bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringen borde, anförs det i motionen, hos EG taupp överläggningar i saken, I motion 1987/88:U524 (c) sägs att en ökande handelöver EG:s gränser till följd av att den inre marknaden realiseras kan skapa nyaproblem från tullsynpunkt. Därför borde regeringen pröva frågan om en tullunionmellan EFTA-länderna och EG. I folkpardets och partimotioner 1987/88:U6 och1987/88:U5 komtnenteras vad som i propositionen anförs om en tullunion. Någotyrkande i ämnet framställs dock inte. I sistnämnda motion sägs att riksdageninte har presenterats ett tillräckligt underlag för att kunna ta ställning. Frän svensk synpunkt skulle, menar näringsutskottet, entullunion med EG få såväl positiva som negativa effekter. En tullunion skulle främja en icke-diskriminerande behandling inom EG av svenska företag och produk ter. Den skulle undanröja behovet av ursprungsregler i handeln med , Vidare skulle det fortsatta samarbetet med EG i övriga frågor underlättas. Detta skulle gälla särskilt otn samtliga EFTA-länder omfattades av tullunionen. Om så inte blev fallet skulle EFTA-samarbetet försvagas. Inträdande i en tullunion skulle försvåra för att självstän digt ingå bilaterala handelsavtal med undra länder. ocksåredovisas i propositionen, de institutionella problem som följer av vårt UU 1987/88:24 krav på att kunna avstå från ett gemensamt handelspolitisktuppträdande Bilaga 10 mot bakgrund av den svenska neutralitetspolitiken. Med hänsyn till den uppläggning som har valt försina förhandlingar med EG anser näringsutskottet att för närvarandeinte bör ta något initiativ i denna fråga. Motionerna 1987/88:U7 (m) och1987/88:U524 (c) avstyrks sålunda i hår aktuella delar. Som inledningsvis har nämnts är handeln med industrivarormellan länderna inom EFTA och EG numera fri från tullar och kvantitativarestriktioner. Problem med anknytning till s.k. icke-tariffära handelshinderhar fått ökad aktualitet. Icke-tariffära handelshinder är ettav de områden som sårskilt studeras vid den nya förhandlingsrundan inom ramenför det allmänna tull- och handelsavtalet, (General on Tariffsand Trade). Vid de pågående överläggningarna mellan EFTA och EG behandlas, somhar redovisats i det föregående, flera områden som berör dessa handelshinder.Bl.a. eftersträvas en harmonisering av tekniska handelshinder. Med tekniska handelshinder avses vanligen de problem somkan uppstå genom att olika länder har skilda bestämmelser om buren produkt skall vara beskaffadi fråga om t.ex. dimensioner och säkerhetsanordningar. Vidare kan länderna haolika uppfattningar om hur produktkontrollen skall utföras. Ettsamarbetsprogram om avskaffande av handelshinder i antogs år , 1987 avNordiska ministerrådet. Enligt programmet skall samarbetet bygga på principenom ömsesidigt godkännande av provningsresultat i de nordiska länderna. Denationella myndigheterna bör godkänna kontroll eller provning som är utförd iannat nordiskt land om de berörda nationella föreskrifterna har bedömts varalikvärdiga. Ett centralt inslag i EG:s arbete är att harmoniseramedlemsländernas lagar och regler i den mån det krävs för att förverkliga deninre gemensamma marknaden. I vitboken redovisas två principer för det fortsattaarbetet med att undanröja tekniska handelshinder. Enligt den ena skall en varasom är lagligen producerad och marknadsförd i ett land inom EG fritt kunna säljasinom EG såvida inte ett annat medlemsland kan åberopa behov av skydd förmänniskors och djurs liv och hälsa etc. som grund för egna krav. Den andraprincipen kommer att tillämpas i de fall det finns behov av säkerhetsföreskriftersom bör vara desamma i alla . Enligt denna princip skallharmoniseringen av myndighetsföreskrifter begränsas dll väsentliga