bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — med anledning av granskning av statsrådens ,, tjänsteutövningoch regeringsärendenas /88:40 Enligt regeringsformen åligger det konstitutionsutskottetatt granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.För detta ändamål har till utskottet överlämnats de protokoll som förts iregeringen . Utskottet vill erinra om beslut omändring i riksdagsordningen som innebär att utskott numera harmöjlighet att anordna offentliga utfrågningar (se KU 1987/88:18). Systemetträdde i tillämpning och har som framgår av dettabetänkande i stor utsträckning utnyttjats av . Som känthar utskottets granskningsverksamhet ökat betydligt i omfattning sedanenkammarre-formens genomförande . Det har visat sig att granskningentilldragit sig stort allmänt intresse. Utskottet har därför funnit det lämpligtatt till årets granskningsbetänkande foga ett sakregister över de frågor somtagits upp till granskning . I det följande lämnas först en sammanfattande redogörelseför årets granskningsarbete. De olika granskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. I bilagor till betänkandet redovisas de uppteckningarsom gjorts vid utfrågningar som ägt rum inför utskottet i fleragranskningsärenden, bilagorna B 1-22. Dessa redovisas i en separat bilagedelB. Till betänkandet fogas ytterligare ett antal bilagor vari offentliggörsvissa granskningspromemorior m.m., bilagorna A 1-20. ombildades regeringen på ett par punkter.Birgitta blev chef fördet nyinrättade miljö-ochenergidepartementet. entledigades justitieminister egen begäran och efterträddes av . Ny chef förarbetsmarknadsdepartementet efter blev lämnar i betänkandet en närmare redogörelse för dessa åtgärder liksomför personal-och ärendeutvecklingen i de olika departementen. Utskottet har påbörjat ett granskningsarbete som gällerregeringens traktaträtt dvs. regeringens rätt att ingå överenskommelse medannan stat eller med mellanfolklig organisation. Det är utskottets avsikt attfullfölja denna granskning under nästa . 1987/88. behandlatregeringens befattning med frågor om import och export av KU 1987/88:40klyvbara radioakfiva produkter. pågår en rättslig förundersökningi anledning av misstanke om oegenlligheter i samband med omhändertagandet avradioaktivt avfall. Utskottet har mot denna bakgrund beslutat att uppskjutagranskningen till ett senare fillfälle. På sedvanligt sätt har granskningen avsett remisser tilllagrådet, utgivningen av och propositionsavlämnandettill . I sammanhanget berörs bl.a. remissförfarandet beträffandevissa kommittébetänkanden på energiområdet. Detta har kommenterats i ettsärskilt yttrande (av företrädarna för moderata samlingspartiet). Utskottetfogar till betänkandet ett register som upprättats inom statsrådsberedningenöver normgivningsbemyndiganden som lämnat till regeringen. träffades ett avtal om facklig samverkan vidberedning av regeringsärenden. En redogörelse för detta avtal lämnas i anslutningtill ett granskningsärende som gäller regeringens beredning av frågan omlokalisering av del nya plan- och bostadsverket. har den parlamentariska kommissionen med anledningav mordet på slutfört sitt uppdrag. Utskottet behandlar ibetänkandet vissa frågor om regeringens befattning med mordutredningen motbakgrund bl.a. av kommissionens rapport och den fidigare juristkommissionensredovisningar. Det kan finnas anledning för utskottet att återkomma ochnärmare följa regeringens behandling av vissa förslag till åtgärder som lagtsfram av dessa kommissioner. I förra årets granskningsbetänkande behandlades en radkrigsmaterielex-portfrågor. Som känt har regeringen tillsatt en särskildmedborgarkommis-sion för granskning av dessa frågor. Kommissionen kommer inomkort att redovisa resultatet av sitt arbete. Den av utskottet nu företagnagranskningen avser frågor om regeringens medverkan i samband med den storaorder AB erhöll om leverans till av fälthaubitsar m.m. Vidarehar utskottet i likhet med bl.a. behandlat frågor om otillåtensvensk' vapenexport