.k. Uruguayrundan inom . Även stöd tillUNCTAD:s särskilda organ för handelsprocedurfrågor (FALPRO) kan komma attaktualiseras under budgetåret. Falpros verksamhet syftar till attrationalisera administrativa rutiner i samband med internationell handel. Regeringen anser det vidare angeläget att harberedskap att stödja vissa produkdnriktade organisationers arbete med frågorrörande råvaruproduktion och deras strävan till ökad avsättning påi-landsmarknaderna. Avtalet om den gemensamma fonden för råvaror slöts i juli1980. ratificerade avtalet påföljande år. Det är sannolikt att avtaletoch den gemensamma fonden kommer att träda i kraft är 1988 sedan etttillräckligt antal stater ratificerat avtalet. För att fullgöra Sverigesåtaganden kommer i sådant fall ca 12 rnilj.kr. att behöva betalas ut och får dåbelasta denna anslagspost. Ett bidrag kommer under budgetåret sannolikt att lämnasfill Afrikanska för förinvesteringsstudier. Under kommande budgetår kommer ytterligare miljöinsatseratt aktuali seras. För att stödja olika insatser som kan vara del av uppföljningen av har medel reserverats under denna anslagspost liksom även under anslaget C 2 Utvecklingssamarbete genom 5( SIDA, anslagspostenSärskilda program. UU 1987/88:20 Förinnevarande budgetår har 50 milj.kr. reserverats för inrättande av en nordiskfond för förmånlig kreditgivning till , som övervägs mellan de nordiskaländerna. De förslag som diskuterats innebär att Sverigesbidrag kan komma att överstiga detta belopp och kostnaden får då belasta dennaanslagspost. Anslagspostenbelastas också med extra bidrag till studier och utredningar som bedrivs iinternationella organisationer och som av regeringen bedöms som angelägna. kommer att erhålla medel för personal och administrationskostnaderi samband med mottagandet i av FN-stipendiater. Utbetalningarna fördetta ändamål beräknas uppgå till . och har överförts från det förraanslaget C 8. anslås för övriga multilaterala bidrag. 1987/88:U202av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att inte anslår någramedel till merkostnad för internadonellt livsmedelsbistånd, 4. att beslutar avskaffasystemet med upphandling av livsmedel till svenska regleringspriser, 31.att hos regeringen begär en parlamentariskt förankrad samlad översynav det multilaterala biståndet, 33. att till UNDP /89 anslår 35 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således635 milj.kr., 34. att till FN:sbefolkningsfond UNFPA för /89 anslår 10 milj.kr. utöverregeringens förslag eller således 95 milj.kr., 35. att till /89 anslår 33 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således293 milj.kr., 36. att till för budgetåret1988/89 anslår 40 rnilj.kr. utöver regeringens förslag eller således 850,6milj.kr., 1987/88:U210av m.fl. (c) vari yrkas 9.att som sin mening ger regeringen till känna att det multilateralabiståndets andel bör öka, 10. att anslår610 milj. kr. dll UNDP, en ökning med 10 milj .kr., 11. att anslår 280milj.kr. till , en ökning med 20 rnilj.kr., 12. att anslår 125milj.kr. dll Hvsmedelsbistånd genom WFP, en ökning med 10 milj.kr., 13. att anslår 140milj.kr. dll UNHCR, en ökning med 20 milj.kr., 16.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omnarkotikabekämpning, 18.att anslår 92 milj.kr. dll UNRWA, en ökning med 10 milj.kr., 57 1987/88:U211 av LarsWerner m.fl. (vpk) vari yrkas UU 1987/88:20 2. att som sin meningger regeringen till känna att bör säga upp sitt medlemskap i , 3. att hos regeringenbegär initiativ till en demokratisering av ochVärldsbanksgruppen-, 8.att inte beviljar ytterligare biståndsmedel dll den nordiska fondenför kreditgivning till , 1987/88:U224av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om etableringen av ettFN-universitet för högre utbildning i medicinskt-tekniskt underhåll i Malmö.Modveringen återfinns i modon 1987/88:Ub815. 1987/88:U225av m.fl. (m) vari yrkas 25.