bet · GB01JoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — 7,1987/88:Jo53yrkande 5,1987/88:L723 och 1986/87:Jo507 yrkande 2 JoU 1987/88:22 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om dels förbud motkosmetikatester på djur, dels viss märkning av kosmetika, 37. beträffandevård och förvaring av försöksdjur m.m. ' attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo520, 1987/88:Jo524, 1986/ 87:Jo518, 1986/87:Jo519, 1986/87:Jo529 yrkandena 4 och 5 och . , 1986/87:Jo535yrkande 2, ' 38. beträffande de djurförsöksetiska nämndernassammansättning m.m. altriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo42'yrkande 12,-1987/ 88:Jo50yrkande 9, 1987/88:Jo529, 1987/88:Jo535 yrkande 2, 1986/ 87:Jo507 yrkande 1, 1986/87:Jo512, 1986/87:Jo526, 1986/87:Jo529 yrkande 1 och 1986/87:Jo537, - 39. beträffande prisavdrag för besiktningsanmärkningarvid slakt m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88: Jo50 yrkandena 3,4 och 8 och 1987/88:Jo53yrkande 2, 40. beträffandeimportförbud för visst foder attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo51 yrkande 4 - 41. beträffande import avelefantprodukter att avslår motion 1987/88:Jo533, 42. beträffande import av kräldjur m.m.att avslår motion 1987/88:Jo522, 43. beträffande giltighetstiden förfriskintyg i att avslår motion 1986/87:Jo502, 44. beträffande bekämpning av mul- ochktövsjuka att avslår motion 1986/87:Jo532, 45. beträffande djurkaraniän attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo534, , ' 46. att antar förslaget till djurskyddslag ide delar som ej omfattas av utskottets hemställan ovan, 47. att antar förslaget till lag om ändringi lagen . (1943:459) om tillsyn över hundar och katter, 48. attriksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1986:99) om försöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter ..vid tillsyn enligt lagen (1944:219) om djurskydd, , 49. att antar förslaget tilllag om ändring i lagen (1982:295) om foder, 50. att antar förslaget tilllag om ändring i lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m., , att lämnar utan erinran vad i propositionenanförts om organisationen av den prövningen av djurförsök och omprisavdrag för anmärkningar vid veterinärbesiktning vid slakt, allt i de delarsom ej omfattas av utskottets hemställan ovan, 52. att bemyndigar regeringen att iklädastaten de . ekonomiska förpliktelser som följer av en förlängning av avtalet angående stöd till forskning rörande alternativa metoder till djurför sök i enlighet med vad som förordats i propositionen, 54 53.att ,till Bidrag tid djurskyddsfrämjande åtgärder.för JoU1987/88:22 /89 anvisar ett reservationsanslag av . Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Kari (), (), (), (), (), (), (), JanFransson (s), (), (), (), LennartBrunander (c), (), () och (vpk). Samråd vid utarbetande av tillämpningsföreskrifterm. (mom. 3) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser de/5att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottetanser" och på s. 24 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Utskottet anser det- (=utskottet)- detaljföreskrifter utfärdats. Detta innebär bl.a., somanförs i motion Jo52, att tillämpningsföreskrifterna måste utformas i närasamarbete med berörda organisationer m.fl. Bestämda krav bör ställas på attt.ex. lantbruksstyrelsen samråder med dessa organisationer innanföreskrifterna fastställs. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo52yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna. Härigenomtillgodoses även motion Jo50 yrkande 11 till stor del. detsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.beträffande samråd vid utarbetande, av tillämpningsföreskrifter m.m. att medanledning av motion 1987/88:Jo52 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anföri samt lämnar motion 1987/88:Jo50'yrkande 11 utanvidare åtgärd, Krav på betesgång (mom. 15) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser detsatt den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjar med "När det"och slutar med "inte påkallat" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det felaktigt att införa ett obligatoriskt kravpå 55 Det innebärinte alltid att djuren får det bättre. Förhållandena JoU 1987/88:22 växlarmellan skilda delar av landet och mellan olika besättningar. Den enskildedjuruppfödaren har den bästa möjligheten och ansvaret för att avgöra vilket somär bäst för djuren. Ingenlagstiftning eller reglering kan ersätta det personliga ansvar som djurskötarenhar för djurens välbefinnande. Det är den kompetens, det intresse och detengagemang som finns hos den som sköter djuren som avgör hur djuren mår. Det isin tur är av största vikt för produktionen och en förutsättning för näringensöverlevnad. Detta är lantbrukarna medvetna om, och de strävar därför efter attåstadkomma en god miljö och friska djur, som åstadkommer en hög och jämnproduktion. Utevistelsekan under vissa förhållanden t.o.m. vara till nackdel för djuren om inteutevistelsen blir regelbunden öch om de klimatologiska förhållandena ärdåliga. I propositionen medges också att undantag i det enskilda fallet kanbehöva göras. Det utgör ännu ett argument för att utevistelse för kor inte börbli ett obligatorium utan måste avgöras av den enskilde djurägaren. anfört med anledning av motion Jo52 yrkande 3 bör som sinmening ge regeringen till känna. dets att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse: 15. beträffande krav på betesgång att med anledningav motion 1987/88:Jo52 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motion 1987/88:Jo48 yrkande 3, Avveckling av burhönssyslemet m.m. (mom. 17) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 32 slutar med "2 avstyrks" bort ha följandelydelse: anser att det nuvarande burhönssyslemet kan ge anledning till viss kritik på den grunden att det inte i tillräcklig utsträckningtillgodoser djurens grundläggande behöv. finns dock inga alternativa system färdigutvecklade. I samband med en hearing i ämnet har utskottet erfarit att den utvecklingsverksamhet på området som propositionen hänvi sar till främst omfattar inhysningsförsök och studier av olika tekniska närmiljöer för värphöns och deras effekter på djurens hälsa, produktion och äggens kvalitet. Försöken inriktas i huvudsak på en utveckling av de nuvarande bursystemen så att djurens beteendebehov på olika sätt kan tillgodoses i större utsträckning. Vissa undersökningar har emellertid också genomförts i fråga om stallar för golvhöns. Oberoende av vilken innebörd som kan läggas i begreppet burhållning bör det understrykas att alternativen till dagens system inte får leda till försämringar från djurhälso- eller arbetsmiljösynpunkt eller i fråga om äggens kvalitet. Det bör t.ex. inte accepteras all medicineringen ökar eller s.k. näbbtrimning kommer , till användning. Om man inte vill allvarligt försämra de ekonomiska förutsättningarna för en fortsatt äggproduklion i måste även r kostnadsaspekternahos olika inhysningssystem beaktas. Dessa synpunkter JoU 1987/88:22 kansannolikt tillgodoses inom ramen för en fortsatt utveckling av dagensbursystem; De upplysningar som varit tillgängliga för utskottet om hittillsvarandeerfarenheter inom forskningen m.m. ger heller inte något entydigt belägg föratt t.ex. olika golvuppfödningssystem skulle vara överlägsna andra alternativ.Tills vidare bör dock forskning och försök beträffande olika system bedrivasparallellt. Utskottet föreslår vidare att en utvärdering av detta arbete görs iform av en s.k. kontrollstation efter en femårsperiod, dvs. I sambanddärmed bör regeringen i lämpligt sammanhang för redovisa resultatetav detta arbete. Detta innebär bl.a. att ökade krav ställs på intensiteten iutvecklingsarbetet. Däremot finns enligt utskottets mening ingaförutsättningar för att redan nu slå fast någon tidsgräns för en avveckling avburhönssyslemet. Som anförs i motion Jo52 kan beslut om en avveckling integodtas förrän