som förekommit till vissa länder och föranlett rättsligaåtgärder. De s.k. FFV-avtalen - dvs. vissa avtal om vapenexport som på1960-talet från början ingicks mellan dåvarande försvarets fabriksstyrelse ochStorbritannien - har varit föremål för utskottets uppmärksamhet. Utskottetsgranskning har även omfattat tillämpningen av krigsmaterielbegreppet. Utskottet har till granskning tagit upp regeringens rolloch ansvar mot bakgrund av den för grovt spioneri livstidsdömde . Vissa frågor rörande regeringens befattning medsäkerhetsfrågor har behandlats. Det gäller i första hand tillämpningen avreglerna om personalkontroll. Till särskild granskning har utskottet - i likhetmed - tagit upp regeringens handläggning av utlänningsärenden.Delsamma gäller regeringens utnämningspolitik. 1 det avseendet har uppmärksamhetägnats dels åt utnämningar av verkschefer m.fl., dels åt rekrytering avledamöter till högsta domstolen och regeringsrätten. En rad andra frågor har tagits upp. Ett kort avsnitt ibetänkandet gäller regeringens behandling av skrivelser i anslutningtill regeringens redogörelse (1987/88:75). Vidare har redovisats en fråga somrör regeringens praxis i samband med återtagande av återkallelse iförvaltningsärende. Utskottet har ägnat uppmärksamhet åt den beredning som frånmiljöskydds- synpunktlegat till grund för regeringsbeslutet om tillstånd för KU1987/88:40 att anlägga en bilfabrik inom varvsområde iMalmö. Regeringens handläggning av frågan om restaurering hargranskats av utskottet. Det gäller om regeringens beslut står iöverensstämmelse med vad tidigare uttalat i frågan. Vidare harbehandlats två jordbrukspolitiska frågor, dels förbudet motstråförkortnings-medel, dels viss beredning på grundval av 1985 årsjordbruksbeslut inför de överläggningar som ägt rum angående 1988 årsspannmålspriser. Utskottet har tagit upp en upphandlingsfråga. Det gällerbevakningstjänster för . Slutligen behandlas viss frågaom utvecklingsbistånd till samt en anslagsfråga som avserutfästelse av ekonomisk belöning i visst fall. Beträffande granskningens resultat skall nämnas att ettenigt utskott i likhet med vad som varit fallet understrukit viktenav att lagar och förordningar utfärdas före ikraftträdandet.Ytterligare ansträngningar bör göras för att nedbringa antalet sentpublicerade författningar. I fråga om krigsmaterielexporten har utskottet uttalatbl.a. Det har i olika sammanhang påståtts att kännedom om olagasvensk vapenexport funnits inom nuvarande och tidigare regeringar. Utskottethar förutom utfrågningar med ansvariga statsråd och tjänstemän tagit del av ettomfattande skriftligt material bl.a. ur rättsliga förundersökningar.Företrädare för svensk vapenindustri har av utskottet beretts tillfälle attlämna sin syn i detta avseende. Den förnyade granskningen har inte gett beläggför att det i kretsen av regeringsledamöter skulle ha funnits vetskap omoegenlligheter på detta område. Enligt utskottet kan emellertid nu i efterhand konstaterasatt regeringarna inte varit tillräckligt observanta på hurkrigsmaterielinspek-tionen utövat sin verksamhet. Utskottet betonar starkt vikten av att samhällskontrollenöver hela vapenexportområdet skärps. Det är från synpunkt av synnerligvikt att den lagstiftning och de riktlinjer om restriktivitet ochåterhållsamhet som gäller vid svensk vapenexport till alla delar iakttas vidprövning av utförseltillstånd. De svenska företag som producerar krigsmaterielför export måste få helt klart för sig vilka förutsättningar som riksdagenfastställt på detta område. Det ankommer på regeringen att se till attrespekten för lagar och förordningar återställs och att samhällets kontroU fåren utformning så att detta syfte tillgodoses. Det är utskottets avsikt att återkomma tillkrigsmaterielexportfrågorna sedan utskottet fått tillfälle att studera densärskilda medborgarkommissio-nens rapport och resultatet av pågående rättsligaförundersökningar föreligger. Reservationer och särskilda yttranden föreligger i frågaom krigsmate-rielexportärendet