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom "Multilateralt bistånd". Detmultilaterala biståndet, som förmedlas genom , de regionala bankernaoch FN-systemet, svarar numera för mindre än en tredjedel av det totala svenskautvecklingssamarbetet. Centerpartietpekar på fördelarna med ett miiltilateralt bistånd genom FN ochutvecklingsbankerna. Det ökar tilltron till FN, det går till alla ländersamtidigt som det är frikopplat från enskilda givares egna intressen och detkan ta sig an de stora utvecklingsproblem som bara kan lösas genom samordnadeinsatser. Mot denna bakgrund förordas i motion U210 (c) en successiv ökning avdet multilaterala biståndets andel; ett yrkande som följs av förslag om någothöjda anslagsbelopp fill UNDP, , , TJNHCR och WFP på sammantaget 70milj.kr. Folkpartietföreslår likaledes vissa höjningar av de i propositionen upptagna beloppen tillvissa internafionella organisationer, nämUgen UNDP, UNFPA, , , UNHCRoch UNRWA. I modonstexten förs ett resonemang om FN-biståndets betydelse och omvikten av att tillsammans med andra länder försöker få till stånd enökning av Världsbanksgruppens och FN:s resurser för biståndsändamål i enperiod då hela det multilaterala systemet befinner sig i en finansiell kris.Modonärerna erinrar om att de internationella biståndsorganisationerna numerapå ett särskilt sätt uppmärksammar de allra fattigaste länderna i . Ettavsnitt ägnas åt vad de multilaterala organen skulle kunna bidra med tillfrämjande av en demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskligarätdgheter. Synpunkterna utmynnar i ett förslag att regeringen gör enparlamentariskt förankrad översyn av det muldlaterala biståndet. Moderatasamlingspartiet och kommunisterna föreslår inga förändringar i de anslagsbelopp propositionen upptar i fråga om multilateralt bistånd. I, den moderata motionen U225 ges ett allmänt stöd för det multilaterala biståndet och för FNs målsättningar. och nämns särskilt som väl fungerande organ. FN:s ekonomiska kris 58 innebäratt ökade krav på effektivitet måste ställas på FN-organen, heter det UU1987/88:20 bl.a. i (m)-motionen. kommunisterna kräver i sin motion U211 engenomgripande förändring och demokratisering av och enligtprincipen "ett land, en röst", samt att skall säga uppmedlemskapet i IFC. Utskottetvill beträffande multilateralt bistånd anföra följande: ' De stora industriländernas bidrag till FN-systemetsbiståndsverksamhet, bl.a. genom UNDP och UNFPA, har under en följd av årstagnerat, vilket fått dll följd att , som upprätthållit sina bidrag påen hög nivå, nu dllsammans med ett antal andra länder står för enoproportionerligt stor del av dessa organs finansiering. Denna ojämnafördelning av bidragsbördan är i vissa fall uttryck för bristande stöd för FN-systemetoch därmed ett hot mot FN:s möjligheter att bedriva ett effektivt bistånd.Samtidigt har som nämns i c-motionen en skyldighet att biståalla dem av FN:s medlemsländer som är . Detta gör att FN:sbiståndsorgan i vart och ett av dessa länder ofta har en administrativkapacitet som är oproportionerligt stor för de små biståndsresurser somtilldelas FN. FN:s kris gör sig emellertid märkbar även på andraområden. pågår inom FN ett omfattande översynsarbete, bland annatinom ECOSOC och inom FNs program- och samordningskommitté CPC - i vilkenSverige nu har en plats - som förhoppningsvis skall leda fram till eneffektivare struktur och en stabilare finansiering av de olika verksamheterna. Enligt utskottets mening bör på allt sätt ge stödåt ansträngningarna att stärka FN politiskt, organisatoriskt och finansiellt.Ett viktigt inslag häri är självfallet bidragen till FN:s biståndsverksamhet.Genom vårt långvariga och stora engagemang i FN-biståndet har vi relativt godkännedom om de olika organisationernas arbete och effektiviteten i verksamheten. deltagande i vissa delar av