acceptabla alternativ finns tillgängliga. Ett sådant beslutskulle innebära att forskningen rörande förbättrade bursystem avstannar och attde nuvarande burarna används betydligt längre än vad som är motiverat fråndjurskyddssynpunkt. Ett förbud mot burhöns kan också leda till importberoendeav ägg. Sådaria ägg kan ha producerats under betydligt sämre förhållanden än ivårt land och i länder där stora mängder antibiotika har använts. Denna typ avimport snedvrider också konkurrensen. Ett märkningssystem som talar om huräggen är producerade ger konsumenten möjlighet att genom sina inköp påverkaproducenten. Till viss del finns ett sådant system . Detta ger ettkonsumentinflytande över produktionsmetoderna i äggproduktionen. Dagensmärkningssystem av ägg borde därför kunna utvecklas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo52 yrkande2 bör som sin mening ge regeringen till känna. Härigenom tillgodosesi viss mån motionerna Jo42 yrkande 4, Jo50 yrkande 7 och Jo51 yrkande 2. dets att utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande avveckling avburhönssyslemet m.m. att med anledning av motion 1987/88:Jo52 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnarutan vidare åtgärd motionerna 1987/88:Jo42 yrkande 4, 1987/88:Jo50 yrkande 7,1987/88:Jo51 yrkande 2 och 1986/87.Jo521, Avveckling av burhönssyslemet m.m. (mom. 17) och () anser dels alt den del av utskottets yttrande som-på s. 31börjar med "Utskottet delar" och på s. 32 sjutar med "2avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att nuvarande bursystem ärotillfredsstäl lande från djurskyddssynpunkt. Det är uppenbart att de hämmar djurens, naturiiga beleende. Det bör noteras alt svenska uppfödare gick ifrån systemet med golvuppfödning som en följd av alla problem som detta förde med sig-däribland bristande hygien, sjukdomar och kannibalism. , har nya metoder utvecklats och förbättringar för golvhönsen genomförts, men fortfarande kvarstår betydande svårigheter- något som erfarenheterna 57 frånSchweiz också bekräftar. Det är angeläget att det förbud mot burhöns- JoU1987/88:22 systemetsom föreslås i propositionen inte leder till introduktion av andra och fråndjurskyddssynpunkt eller konsumentsynpunkt sämre system. utskottetsmening talar starka skäl för att man avvaktar med det definitiva beslutetunder en femårsperiod. Därmed kan värdefull erfarenhet erhållas omutvecklingen av både golvsystem och alternativa bursystem. Utskotlet föreslår således attregeringen återkommer till senast med en redovisning av hurarbetet med de alternativa systemen utvecklats. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo42 yrkande4 bör .riksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Jo50yrkande 7, Jo51 yrkande 2 och Jo52 yrkaride 2 avstyrks i den riiån de intetillgodoses genom utskottets ställningslagande. dels att utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande avveckling avburhönssyslemet m.m. alt med anledning av motion 1987/88:Jo42 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnarutan vidare åtgärd motionerna 1987/88:Jo50 yrkande 7, 1987/88:Jo51 yrkande 2,1987/88:Jo52 yrkande 2 och 1986/87:Jo521, Importförbud för ägg (mom. 18) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "detta uttalande"bort ha följande lydelse: Ett riksdagsbeslut om avveckling av burhönssyslemet iSverige får effekter på både kort och lång sikt för den inhemskaäggproduktionen. Inhemsk konsumtion och produktion är i stortsett i balans. Ett beslut av angiven innebörd kan leda till en minskningav nyinvesteringarna i näringen och därmed av äggproduktionen. Följden blir ettökat importberoende. Därvid måste det ställas samma krav påproduktionsmetoderna i exportlandet som på den svenska produktionen.Importförbud bör därvid införas för ägg som produceras på ett i Sverigeförbjudet sätt. Utskottet ansluter sig således till synpunkterna i niotion Jo51i motsvarande del. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 18 bort hä följande lydelse: , 18. beträffande importförbud för ägg attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo51 yrkande 3 söm sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Genteknik m.m. (mom. 19) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "I enlighet" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse: lenlighet------- (=utskottet)-- oacceptabelt sätt. Detta förutsätter bl.a. 58 attregeringen utformar en strategi för utnyttjande av biotekniken i enlighet medsynpunkterna i motion Jo720. Då användandet av biotekniken har betydandeåterverkningar på ett flertal områden - i motionen nämns bl.a. JoU1987/88:22 medicinsk och farmakologisk industri, skogsbruk, jordbruk ochlivsmedelsteknologi - bör regeringen återkomma till med förslagtill.. lagstiftning och åtgärder i övrigt i enlighet med vad som anförs imotionerna Jo50 och Jo720. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. de/5 att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse: 19. beträffande genre/:«//: m.m. ' . ' attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo50 yrkande 2 och 1987/88:Jo720yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Tillståndsplikt för viss djurhållning (mom. 23) ochUttalande om pälsdjursnäringen (mom. 24) , och (alla m) anser dets att den del av utskottets yttrande pås. 37 som börjarmed "Utskottet har"och slutar med "inte nödvändigt" bort ha följande lydelse: , , Enligt utskottets mening finns det inte tillräckliga skälatt införa tillståndsplikt för ridskoleverksamhet och pälsdjursuppfödning.Ilikhet med motioriä- rerna i motion Jo52 utgår utskottet från att flertaletdjuruppfödare är kunniga och intresseradeoch känrier ett stort ansvar för sin verksamhet.En god skötsel och en god djurmiljö är en förutsättning för ett gott ekonomisktutbyte. I de fåtaliga fall som misskötsel förekommer får lämpliga åtgärdervidtas inom ramen för tillsynsverksamheten. Utskottet avstyrker såledesförslaget till 16 § såvitt avser ridskoleverksamhet och pälsdjursuppfödning. På de få rader i propositionen som skrivs om pälsdjurbibringas läsaren den uppfattningen alt pälsdjur är utpräglade rovdjur medspeciellt stort rörelsebehov. För att tillgodose djurens naturliga behov krävshär en översyn av förvaringsutrymmenas störlek. Det bör påpekas att djur somuppfötls i bur under 80-100 generationer är "utpräglade"rovdjur. Inom pälsdjursuppfödningen i pågår ett ständigt arbete medforskning och försök. Det krävs goda kunskaperhos pälsdjursuppfödare för att nå ett gott resultat. Det finns därför knappastnågon näring där skötseln av djuren är så : noggrant utprovad och där näringenfortgående anpassar sig till nödvändiga förändringar. Pälsens kvalitet ochdärmed näringens "lönsamhet är direkt beroende av djurens välbefinnande.En översyn av förvaringsutrymmenas storlek bör därför ske i nära kontakt medpälsdjursnäringen. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo52 yrkande4 bör som sin mening ge regeringen till känna. Härmed tillgodoses ihög grad även motion Jo54. de/5 att utskottets hemställanunder 23 och 24 bort ha följande lydelse: 23. beti-äffande tillståndspliki förviss djurhådning att avslår motion Jo42 yrkande 9 och förslaget tilldjurskyddslag såvitt avser 16 § 2 och 3, 24. beträffande uttalandeom pätsdjursnäringen m.m. - JoU 1987/88:22 att medanledning av motion 1987/88:Jo52 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt lämnar motion l987/88:Jo54 utan vidare åtgärd. Preciseringar av lagtexten m.m. (mom. 2) och ()anför: Vikänner tveksamhet inför den föreslagna lagstiftningstekniken. Med hänsyn tillbehovet av förbättringar i djurskyddet vill vi dock inte nu motsätta oss attlagen i huvudsak antas. Problemenmed en ramlagstiftning av denna art framgår av lagrådets yttrande ur vilket viciterar: Vadsom nu anförts illustrerar att lagrådets granskning av endast den grundläggandedjurskyddslagen inte kan göra anspråk på att få någon strukturerande inverkanpå den framtida djurskyddsregleringen som helhet. Vad