enligt följande. har avgett enreservation om de s.k. Englandsavtalen. Moderata samlingspartiet har reserveratsig beträffande uppgifter om brott mot vapenembargot mot år 1966.På denna punkt finns även en gemensam reservation från ochcenterpartiet samt en reservation kommunisterna. Utskottetsgranskning av haubitsaffären med har i olika hänseenden föranlettreservationer av företrädare för moderata samlingspartiet, center- Dessa partier och folkparfiet har KU1987/88:40 vidare avgett reservationer var för sig med anledning av utskottetsgranskning av krigsmaterielexport till . En företrädare förfolkpartiet samt vänsterparfiet kommunisternas ledamot har avgett en gemensamreservation om krigsmaterielbegreppet. kommunisterna har vidareavgett reservationer om regeringens kontroll av krigsmaterielinspek-tionen samtfrågan om det inom regeringen har funnits vetskap om oegenlligheter i sambandmed krigsmaterielexport. Folkpartiledamöterna har i en reservation lämnatsynpunkter på krigsmaterielinspektionens organisation. Särskilda yttranden haravgetls av en folkpartiledamot vad gäller som mottagarland för svenskkrigsmaterielexport samt av vänsterparfiet kommunisternas ledamot på tvåpunkter, nämligen behovet av krigsmaterielexport och frågor om sådan exporttill . I fråga om regeringens befattning med utredningen ommordet på statsminister instämmer utskottet i de bedömningar somgjorts av de båda kommissionerna. Reservation har avgivits av de moderataledamöterna. Reservationer föreligger i fråga om Berglingfallel dels avmoderata samlingspartiet, dels av och dels av vänsterpartietkommunisterna. Beträffande vissa säkerhetsfrågor föreligger en gemensamreservation från , och kommunisterna.Utskottets granskning av utlänningsärenden har beträffande olika avsnittföranlett två reservationer av kommunisterna, en av folkpartietoch en gemensam av , och kommunisterna.När det gäller regeringens beredning av frågan om lokalisering av det nya.plan- och bostadsverket föreligger två reservationer, dels en gemensamreservation från moderata samlingspartiet och , dels en fråncenterpartiet. Mot utskottets skrivning beträffande regeringens utnämningspolitikhar det moderata samlingspartiets ledamöter reserverat sig. Beträffande regeringens beslut om etablering av industripå Kockumsområdet i finns en gemensam reservation från ochvänsterpartiet kommunisterna. I fråga om restaurering harledamöterna från moderata samlingspartiet, och vänsterpartietkommunisterna reserverat sig. Gemensam borgerlig reservation föreligger i frågaom regeringens beslut om användning av stråförkorlningsmedel. Mot utskottetsskrivning rörande viss överläggning i jordbruksfråga har centerpartietsledamöter reserverat sig. Särskilda yttranden har avgivits beträffande ärendetrörande utredningen av mordet på (dels av moderata samlingspartiet,dels av kommunisterna), regeringens utnämningspolitik (avfolkpartiet), regeringens beslut om förbud mot stråförkorlningsmedel m.m. (avvänsterpartiet kommunisterna) samt frågan om visst bistånd till (avvänsterpartiet kommunisterna). Vissa förändringar i regeringen och har genomförts vissa förändringar i regeringenssammansättning och organisation. En redogörelse för dettalämnas i bilaga A 1 A. inrättades miljö- ochenergidepartementet med KU 1987/88:40 som chef. Departementetansvarar främst för frågor om miljö-och naturvård samt energipolitiken, vilkafrågor tidigare handlades inom jordbruks- och industridepartementen. Vid åretsbörjan förordnades statsrådet att i jordbruksministerns ställeföredra ärenden om idrott, turism, lolterifrågor och ungdomsverksamhet. De tvåsistnämnda ärendegrupperna fördes därvid över från utbildningsdepartementettill . entledigades på egenbegäran från tjänsten som chef för och efterträddes sammadag av arbetsmarknadsminister . ersatteAnna-Greta som chef för . hardet skett ett antal förändringar beträffande ansvaret för olika ärenden inomdepartementen. Inom flera departement har gjorts översyner av arbetsordningarna.Bland större omorganisationer