FNsbiståndsverksamhet (UNDP och WFP) har relativt setts över avutrikesdepartementet. Andra liknande utvärderingar av FN:s biståndsorganövervägs inom departementet. Vidare planeras en brett upplagd genomgång avFN-systemets biståndsverksamhet i syfte att på lite ge vårmedverkan i det internationella utvecklingssamarbetet genom FN en sä effekfivoch för mottagarländerna givande inriktning som möjligt. Denna genomgång skallgöras gemensamt mellan de nordiska länderna. Syftet med projektet skall vara att förse de nordiskaländernas regeringar med ett bättre underlag för bedömning av FN-systemet,främst inom utvecklingssamarbetets område. Inriktningen av studierna skall varamotta-garorienterat; enligt planerna skall ett antal fallstudier, av u-ländersbehov göras. Det är också avsikten att projektet skall försöka definiera vilkentyp av biståndsåtgärder FN-systemet är speciellt ägnat åt. Brundtlandkommissionensslutsatser skall särskilt uppmärksammas. Som framgår av propositionen är en arbetsgrupp inom UDsysselsatt med att se över den svenska politiken beträffande mänskliga rättigheter, främst i ett FN-perspektiv. Ett syfte är att undersöka möjligheterna att genom FN bistå utvecklingsländerna att främja respekten,för mänskliga rätdgheter. '" Parallellt härmed deltar som nämnts i dengenomgripande översyn UU 1987/88:20 av FN-systemets struktur ochbudgetprocess som pågår. Utskottetär inte berett att nu tillstyrka fp-motionen U202. Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet ärutskottet inte nu berett att ta ställning till storleken av framtida bidrag dllFN:s biståndsverksamhet. Yrkande 9 i motion U210 (c) avstyrks därför. Det äremellertid utskottets förhoppning att det pågående arbetet skall leda fram tillett kraftfullare stöd för FN från bidragsgivarnas sida. Med detanförda får yrkande 25 i motion U225 (m) anses besvarat. I fråga om demokratisering av vill utskotteti likhet med vad som skett tidigare, framhålla att till skillnadfrån exempelvis UNDP, är en långivande institution som för sin verksamhet ärberoende av den internationella kapitalmarknaden. I konstruktionen avVärldsbanken ligger att rösträtten är vägd i förhållande till storleken avmedlemsländernas insatta kapital. Krav av typen "ett land, en röst"skulle med stor sannolikhet leda till att de större bidragsgivarna minskadesina andelar vilket inte skulle Ugga i intresse. Yrkande 3 i modonU211 (vpk) avstyrks därför. Detta utesluter inte att det är önskvärt attu-ländernas synpunkter får ökande gehör i banken, vilket också skett. En tilltagandedel av Väridsbankens och IDA:s utlåning går numera till de fattigaste länderna. Utskottet avstyrker också yrkandet i samma motion omutträde ur IFC, vilket är ett organ som utskottet anser vara ett nytdgtkomplement till övriga verksamhet. IFC har till uppgift attfrämja huvudsakligen privatfinansierade investeringsprojekt i . Utskottet övergår nu till behandling av de olikaanslagsposterna under anslaget för multilateralt utvecklingsarbete. Regeringenföreslår som framgår av propositionen inga väsentliga förändringar iförhållande till medelstilldelningen . Ramen förmultilateralt bistånd är för det kommande budgetåret 145 milj. kr. större äninnevarande år och denna ökning fördelas relativt jämnt på de olikaorganisationerna. Bidraget till WFP föreslås bli oförändrat. Ätagandenagentemot det internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) och deltagande i livsmedelshjälpskonventionen(FAC) görs i ton vilket förklarar att beloppet varierar medvärldsmarknadspriserna på huvudsakhgen vete. Utskottet anser att den av regeringen föreslagnafördelningen av bidragen till de internationella organisafionerna är rimlig ochvill erinra om att regeringen har möjlighet att under löpande budgetår lämnaextra bidrag exempelvis till det flykfingarbete som UNRWA och UNHCR bedriver. Till följd av vad som ovan anförts