bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Mer av helhetssyn och systemtänkande måste präglaregionalpolitiken. Det handlar här inte eller ens huvudsakligen om attlocka företag eller stimulera näringsliv. Det handlar om att göra regionernatill sinsemellan likvärdiga, allsidigt fungerande enheter. Det handlar om densamlade levnadsmiljön för människor. Regionalpolitik har definierats somtillförsel av särskilt destinerade resurser så att säga vid sidan av deallmänna tendenserna och resursfördelningen i stort. Med en sådan utgångspunktblir regionalpolitik ett slags kompensation för utvecklingens negativa följdergentemot vissa delar av landet. Här måste en förändring ske. Det regionalpolitiska målet likställdhet och likvärdighet måste vara riktgivande inom allasamhällssektorer. Det innebären brytning med den kortsiktiga marknads-ochanpassningsprincipen inom de statliga verken och andra offentligaverksamheter. Investeringar och drift inom järnvägs-, väg- och telesektorernakan inte längre passivt följa ett framskridet mönster, där förutsättningen ären fortlöpande koncentration till . Den långsiktiga inriktningenmåste i stället vara att bygga ut infrastrukturen i de eftersatta regionerna medutgångspunkt i deras framtida likvärdighet med andra delar av landet. Härförkrävs omfattande investeringar. Det rör sig här om storleksordningen flera miljarderkronor , främst i Bergslagen, , och övrigautsatta regioner om regional balans skall kunna uppnås. Detta innebär en förskjutning i förhållande till nuvarandeinvesteringsmönster. Det betyder också ett övergivande av det sektorstänkandeoch den fragmentisering som präglar offentlig sektor. Om varje särskilddel av infrastrukturen och de offentliga investeringarna skall motivera sinexistens med en intern, s.k. affärsmässig lönsamhet för denna typ avinvesteringar avgörs främst av deras externa effekter, dvs. deras förmåga attge bidrag till helhetsutvecklingen. Detta bör vara en grundläggandeutgångspunkt vid 7 1987/88. fördelningenav resurser och återspeglas i en samordnad strävan att skapa , AU 1987/88:13 en infrastruktur på jämställd nivå i alla regioner. De regionala skillnaderna kan sålunda inte utjämnas ellerens minska genom en koncentration av regionalpolitiken till företagsstimulanser eller glesbygdshjälp. 1 stället krävs ett brett spektrum av infrastrukturella åtgär der. Till ett förslag från vpk om en särskild medelsinsats för detta ändamål återkommer utskottet senare i framställningen. Vad utskottet anfört i anslutning till vpk-motionen A463bör ges regeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motioneravstyrks. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande regionalpolitikens allmänna inriktning m.m.att med bifall till motion 1987/88:A463 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1987/88:A219 yrkande 3, 1987/88:A412, 1987/88:A426 yrkandena 1 och2, 1987/88:A439, 1987/88:A462 yrkandena 1 - 10, 1987/88:A465 yrkandena 1, 3och 5, 1987/88:A481 och 1987/88:A484 yrkande 1 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört. Nya utvecklingsprogram i utsatta regioner (mom. 3) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet avvisar"och slutar med "i betänkandet" bort ha följande lydelse: ' Utskottet vill för sin del ställa sig bakom vad som anförsi motion A462 om utvecklingsprogram i sydöstra , inland ochmellanbygder samt Bergslagen. fattade beslut om att regeringensnarast skulle återkomma till med förslag till infrastrukturella åtgärder i de utsatta regionerna. Som framhålls i motionen har regeringen inte uppfyllt begäran på denna punkt. Regeringen har i sina förslag på ett ' flagrantsätt underlåtit att lägga förslag om infrastrukturella insatser för de ca 50 Bergslags-, inlands- och mellanbygdskommuner som förlorat mest på grund av den förda koncentrationspolitiken. Ett antal kommuner i sydöstra med stark utflyttning måste också speciellt uppmärksammas. ringen börsålunda återkomma till med åtgärdsprogram enligt uttaladebegäran. Detta bör med tillstyrkan av motion A462 i aktuell del ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3.beträffande nya utvecklingsprogram i utsatta regioner . attriksdagenmed bifall till motion 1987/88:A462 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Avskaffande av lagen om byggnadstillstånd m.m. (mom. 4) , och (allam) anser dels, att den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "Utskottet 98 har" och slutar med "avstyrks därför" bortha följande lydelse: Som framhålls av de moderata motionärerna har regeringensbeslut år AU 1987/88:13 1986 att införa stopp för annat byggande än bostäder istorstadsområdena inte löst några problem utan fastmer skapat en radsvårigheter. Det finns sålunda starka skäl att avskaffa möjligheten förregeringen att med användande av lagen (1971:1204) om byggnadstillståndtillgripa regleringar som byggstoppet. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande avskaffande av lagen om byggnadstillståndm.m. att med bifall till motionerna 1987/88:A2Ö8 och 1987/ 88:A6I7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Decentralisering av statlig verksamhet m.m. (mom. 5) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som pås. 40 börjarmed "Utskottet vill först" och på s. 41 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion A484 (m) visar utvärderingarna avden förra utlokaliseringsomgången att resultatet i form av minskad effektivitetoch ökade kostnader varierat mellan olika verk. 1 viss mån har utlokaliseringarbidraget till att ge de orter som fick delav utlokaliseringarnaen meramång-fasetterad arbetsmarknad. innebar utlokaliseringarna påfrestningarför enskilda människor och gav staten ett mindre gott renommé som arbetsgivare. De utlokaliseringar som den socialdemokratiska regeringenunder senare tid tagit initiativet till har byggt på utomordentligt dåligtunderlag. Bristande hänsyn har tagits bl.a. till förutsättningarna att hållakvaliteten uppe i de verksamheter som utlokaliseras. Det krävs enligtutskottets mening en seriös beredning innan beslut fattas att flytta utverksamheter. Utskottet delar för övrigt uppfattningen i motion A484 attdet finns starka skäl för att de centrala ämbetsverken med stora kontaktytorbör ligga i landets huvudstadsregion. Det hindrar inte att det kan finnasmyndigheter eller delar av myndigheter som utan förfång kan flyttas till andraorter. En annan väg att gå är som utskottet starkt vill förorda att i ökad utsträckning decentralisera statlig verksamhet genom att spridabeslutsfattandet i olika frågor. Härmed åstadkommes också att avståndetminskar mellan beslutsfattande myndighetspersoner och de enskilda individerna. Utskottet delar vidare uppfattningen i motiori A419 attdet är väsentligt att man vid förändringar inom en region tar hänsyn till deninomregionala balansen. Vad utskottet anfört i anslutning till motionerna A484 ochA419 bör ges regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks. (/e/i-att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande decentralisering av statlig verksamhet m.m. att med bifall fill motionerna 1987/88:A419 och 1987/ 88:A484 yrkande 6, med anledning av vad som anförs i proposition 99 1987/88:100bil. 2, punkt 2 samt med avslag på motionerna 1987/ 88:A411,1987/88:A428 yrkande 2, I987/88:A429 yrkande I, 1987/ AU 1987/88:1388:A438 yrkandena 2 och 3, 1987/88:A462 yrkandena 15-17 och 1987/88 :A476 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Decentralisering av statlig verksamhet m.m. (mom. 5) och (båda c) anser Utskottet vill först framhålla betydelsen av att arbetetmed decentralisering av den statliga verksamheten intensifieras. Regeringenmåste på ett helt annat sätt än prioritera dessa frågor. Som framhålls i partimotion A462 bör beslutoch befogenheter läggas så nära dem det berör som möjligt. En decentraliseringav funktioner från den centrala nivån till läns- och kommunnivå måste kommatill stånd. Tyvärr måste konstateras atfutvecklingen underefterkrigstiden bl.a. här inneburit att den statliga centrala myndighetsorganisationenkraftigt har expanderat både vad avser antal och storlek. Många av dessamyndigheter har soin anförs i motion A462 fått en onaturlig storlek ochtillskansat sig en betydande makt. Myndigheterna har starkt medverkat ibyråkratise-ringen och centraliseringen av samhällslivet och har genom tungaregelsystem fördyrat verksamheten. Det är sålunda hög tid att statsmakterna tar sitt ansvarför att vända utvecklingen. De statliga verkens centrala administration kan kraftigt mins kas genom att uppgifter och funktioner decentraliseras till läns- och kom munnivån. Många uppgifter kan också överlämnas fill enskildas egna be slut. Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion A462 (c) att ettförslag med denna inriktning bör tas fram snabbt. Slutligen bör i detta samman hang framhållas att en utlokalisering av offentliga centrala enheter och funktioner till läns-och kommunnivå innebär att kompetens och kunnande " stärks.Besluten kommer närmare dem som berörs och byråkratin minskas. Inte minstviktigt är vidare att den förordade inriktningen skulle ge påtagligaregionalpolitiska effekter. 