kan nämnas . Inom utrikesdepartementels verksamhetsområde har tillsatts tvåutredningar som har samband med departementets organisation. Beträffande personalsituationen i (exkl.utrikesdepartementet) har bl.a. följande uppgifterinhämtats (se bilaga A 1 B). Antalet anställda i har för femte året iföljd minskat. Vid det senaste årsskiftet arbetade 1 782 personer inomdepartementen (utom UD). Motsvarande siffra för närmast föregående årsskiftevar 1 799. har antalet anställda minskat med 240personer. Antalet anställda som omfattades av det s.k. politikeravtalet, dvs.informationssekreterare och politiskt sakkunniga, uppgick fill 76 jämfört med70 . Beträffande statssekreterarna, som inte omfattas avpolitikeravtalet, finns en särskild överenskommelse om förmåner i samband medregeringsskiften m.m. (regeringens skrivelse 1985/86:177, AU 1986/87:9). Inom kommittéväsendet skedde en minskning från229 fill 224 personer. Detta innebär att antaletkommitté-anställda minskal med 270 personer. tillsattes 46kommittéer medan arbetet avslutades i 65. Antalet kommittéer uppgick i slutetav fill 128. Utskottet behandlade i granskningsbetänkandet 1983/84:30(s. 14-20) frågan om medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden. Utskottetuttalade därvid att omfattningen och inriktningen av medbestämmandeverksamhetenborde omprövas i syfte att minska den sena behandlingen av mer rutinbetonadeärenden till förmån för tidiga kontakter mellan parterna i vikliga frågor.Formen för dessa kontakter borde diskuteras och detta kunde enligt utskottetaktualisera ett införande av nya arbetsformer. har ett avtal om medbestämmande vidberedningen av regeringsärenden trätt i kraft. Utskottet kommer senare i dettabetänkande att lämna en redogörelse för avtalets innehåll och även desstillämpning i anslutning till granskningsärendet om regeringens beredning avfrågan om. lokalisering av det nya plan- och bostadsverket. Utskottet kommer även fortsättningsvis att följamedbestämmandefrågorna när det gäller beredningen av regeringsärenden. 2.Utvecklingen av antalet regeringsärenden m.m. ku 1987/88:40 I bilaga A 2 till årets granskningsbetänkande lämnas enredovisning i tabellform av antalet avgjorda regeringsärenden under åren 1986och 1987. Av tabellen framgår att antalet regeringsärenden under år1987 minskade med knappt I 000 i förhållande . Antaletärenden , 20 677, är därmed det lägsta som noterats sedan utskottet år1967 började redovisa antalet regeringsärenden. Nedgången sammanhänger bl.a.med delegering av beslutanderätten i förvaltningsärenden och vissa organisatoriskaförändringar. Antalet ärenden i de olika ärendegrupperna har - medundantag för gruppen besvärsärenden - inte förändrats nämnvärt 1986. Besvärsärendena minskade med över 1 000 ärenden. Liksom tidigareår var dispens- och övriga partsärenden samt besvärsärenden totalt sett destörsta ärendegrupperna. av det totala antalet ärenden hänförde sigtill dessa båda grupper. Flest antal avgjorda ärenden behandlades, liksom underåren 1985 och 1986, inom . I förhållande tillföregående år var del dock drygt 500 färre ärenden. Antalet avgjordabesvärsärenden minskade med drygt 600, vilket sammanhänger med de särskildaåtgärder som vidtogs 1986 för att nedbringa den stora balansen avutlänningsärenden. Antalet oavgjorda utlänningsärenden, som vid halvårsskiftetår 1986 var 3 060, uppgick till 1 016 ärenden.Motsvarande siffra var 1 359. De närmast därefter största departementen när det gällerantalet avgjorda ärenden är liksom föregående år justitie- ochfinansdepartementen (ca 2 900 ärenden resp. 2 500 ärenden).Justifiedepartementets ärendetal är i princip oförändrat medanfinansdepartementet hade ca 600 färre ärenden än under föregående år.Minskningen hänför sig i allt väsentligt till gruppen dispens-och övrigapartsärenden. Inom bereddes omkring500 ärenden färre än . Minskningen sammanhänger med attdepartementets ärenden rörande miljö- och naturvård fördesöver till det nyinrättade miljö- och . Sistnämndadepartement