lagrådet kan åstadkomma iett ärende av förevarande ramlagsnatur är vissa lagtekniska påpekanden varsvärde för djurskyddets gestaltning torde få förutses bli högstbegränsat i sak. Möjlighetenatt föra in preciseringar i lagtexten torde enligt vår uppfattning få prövas . Avveckling av burhönssyslemet (mom. 17) KarlErik och () anför: Densvenska äggproduktionen sker huvudsakligen i stora anläggningar med bursystem.Utvecklingen har till stor del styrts av den jordbruks- och livsmedelspolitiksom drevs av de socialdemokratiska regeringarna . Derationaliseringskrav som då ställdes gav inte utrymme för någon annan forrn föräggproduktionen. Samhället har enligt vår mening ett mycket stort ansvar fördenna utveckling. Det nuvarande burhållningssystemet är inte bra urdjurmiljösynpunkt. Det är därför naturligt att samhället tar sitt ansvar förden nödvändiga omställningen. Det kan inte accepteras att de som följt råd ochanvisningar själva skall få ta den belastning som omställningen innebär. Någonegentlig forskning och utveckling på alternativ till nuvarande bursystem harinte skett inom landet. Det är dock enligt vår mening inte uteslutet att nyaformer av bursystem kan vara aktuella även . När nya systemutvecklas är det viktigt att man tar . hänsyn till såväl djurmiljö ocharbetsmiljö som livsmedelskvaliteten. Den avstämning som skall ske om fem årfår utvisa om den målsättning som ställs upp kan genomföras. Slaktoch avlivning (mom. 21) JoU 1987/88:22 och () anför: Som framgår av utskottets skrivning innehållerkonventionen om skydd för sällskapsdjur étt principiellt förbud mot deavlivningsmetoder som nämns i motion Jo42. Vi kan acceptera den föreslagnautformningen av 15 § lagförslaget men vill understryka det angelägnai att undertecknar konventionen och inför motsvarande bestämmelser i desvenska tillämpningsföreskrifterna. T % 4.4. J ' JoU 1987/88:22 1987/88:10 y om djurskyddslag, m.m. har berett lagutskotiet tillfälle attyttra sig över proposition 1987/88:93 om djurskyddslag, m.m. avsnitt 2.2.6 iden del propositionen behandlar djurförsök vid tillverkning av kosmetiskaprodukter m.m. jämte motioner. har beslutat att avge yttrande överpropositionen såvitt avser frågan om märkning av kosmetiska produkter ochmotionerna 1987/88:Jo44 av (), 1987/88:Jo45 av (), 1987/88:Jo47 av och (båda s) och1987/88:Jo53 yrkande 5 av m.fl. (c) saml att med yttrandettill jordbruksutskottet överlämna motion 1987/88:L723 av (). Frågan om en förbättrad konsumentinformation beträffandekosmetiska och hygieniska medel, såvitt avser uppgifter om alt produkterna elleri dessa ingående ingredienser testats på djur, behandlades av lagutskottetvåren med anledning av ett flertal motioner i ämnet. I sitt av riksdagengodkända betänkande (LU 1984/85:39) framhöll utskottet att det var en viktigoch angelägen fråga som hade tagits upp i motionerna. Frågans betydelsebelystes också av att den tidigare varit föremål förmotionsyrkanden. I betänkandet underströk utskottet att det självfallet varviktigt aft kosmetiska preparat inte gav allergireaktioner eller andra skador.Enligt utskottet behövde preparaten därför givelvis testas innan de börjadesaluföras. Utskottet konstaterade att de vanligaste testmetoderna syntes varaolika former av'djurtest och att det uppenbart inte gick att undvika att sådanatester var plågsamma. Mot bakgrund av det anförda och med beaktande av att detinte var fråga om produkter som hade ett viktigt medicinskt intresse ansåg utskottet att det var angeläget att man sökte få till stånd en begränsning av djurtesterna och en övergång till andratestmetoder. Ett verksamt medel härvidlag skulle enligt utskottets mening kunna vara införandet av obligatoriska uppgifter på varuförpackningarna om använda djurtester. Produkter som försetts med uppgifter om verkställda djurtester skulle kunna drabbas av köpmotslånd, vilket i sin tur skulle kunna påverka producenterna att använda alternativa testmetoder. Enligt utskottet fanns också sådana