säkerhetskrav.I övrigt skall man överlåta tekniska detaljfrågor till de europeiskastandardiseringsorganen. Genom EG:s beslut om den s.k. europeis-' kaenhetsakten, som trädde i kraft , har möjlighet skapats för EGatt med kvalificerad majoritet fatta beslut om harmonisering av ländernaslagstiftning närdet gäller den inre marknaden. krävdes , enhälliga besluti sådana fall. Regeringen har, sågs det i propositionen (s. 36), ettmycket starkt intresse av att svenska företag inte skall missgynnas till följd av olika icke-tariffära 122 handelshinder.Det är väsentligt, anförs det vidare (s. 40), att svenska UU 1987/88:24produkter för att kunna säljas på den europeiska marknaden inte skall Bilaga 10 behöva ändras eller genomgå en mera komplicerad provning än den somEG-företagens produkter utsätts för. är det ett konsumentintresse attutländska produkter inte skall fördyras till följd av att de måste förändrasför att kunna saluföras i . Enligt regeringen är det mot denna bakgrund angeläget attdet inledda samarbetet mellan EG och EFTA rörande bl.a. tekniska handelshinderfördjupas. Det är också viktigt att svenska myndigheter tar till vara demöjligheter till harmonisering med som finns. Myndigheternasmedverkan i det internationella standardiseringsarbetet är också av stortvärde. Beträffande provningsprocedurer måste, enligt regeringen, målet förSverige och övriga EFTA-länder vara att ett arrangemang som möjliggörömsesidigt erkännande av provnings- och certifieringsresultat med EG skallåstadkommas. I detta sammanhang är två yrkanden i motion 1987/88:U7 (m)av intresse. EFTA-länderna måste samarbeta med EG för att avveckla existerandetekniska handelshinder, anför motionärerna. Dessa anser att regeringensambitioner på området är riktiga men kritiserar myndigheterna för att de utfärdarsäkerhetsbestämmelser m.m. utan att beakta motsvarande föreskrifter i andraeuropeiska länder. Instrukdonerna till myndigheterna borde därför förstärkas. Imotionen föreslås ett riksdagsuttalande orn behovet av harmonisering av svenskalagbestämmelser med motsvarande regler inom EG. Motionärerna begär också attregeringen systematiskt i fortsättningen vid framläggande av lagförslag skallredovisa hur det berörda förslaget står i överensstämmelse med gällandeföreskrifter inom EG. En sådan ordning avses bli införd i ochÖsterrike, framhåller motionärerna. Som har framgått av det föregående är frågan om avvecklingav icke-tariffära handelshinder aktuell i flera sammanhang: i det nordiskasamarbetet, i överläggningarna mellan EFTA och EG och i den nya GATT-rundan.Det är, menar näringsutskottet, av stor betydelse för vårt land att sådanahandelshinder i så stor utsträckning som möjligt kan elimineras. Detta får dockinte göras till priset av att väsentliga svenska säkerhetskrav uppges. Något särskilt riksdagsuttalande om vikten av att svenskaföreskrifter harmoniseras med lagar och bestämmelser inom EG, som föreslås imotionen, finner näringsutskottet inte påkallat. Utskottet utgår från attregeringen och berörda myndigheter bevakar de möjligheter på området som finns.Näringsutskottet kommer att behandla regeringens förslag omanpassning av den svenska kontrollen av elektrisk materiel till dekontrollbestämmelser som gäller inom EG (prop. 1987/88:82). Det får vidare förutsättas att regeringen vid utarbetandeav lagförslag beaktar gällande regler i andra länder, inkl. länderna inom EG.Dessa bestämmelser redovisas också vanligtvis i berörda propositioner eller ide utredningar som ligger till grund för regeringens förslag. Näringsutskottetavvisar dock motionärernas begäran om en föreskrift att propositioner medlagförslag i förekommande fall skall innehålla uppgift om motsvarandebestämmelser inom EG. Det sagda innebär alltså