tillfördes energiärenden från industridepartementetvilket förklarar minskningen av industridepartementets ärenden. Beträffande övriga departement föreligger i förhållandetill föregående år inte några större skillnader i fråga om det totala antaletavgjorda ärenden. Av konseljprotokollen för framgår att det underåret hållits tre konseljer under konungens ordförandeskap. Den 8 januariredovisade regeringen förslaget till budgetproposition och finansplan. Den 4juni lämnades en sammanfattande redogörelse för de viktigare beslut somriksdagen fattat under /87. Slutligen lämnades vid en konselj den6 oktober en redogörelse för den regeringsdeklaration som skulle lämnas vidriksmötets öppnande samt för viktigare propositioner som upptagits iden förteckning som skulle överlämnas till . Granskningenföranleder inte något uttalande från utskottets sida. Remissertill lagrådet ku 1987/88:40 Utskottethar på sedvanligt sätt granskat regeringens remittering av lagförslag tilllagrådet. I en granskningspromemoria, bilaga A 3, lämnas bl.a. uppgifter om ivilken omfattning lagrådets yttrande inhämtats över lagförslag i propositionersom lämnats till . Dettotala antalet lagpropositioner uppgick till 117, dvs. samma antalsom föregående år. Antalet lagproposifioner som enligt 8 kap. 18 §regeringsformen hör fill lagrådets granskningsområde ökade från 97 till 103. Avdessa har 63 remitterats till lagrådet. Somskäl för att avstå från lagrådsremiss har i de flesta fall liksom tidigare århänvisats till undantagsbestämmelsen i nämnda lagrum att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Den andraundantagsbestämmelsen i samma lagrum - nämligen att lagrådets hörande skullefördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma -har åberopats i tre fall. I ett av dessa angavs därutöver attlagstiftningsfrågan var av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skullesakna betydelse. I ett fall (prop. 1986/87:156 om ändrade regler vid allmänfastighetstaxering ) har som skäl för att avstå från lagrådsremissåberopats att lagsfiftningsärendet var brådskande. Mot bakgrund av att sammamofivering åberopades i en av de proposifioner som lämnades fill riksdagenunder (prop. 1986/87:46 om beskattning av förmån av fri bil) villutskottet erinra om att endast de skäl som föreskrivs i någon av nyssnämndabåda undantagsbestämmelser kan åberopas till stöd för att avstå frånlagrådsgranskning. I övrigt föranleder granskningen i denna del inte någotuttalande från utskottets sida. Vidgranskningen har inte påträffats några lagförslag som inte har remitterats tilllagrådet och där någon mofivering härför inte har lämnats. S.k.underhandsföredragningar, dvs. föredragning inför lagrådet innanlagrådsremissen har offentliggjorts genom att den har expedierats tilllagrådet, har förekommit i mycket begränsad omfattning (se underbilaga 3 tillbilaga A 3). nämnda förhållanden är enligt utskottet tillfredsställande. Utskottethar utöver det anförda inte funnit anledning fill något uttalande. Utskottethar på sedvanligt sätt granskat utgivningen av (). Granskningen har avsett och har i huvudsak tagit sikte påförhållandet mellan författningarnas ikraftträdande och fidpunkten då de kommitut av trycket. Bestämmelserom kungörande av vissa lagar och vissa andraförfattningar finns bl.a. i 8 kap. 19 § regeringsformen, i lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andra författningar och i författningsförordningen. Enredogörelse för dessa bestämmelser lämnas i en bilaga tillkonstitutionsutskottets betänkande 1986/87:33. Utskottets uttalanden i sambandmed de senaste årens granskning samt de iakttagelser som gjorts vid åretsgranskning framgår av en kanslipromemoria, bilaga A 4, som fogas till dettabetänkande. publicerades 1 339 författningar i SFS. Avdessa hade 411 KU 1987/88:40 utkommit senare än föreikraftträdandet. Jämfört med 1986 innebär detta en nedgång både i andelen ochantalet sent utkomna lagar och förordningar. Andelen författningar som före ikraftträdandet eller senare är dock . vilket är sammaandel som 1985 och endast något undergenomsnittet . 