1 detta sammanhang bör stå fast att nödvändigabesparingar och rationaliseringsåtgärder inte får ske på ett sådant sätt att deförstärker koncentrationsutvecklingen i samhället. Utskottet anser vidare att regeringen bör ta ett samlatgrepp över den framtida utlokaliseringsverksamheten. beslut omförutsättningar och prioriteringsordning bör dävid ligga fast. Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A462 iaktuell del bör ges regeringen till känna. Med utskottets ställningstagande börövriga i sammanhanget upptagna motioner kunna lämnas utan åtgärd. (/e/j-att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande decentralisering av statlig verksamhet m.m. att med bifall fill mofion 1987/88:A462 yrkandena 15 17 med anledning av vad som anförs i proposition 1987/88:100 bil. punkt 2samt med avslag på motionerna 1987/88:A411, 1987/ AU 1987/88:1388:A419, 1987/88:A428 yrkande 2, 1987/88:A429 yrkande ,1, 1987/ 88:A438yrkandena 2 och 3, 1987/88:A476 samt I987/88:A484 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. De regionalpolitiska stödformerna (mom. 7) , och (allam) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjarmed "Vad gäller" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är både utformningen ochhandläggningen av det regionalpolitiska stödet alltför politiserad, vilketmedverkar till att bevara existerande industristrukturer snarare än att geförutsättningar för framtidsföretag. Det finns en rad olika stödformer, och varken myndighetereller företag kan få någon klar överblick över stödstrukturen. En del avbesluten om regionalpolitiskt stöd tas av politiska organ eller av handläggaresom är direkt ansvariga inför politiker. Dessa frestas enligt utskottets meningatt sätta politiska hänsynstaganden framför en realistisk affärsmässig bedömningav olika projekt. Resultatet är att en anmärkningsvärt stor andel av de företagsom fått stöd får ekonomiska problem. Enligt utskottets uppfattning kan man konstatera attmedelsarsenalen inom regionalpolitiken till stor delbestått av olika selektiva stödformer. Dessa är förenade med en rad nackdelar,inte minst från informationssynpunkt, för berörda företag och myndigheter. Därutövermedför selektiva stödformer ofrånkomligen ökade krav på administration jämförtmed mera generella stödformer. Sammantaget leder detta till att utskottetförespråkar dels en begränsning av antalet stödformer, dels att generellakostnadssänkande medel i ökad utsträckning kommer till användning inomregionalpolitiken. En sådan nyordning leder enligt utskottets uppfattningtill att beslutsordningen beträffande regionalpolitiskt stöd automatisktförenklas och att utrymmet för "politiska" beslut minskas. En enklarestödhantering ger också möjligheter till en säkrare uppföljning av projekten.Utskottet biträder alltså moderata samlingspartiets kritik av den nuvarandebeslutsordningen i partimotionen A484 och föreslår att de nuvarandestödformerna lokaliseringsstöd, offertstöd och sysselsättningsstöd avskaffasoch ersätts av en ny generell stödform, benämnd riskgarantilån. Ett system med riskgarantilån kännetecknas av attriskgarantier av olika storlek utgår beroende på i vilket stödområde företagetär beläget. För de normala affärsmässiga riskerna bör dock finansiering medeget kapital och sedvanliga bankkrediter gälla. Utskottet menar att ett sådantsystem innebär en klar markering att det regionalpolitiska stödet inte är enbidragsmöjlighet för mindre goda affärsprojekt utan att detta stöd uteslutandehar till syfte att kompensera för den högre risk som kan följa avlokaliseringen till ett stödområde. Det nya systemet kommer inte såsom detnuvarande att varaensidigt inriktat på byggnader och maskiner. 1 stället tas hänsyn till AU 1987/88:13 samtliga fördyringsaspekter för de berörda företagen iregionalpolitiskt prioriterade regioner. När det gäller den närmareutformningen av riskgarantilånen hänvisas till mofionen. Utskottet anser sålunda att man bör pröva ett system medriskgarantilån i enlighet med motionärernas förslag. Denna nya form för stödbör kunna införas . Regeringen bör återkomma med förslag till regler förrisk-garanfilån så att detta nya system kan träda i kraft under det kommandebudgetåret. Den sittande regionalpolitiska utredningen kan senare utarbetaeventuella förslag till modifikationer. 