avstyrks yrkandena 33,34, 35 och 36 i motion U202 (fp) samt yrkandena 10, 11, 12, 13 och 18 i motionU210 (c). Därmed tillstyrks åven förslaget att nästkommande budgetåravsätta ett belopp för deltagande i den nordiska fonden för förmånligkreditgivning till , vilket (vpk) motsatt sig. Medlen härför skallbelasta anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Yrkande 8 i motion U211avstyrks. Utskottet tillstyrker att regeringen även det kommandebudgetåret tillskjuter biståndsmedel för att täcka mellanskillnaden mellanvärldsmarknadspriset och det svenska regleringspriset (merkostnad) vid köp avsvenskt UU 1987/88:20 Utskottet erinrar vidare om uttalande förraåret, nämligen att det nu tillämpade förfarandet med köp av spannmål tillsvenska regleringspriser skall betraktas som ett undantag. Regeringen börsnarast föranstalta om en återgång till den tidigare gällande regeln attspannmål för biståndsändamål skall köpas till världsmarknadspriser. Med hänvisning till det anförda avstyrks yrkande 3 imotion U202 (fp). Yrkande 4 i samma modon får anses besvarat. I motion U210 (c), yrkande 16, uttalas stöd för mot illegal odling och handel med narkotika. är en av de större bidragsgivarna dll dennaviktiga verksamhet. De främsta arbetsområdena för FN:s fond för kontroll avberoendeframkallande medel () är kontrollinsatser, bistånd dlljordbrukare som frivilligt övergår till alternativa grödor, behandling avmissbrukare, information om narkotikans skadliga verkningar,lagsdftningsfrågor, forskning m.m. Det svenska bidraget föreslås uppgå till 20 milj. kr.nästa budgetår. Syftet med yrkandet torde vara dllgodosett genom redanakdva engagemang i fonden. Yrkandet får därmed anses besvarat. 1 motion U224 (c) yrkas att regeringen skall verka företablering av ett FN-universitet för högre utbildning i medicinskt-teknisktunderhåll i . Yrkandet är ett led i ett antal av modonärerna framlagdaförslag av regionalpolitisk karaktär som syftar till etablering avundervisnings- och forskningsinstitutioner i . Det finns flera skäl som talar mot att förläggautbildningsinstitudoner för i eller andra i-länder och attgöra det med hjälp av biståndsmedel. Sådana skäl kan anföras även mot motionensförslag. FN har såvitt utskottet vet inte heller framfört något önskemål tillsvenska regeringen i denna riktning. Yrkandet avstyrks därför. 1. beträffandebetydelsen av multilateralt bistånd attriksdagen förklarar yrkande 25 i motion 1987/88:U225 besvarat med vad utskottetanfört, 2. beträffandeöversyn av det multilaterala biståndet att avslår yrkande 31 i motion1987/88:U202, 3. beträffandeökning av det multilaterala biståndets andel att avslår yrkande 9 imotion 1987/88:U210, 4. beträffandedemokratisering av attriksdagen avslår yrkande 3 i motion 1987/88:U211, 5. beträffandeutträde ur IFC attriksdagen avslår yrkande 2 i motion 1987/88:U211, 6. beträffandebidrag till UNDP attriksdagen med avslag på yrkande 33 i motion 1987/88:U202 och yrkande 10 i motion 1987/88:U210 godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 61 7. beträffande bidrag till UNFPA UU 1987/88:20 att med avslag på yrkande 34 i motion 1987/88;U202 8. beträffandebidrag till , attriksdagen med avslag på yrkande 35 i motion 1987/88:U202 och yrkande 11 imotion 1987/88:U210 godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 9. beträffandebidrag till attriksdagen med avslag på yrkande 36 i modon 1987/88:U202 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 10. beträffandebidrag till WFP attriksdagen med avslag på yrkande 12 i motion 1987/88:U210 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 11. beträffande bidrag till UNHCR ,. att med avslag påyrkande 13 i motion 1987/88:U210 godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 12. beträffande bidrag till UNRWA attriksdagen med avslag på yrkande 18 i motion 1987/88:U210 