153författningar härunder 1987 utkommit av trycket eller kortare tidföre ikraftträdandet. Jämfört innebär detta enligt utskottet enklar förbättring. Bland de författningar som utkommit senare än två veckorföre ikraftträdandet är 227, eller något mer än hälften, lagar. För 73 avregeringsförfatl-ningarna gäller dessutom att hänvisning gjorts till berördlagstiftning. Även om det i förhållande till närmast föregående år sketten viss förbättring i författningsutgivningen, är det enligt utskottetangeläget att ytterligare ansträngningar görs för att nedbringa antalet sentpublicerade författningar. Som utskottet påpekat i samband med tidigaregranskningar måste regeringens arbetsplanering bl.a. i propositionsarbétet varasådan att anhopning undviks i riksdagsarbetet nära inpå de tilltänktatidpunkterna för ikraftträdande av de framlagda förslagen. Ettbelysande.exempel på de problem som annars kan uppstå är de ändringar i lagenom arvsskatt och gåvoskatt (SFS 1987:1206) som kom att publiceras först den 29december, före ikraftträdandet . Ändringarna iskattelagstiftningen var en följd av den familjerättsreform som riksdagenbeslöt . Redan då bestämdes ikraftträdandet fill årsskiftet1987-1988. Från sida har anförts alt en anledning till atttidsriöd uppstod var att det egentliga arbetet med arvsskattereglerna intekunde påbörjas förrän de grundläggande civilrättsliga reglerna var beslutade. Utskottet delar uppfattningen att det hade varit olyckligtatt skjuta på ikraftträdandet, speciellt som detta hade kunnat innebäranackdelar för enskilda. Enligt utskottets mening borde det dock ha varitmöjligt att planera propositionsarbetet så att lagrådsgranskning kunnat skeunder våren. Tidsnöden i riksdagsbehandlingen hade därmed undvikits. Även omjustitiedepartementet genom särskilda insatser informerade om innebörden avfamiljerättsreformen är det helt otillfredsställande att den aktuella författningeni realiteten inte fanns tillgänglig före ikraftträdandetidpunkten. I annat sammanhang (avsnitt 18, s. 64) i årets granskningtar utskottet upp den sena publiceringen av en förordning om ändring iförordningen om bekämpningsmedel (SFS 1987:119). Det gäller förbudet motstråförkorlningsmedel. Utskottet uttalade i samband med granskningen av 1986 årsförfattningar sin tillfredsställelse över att antalet författningar, för vilkadet angivits att de träder i kraft ett visst antal veckor eller dagar efter attde utkommit av trycket, hade minskat jämfört med . Utskottet ansåg detemellertid påkallat att försöka uppnå en ännu lägre nivå i det berördahänseendet. Det är enligt utskottet positivt att notera att det under 1987skett en ytterligare kraftig reducering av antalet förordningar för vilka detpå detta sätt inte angivits bestämd dag för ikraftträdande. De förordningarför vilka det angivitsatt de trädde i kraft ett visst antal veckor eller dagar efter att de KU1987/88:40 utkommit av trycket var 49 till antalet. Granskningen föranleder iövrigt inget uttalande från utskottets sida. Som framgår av en inom utskottets kansli upprättadpromemoria (bilaga A 5 A) avlämnades enligt kammarkansliets statistik 98propositioner (inkl. skrivelser) av vilka 77 var aviserade ipropositionsförteckning. Av de aviserade propositionerna avlämnades inte 33medan 30 avlämnades senare än vad som förutskickades i den förstapropositionsförteckningen. Veckan närmast före den i riksdagsordningen föreskrivnaförsta tidsgränsen för avlämnande av propositioner, dvs. ,avlämnades 9 propositioner eller samma antal som . Veckan före denandra tidsgränsen, , avlämnades 15 propositioner. Detta innebär attanhopningen inte var så anmärkningsvärt hög jämfört med vad som varitvanligt . Antalet propositioner som avlämnats senare än enligt enreviderad propositionsförteckning uppgick till 13. Den genomsnittligaförseningen jämfört med den ursprungliga förteckningen uppgick till 21 dagaroch (medianvärde) jämfört med den reviderade förteckningen.