metoder redan tillgängliga på marknaden. Frågan om utformande av en innehållsdeklaration av önskatslag på JoU 1987/88:22 kosmetika var emellertid, framhöll utskottet,komplicerad. Utskottet hänvi- Bilaga sade härvid till att företrädare förkonsumentverket framhållit att en sådan information lätt kan bli missvisandeoch ge konsumenterna ett intryck av att ett användande av varan är heltriskfritt från allergisynpunkt, även om så inte skulle vara fallet. mening kunde man inte heller bortse från att det ofta kunde vara mycketsvårt att konstatera huruvida en i produkten ingående ingrediens i någotsammanhang testats på djur. Det var därför en uppenbar risk för att en påvaruförpackningarna angiven uppgift om att djurtest inte förekommit i självaverket inte var riktig. De angivna svårigheterna borde emellertid inte fåleda till att man avstod från att söka få till stånd en information påkosmetikaförpackningar. Utskotlet ansåg det därför angeläget attriksdagen,gjorde ett klart uttalande om vikten av att en sådan varudeklarationkom till stånd. På hemställan av utskottet, som i denna fråga var enigt,gav med anledning av motionerna regeringen till känna (rskr.1984/85:296) vad utskottet anfört om kraftfulla insatser för att få till stånden deklaration på kosmetiska och hygieniska preparat med angivande av ompreparatet eller någon av dess beståndsdelar testats på djur. Frågan om en skyldighet att på kosmetiska produkter angeom produkterna testats på djur behandlades på nytt av . Ibetänkande (JoU 1985/86:6) med anledning av väckta motioner i ämnel anfördejordbruksutskottet att ovannämnda tillkännagivande i vissutsträckning borde kunna tillgodose syftet med motionerna i motsvarande delaroch att motionerna således inte påkallade något ytterligare initiativ frånriksdagens sida. På hemställan av jordbruksutskottet lämnade riksdagenmotionerna utan vidare åtgärd. Med-anledning av begäran gav regeringensocialstyrelsen i uppdrag att utreda frågan. lämnade år 1986till regeringen ett förslag till föreskrifter som bl.a innebär att djurtestadekosmetika vid försäljning skall vara märkta "testade i djurförsök".Med djurtestade kosmetika skall avses varor som tillverkaren har testat på djuroch varor som innehåller ämnen som råvarutillverkaren har testat på djur.Enligt bör antingen märkningsskyldigheten åläggas med stöd avmarknadsföringslagen eller märkningsbestämmelserna meddelas i särskild lag.Socialstyrelsens förslag har remissbehandlats. I propositionen tas i ett sammmanhang (s. 35 - 38) uppdels frågan om förbud för djurförsök som avser kosmetiska och vissa andraprodukter, dels frågan . om skyldighet alt på sådana produkter ange omprodukterna har testats på djur. Departementschefen uttalar för sin del att det avlagutskottet anförda motivet för en märkningsskyldighet, nämligen attden verksamt skulle kunna bidra till en övergång till andra testmetoder, härbärkraft endast under förutsättning att andra testmetoder finns tillgängliga,en förutsättning som dock i allmänhet inte är för handen. testmetoderfinns det i stället anledning att befara att märkningsskyldigheten JoU 1987/88:22skulle få negativa effekter. Sålunda skulle enligt departementschefen ettBilaga genomförande av en begränsad märkningsskyldighet på grundval av socialstyrelsensförslag kunna leda till att konsumenterna missleddes, detta särskilt med hänsyntill att sannolikt samtliga de ämnen som ingår i kosmetiska produkter hardjurtestats i något sammanhang. Vidare skulle uppkomma risk för marknadsföringav produkter som var otillräckligt undersökta av tillverkarna och därförskadliga för konsumenterna. Departementschefen förklarar sig helt delauppfattningen att skälen mot djurförsök är särskilt starka när det är fråga omatt undersöka andra produkter än sådana som har medicinsk betydelse eller påannan grund kan sägas vara livsnödvändiga. är det enligt hans meninginte försvarbart att undanta kosmetika från de undersökningskrav som gäller ifråga om kemiska produkter i övrigt.