1 fråga om de regionala investmentbolag som skapas påflera håll i landet finner utskottet det positivt att det existei-andenäringslivet varit villigt att satsa kapital i investmentbolagen. Det ärviktigt att de privata intressenterna inte upplever att de är passiva partnerstill staten. Därför bör enligt utskottets mening statens medverkan begränsastidsmässigt och ej ske i form av ägarandelar utan i form av ett ränte- ochamorteringsfritt lån. Vad utskottet anfört beträffande de regionalpolitiskastödformerna bör med tillstyrkan av motion A484 i aktuell del ges regeringentill känna. (/e/j att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande de regionalpolitiska stödformerna attriksdagen med bifall till motion 1987/88 :A484 yrkandena 3,4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Företagsinriktat stöd (mom. 8), och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 43 som börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den grundsyn sorn redovisas icenterpartiets kommittémotion A482 vad gäller behovet av ett företagsinriktatstöd på regional nivå. Vid sidan av generella åtgärder behövs således meradirekta insatser för att stimulera till såväl ny företagsetablering som stödtill befintlig företagsamhet i utsatta regioner. Det företagsinriktade stödetbör i så stor utsträckning som möjligt hanteras på regional nivå för attbeslutsprocessen skall bli så snabb och effektiv som möjligt. Det bör enligtutskottets mening även vara mer differentierat, flexibelt och möjligt attanpassa efter de skilda förhållanden som råder i olika delar av landet. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandeföretagsinriktat stöd attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A482 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Individinriktade stödåtgärder (mom. 9) BörjeHörnlund och (båda c) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 44 som börjar med "Utskottet '02 har"och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att de generella och företagsstimulerandeåtgärderna bör AU 1987/88:13 kompletteras med ett individinriktat stöd förderri söm väljer att bo och arbeta i de mest utsatta kommunerna. Dengrundläggande avsikten med de traditionella stödåtgärderna är att åstadkomma enrättvisare fördelning av tillgängliga resurser mellan regioner, län ochkommuner. Avfolkningen i vissa kommuner har dock nått så långt att det behövsindividuella stimulanser för att få en nödvändig inflyttning till stånd.Utskottet anser därför att följande individinriktade stimulansåtgärder bör utgåtill de mest utsatta kommunerna. För det första bör bidragsprocenten till arbetsgivare föranställning av medflyttande höjas till av lönekostnaden för den anställdeunder . För det andra bör lånevillkoren vid nyproduktion av småhusinom stödområdena A och B förbättras. Egnahemsägare bör medges en fast garanteradränta méd innan en upptrappning sker. För det tredje bör den årliga studiemedelsavgiftenavskrivas så länge man bor och arbetar inom stödområdena A och B: För denenskilde individen innebär detta en förstärkning av den disponibla inkomstenmed . för dem som har de största studieskulderna. Utskottets ställningstagande i anslutning till motion A482bör, i denna del, ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande individinriktade stödåtgärderatt med bifall till motion 1987/88:A482 yrkande 14 samt med avslag påmotionerna 1987/88:A471 och 1987/88:A472 ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Tillfälliga Stödområden (mom. 10) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 46 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i centerpartietskommittémotion A482 om inplacering av kommurier utanför det ordinariestödområdet i tillfälligt stödområde. Regeringens möjligheter att förklara orter/regioner somdrabbas av strukturförändringar och av arbetsmafknadsproblem som tillfälligastödområden måste utnyttjas på ett mera rättvist och konsekvent sätt än vadregeringen gjort. En akut industrikris eller en kontinuerligt pågåendestrukturförändring med minskande sysselsättningstillfällen som följd bör enligtutskottets mening likabehandlas av statsmakterna. har flertaletmindre kommuner drabbats lika hårt eller hårdare av strukturförändringar änvad t.ex. de större varvsorterna har gjort. Det anförda, som bör ges regeringen till känna, innebärtillstyrkan av motion A482 i aktuell del. delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: '03 10. beträffande tillfälliga stödområden attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A482 yrkande 10som sin AU 1987/88:13 mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Inplacering av enskilda kommuner i stödområde (mom. (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Utskottet vill" och på s. 47 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A418 attstödområdesindelningen bör ändras i län. Flera kommuner som liggerutanför stödområdet är typiska brukskommuner med strukturella svårigheter.Enligt utskottets mening bör och kommuner samt Ramsbergsoch församlingar i kornmun föras till stödområdeA. Vidare bör , , samt föras tillstödområde B. Askersundskommun bör fåstödmöjligheter som motsvarar stödområde C. kommun bör i övrigt få sammaförmåner som övriga Bergslagskommuner. Vad utskottet anfört i anslutning till motion A418 bör gesregeringen fill känna. Övriga här aktuella motioner avstyrks. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande inplacering av enskilda kommuner istödområde att med bifall till motion I987/88:A418 yrkande 1 samt medavslag på mofionerna 1987/88:A436, 1987/88:A438 yrkande 1, 1987/88 :A446 och1987/88: A468 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Lokaliseringsstödet till uthyrningslokaler (mom. 14) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 48 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "tilluthyrningslokaler" bort ha följande lydelse: Enligt gällande regler kan lokaliseringsstöd erhållas föruppförande av industrilokaler för uthyrning i mindre orter. medverksamhet som har industriell anknytning får hyra dessa lokaler. Ibudgetpropositionen föreslås att fortsättningsvis skall alla former avstödberättigad verksamhet kunna bedrivas i lokaler som uppförs för uthyrningmed hjälp av lokaliseringsstöd. Utskottet har intet att erinra mot dettaförslag. Utskottet anser dock att lokaliseringsstödet för detta ändamål måsteförstärkas med hänsyn till vikten av att underlätta näringslivets breddning ochutveckling i mindre orter. Utskottet anser därför i likhet med motion A481 (c)att lokaliseringsbidrag bör kunna utgå för investeringar iindustrilokaler i stödområde A och B resp. i landsbygdsdelarna istödområde C. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: beträffande lokaliseringsstödet till lokaler föruthyrning 104 attriksdagen med bifall till mofion 1987/88:A482 yrkande 5 avslår AU 1987/88:13 propositionen i motsvarande del. Statliga kreditgarantier (mom. 15) (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: I likhet med vad som anförs i ochcenterpartiets motioner (A426 resp. A482) anser utskottet att det är en klarfördel att lokaliseringslänen hanteras direkt av bankerna i stället för avstatliga myndigheter. Statens engagemang bör begränsas till att ge erforderligakreditgarantier. Vad utskottet i anslutning till motionerna A426 och A482anfört om statliga kreditgarantier bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse: 15. beträffandestatliga kreditgarantier attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:A426 yrkande 11 och 1987/88:A482yrkande 7 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Avskaffande av offertstödet (mom. 16) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjarmed "Även frågan" och slutar med "åtgärd" bortha följande lydelse: Offertstödet är som framhålls i motion 1987/88:A426 (fp)en utpräglat selektiv stödform. Det betyder att det inte finns några fastaregler för stödgivningen utan att denna avgörs efter förhandlingar mellanstaten och enskilda företag. Detta förfarande kan medföra risker för missbruk.På sikt kan ett sådant system förväntas leda till ekonomisk ineffektivitet därigenomatt stödet lätt kan komma "fel" företag till godo. Det bör tilläggasatt offertstödet utnyttjats i begränsad omfattning. Med hänsyn tilldet anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion A426 att offertstödetavskaffas fr.o.m. . delsatt utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffandeavskaffande av offertstödet attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A426 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sysselsättningsstödet (mom. 18) motiveringen Under förutsättning avbifall till reservation 7 AlfWennerfors, och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande pä s. 49 som börjar med"Utskottet terar" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följandelydelse: '05 Utskottet har i det föregående föreslagit att de nuvaranderegionalpoliti- AU 1987/88:13 ska stödformerna, bl.a. sysselsättningsstödet,bör ersättas av en ny form av stöd, s.k. riskgarantilån. De nu aktuellamotionerna om en utvidgning av sysselsättningsstödet bör således avslås avriksdagen. Sysselsättningsstödet (mom. 18) (), (), () ochKersti son (c) anser . dels att den del av utskottets yttrande på s. 49 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: Som framhålls i bl.a. motionerna A426 ochA482 har avskaffandet av sysselsättningsstödet i stödområde C drabbat kommunermed en negativ befolkningsutveckling. Riktlinjerna för det nuvarandesysselsättningsstödet lades fast så sent som vid det regionalpolitiska beslutetvåren .'