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 13. beträffandenordiska kreditfonden attriksdagen med avslag på yrkande 8 i motion 1987/88:U211 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 14. beträffandemedel för merkostnad vid spannmålsköp attriksdagen med avslag på yrkande 3 i motion 1987/88 :U202 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 15. beträffande upphandling av spannmål tillvärldsmarknadspriser att förklarar yrkande 4 i motion 1987/88:U202 besvarat med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 16 i motion 1987/88:U210 besvarat med vad utskottetanfört, 17. beträffande medicinsk utbildning iMalmö att avslår motion 1987/88:U224, 18. att godkänner deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas ipropositionen, 19. att godkänner de gjordautfästelser som angivits under avsnitt C 1 i propositionen, 20. att bemyndigar regeringenatt göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som härutöver föreslåsunder avsnitt Cl i proposidonen, 21. att till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /89 anvisar ettreservationsanslag av 2 . 4Utvecklingsarbete genom SIDA (C 2) 4.1 Samarbete med enskilda länder Propositionen(s. 77-82) Ipropositionen föreslås att medelsramarna för samarbetsländerna minskas medsammanlagt 60 milj.kr. dll 3 145 milj. kr. Regeringens förslag till fördelning ay biståndetgenom SIDA framgår av tabell 4. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1987/88-1988/89 (rnilj.kr,) -160(1) Humanitärt bistånd i L;atinamerika 175 Katastrofer m, m, 595 folkrörelser och andra enskilda organisationer Särskilda program mm, 175,3 260 265 + 60 190 190 + 15 300 320 + 70 555 555 - 40 525 525 + 50 334 339,8 +164,5 11) Minskningen av biståndettill Sri Länka beror på att vattenkraftverket Kotmale, vars medelsram /88 var 190 milj, kr,, har färdigställts,CXriga biståndsinsatser inom samarbetet med SriLänka, som 1987/88 hade en medelsramom 20 milj, kr,, har /89 en medelsrara om 50 milj,kr. Med hänsyn till förvärrade ekonomiska situadon ochlandets utsatta läge i södra finner regeringen det motiverat med enökning av medelsramen med 10 milj.kr. till 150 milj.kr. Biståndet inriktas främst på att förbättralevnadsförhållandena för fattiga på landsbygden. Regeringen förordar oförändradmedelsram (135 milj. kr). Regeringen anser det angeläget öka insatserna för miljöoch markvård. Oförändrad medelsram föreslås (95 milj.kr. har vid överläggningar med uttryckt oroöver den edopiska jordbrukspolitikens negadva verkningar och det tvång somrapporteras i samband med folkomflyttningar och bybildning. Vid utformningen avutvecklingssamarbetet har hänsyn tagits till detta och till den mycket svåraförsörjningssituationen i landet. Katastrofhjälp och insatser för att förebyggaeller lindra framtida katastrofer kommer att prioriteras. Regeringen föreslåroförändrad medelsram (145 milj. Biståndet bör enligt regeringen även i fortsättningenomfatta betydande stöd för att förbättra de grundläggande förutsättningarna förutveckling genom t.ex. utbildningsinsatser och förbättrade kommunikationer. Enoförändrad medelsram föreslås (75 milj.kr. Biståndet har alltmer förskjutits till insatser för defattiga, särskilt på landsbygden. Varubiståndet har minskat till förmån församarbete på energiområdet. Samarbetet på energiområdet har ej förbrukat medeli planerad omfattning. Detta har bidragit till en ökning av reservationen. Dennuvarande inriktningen av utvecklingssamarbetet bör enligt regeringenfullföljas. Med hänsyn till den stora reservadonen föreslår regeringenoförändrad medelsram (380 milj.kr. Biståndet bör även i fortsättningen inriktas på insatserför att avhjälpa den livsmedelsbrist som råder. Det system för varubistånd somutvecklats under ett flertal år har visat sig fungera väl och bör enligtregeringen fortsätta. En oförändrad medelsram föreslås (60 milj.kr. Regeringen anser att biståndet även fortsättningsvis börinriktas på landsbygdsutveckling med koncentration på jordbruk med markvård,vattenför- sörjningoch hälsovård med familjeplanering. Det bundna varubiståndet ökas och inriktas påtelekommunikationsområdet. En oförändrad medelsram förordas (140 milj.kr. Utvecklingssamarbetet omfattar främst utveckling avlandets naturresurser och uppbyggnad av infrastrukturen. Varubiståndet spelaren viktig roll för landets utveckling. Fortsatt stor vikt bör läggas vid överföring av kunskaper,bl.a. när det gäller offentlig förvaltning, företagsledning och underhåll.Möjligheten av ett ökat personutbyte mellan och bör undersökas ochinsatser inom sociala sektorer börundersökas. Regeringen föreslår en oförändrad medelsram (70 milj.kr. Biståndet syftar till att långsiktigt minska det storaberoendet av . Insatserna inriktas pä markvård för att hejdajorderosionen och öka produktionen av livsmedel. Den stora reservationen böranvändas för fortsatt utbyggnad av elnätet på landsbygden. Regeringen föreslåren oförändrad medelsram (35 rnilj.kr. Landet är i särskilt hög grad utsatt för Sydafrikasdestabiliseringsåtgärder. Landet har dessutom drabbats av fleranaturkatastrofer. Biståndet är en kombinadon av mer långsiktiga insatser medsikte pä en senare utveckling i fred och insatser på att lindra den akutakrisen. Regeringen anser att inriktningen på biståndet bör bestå, somden svåra situationen ställer krav pä flexibilitet i biståndet. Beredskap förakuta behov bör finnas genom varubistånd och katastrofbistånd. Regeringenfinner det motiverat med en ökning av medelsramen med 30 milj. till 355milj.kr. Biståndet är koncentrerat till gruvindustrin, skogsbruket,energisektorn och till varubistånd för köp av insatsvaror för jordbruk ochindustri. Landets svåra ekonomiska situation ställer krav påflexibilitet i biståndet. Beredskap bör enligt propositionen även finnas förakuta behov genom katastrofhjälp. Regeringen anser det motiverat med en ökning avmedelsramen med 30 milj.kr. fill 190 rnilj.kr. Uppförandet av vattenkraftverket Kotmale avslutas underbudgetaret 1987/ 88. För /89 behöver inga medel avsättas förKotmale. Planeringen inför fortsatta biståndsinsatser inom andra områden harförsvårats som en följd av den pågående etniska konflikten i Sri Länka.Biståndsinsatserna bör i fortsättningen främst inriktas på landsbygdsutveck- 5 1987/88. Beredskap bör finnas för hjälp dll dem som drabbas av UU1987/88:20 den etniska konflikten. Regeringen anser att medelsramen bör vara 50milj.kr. Biståndet skall enligt regeringen främst utgöra ett stödtill den anpassning av ekonomin som genomförs i enlighet med det. Ett omfattande varubistånd som inriktas på transporter,jordbruk och industri är mot denna bakgrund väl motiverat enligt propositionen.Biståndsinsatser på det sociala området bör fortsätta. Regeringen finner det motiverat att medelsramen höjs med10 milj.kr. till 520 milj.kr. Biståndet bör som koncentreras tillpappersproduktion, hälsovård, industrirehabilitering och varubistånd. Dennuvarande inriktningen på sektorerna bör behållas. Beträffande stödet tillskogsdelen i Vinh har en utvärdering av skogsarbetarnas villkorgjorts. Den visar att arbetsvillkoren förbättrats. Beslut om fortsattlångsiktigt utvecklingssamarbete med efter 1990 förutsätter attVietnam dragit tillbaka sina trupper från . SIDA har dock i uppdragatt planera för ett fortsatt samarbete utan bindande åtaganden. Regeringenföreslår en oförändrad medelsram om 300 milj. kr. Biståndet bör enligt propositionen anpassas till behovetav reformering av den skuldtyngda och kopparberoende ekonomin. Inriktningen påstödet inom jordbruks-, hälso- och undervisningsområdet bör behållas. Därtillär behovet av bistånd för löpande import och skuldlättnadsåtgärder stort. Regeringen föreslår en ökning av medelsramen med 10rnilj.kr. till 240 milj. kr.