att motion 1987/88:U7 (m)avstyrks i här behandlade delar. Utländskaförvärv av svenska företag 1987/88:24 Enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenskaföretag m.m. (den s.k. företagsförvärvslagen) får utländska medborgare, utländskajuridiska personer och svenska aktiebolag utan utlänningsförbehåll, m.fl. inteutan tillstånd förvärva aktier i svenska aktiebolag om förvärvet innebär attköparens andel av aktiekapitalet eller röstetalet i bolaget kommer attöverstiga vissa gränser (10,20,40 eller ). Kravet på dllstånd gäller ocksåvid förvärv av andelar i handelsbolag eller rörelse. Tillstånd erfordras intevid nyetableringar. Förvärv av mindre företag är intetillståndspliktiga. Tillstånd skall enligt lagen meddelas om det inte stridermot något väsentligt allmänt intresse. Frågor om tillstånd i vissa viktigarefall prövas av regeringen. Övriga tillståndsårenden handläggs av länsstyrelsen.I samband med tillståndsprövningen kan det förvärvande företaget göra åtagandenom den fortsatta verksamheten i det förvärvade företaget. En särskild utredare-generaldirektör - har tillkallats med uppdrag att studerautvecklingen hos de företag i som har förvärvats av utländskaintressen. Utredningen (I 1986:02) beräknas bli färdigställd . Vid sidan av nämnda dllståndsprövning kan det utländskainflytandet i svenska företag kontrolleras genom systemet medutlänningsförbehåll. Därmed avses i företagsförvärvslagen ett förbehåll i bolagsordningenför ett svenskt aktiebolag om att utländska rättssubjekt m.fl. sammantagetendast får förvärva en viss del av aktierna i bolaget, vid varje tidpunktmotsvarande av aktiekapitalet och av röstetalet. Som har redovisats krävs inte tillstånd enligtföretagsförvårvslagen vid köp av mindre aktieposter, detta även om detsammanlagda utländska aktieinnehavet i bolaget skulle vara mycket betydande.Flera aktiebolag, däribland vissa större företag, saknar utlänningsförbehåll. Medanledning av en motion (s) i ärendet uttalade sig (FiU1983/84:1) för att ett bättre skydd skulle skapas mot utländskt inflytande isvenska bolag. En arbetsgrupp inom industridepartementet har i rapporten (Ds I1985:7) Utländskt inflytande i svenska företag föreslagit att en ny lag införssom syftar till kontroll av utländska köp av svenska börsregistrerade aktier ibolag som saknar utlänningsförbehåll. Sådana köp skulle enligt förslaget iregel vara tillståndspliktiga når den utländska andelen i bolaget uppgår tillminst av aktiekapitalet och av röstetalet. Enligt förslaget skulleVärdepapperscentralen bevaka när dessa gränser har passerats. Regeringen anförde i proposition 1986/87:74 omnäringspolitik inför 1990-talet att det finns behov av gränser för det utländska ägandet i de svenska börsföretag som saknar utlänningsförbehåll. Enligt regeringen måste dock det av arbetsgruppen föreslagna kontrollsystemet beredas ytterligare, främst till följd av att Värdepapperscentralen saknade möjlighe ter att svara för den erforderliga rapporteringen. Regeringen avsåg dessutom att noggrant följa utvecklingen av det utländska ägandet i de berörda företagen. På förslag av näringsutskottet (NU 1986/87:30) instämde riksda gen i regeringens bedömning och avslog två motioner med krav på avveckling J24 (fp) resp.skärpning (vpk) av nuvarande restriktioner. Motionerna fick stöd i UU1987/88:24 reservationer (m; fp; vpk). Enligt bestämmelser i skall medborgare ochföretag i ett medlemsland ha rätt att starta och driva rörelse i ett annat landinom EG på samma villkor som gäller i detta land. Fördraget stadgar också bl.a.att förvärv över gränserna av aktier i bolag skall kunna göras utan att man iövrigt är etablerad i landet i fråga. I den nu aktuella propositionen sägs (s. 59) att enförändring av den svenska etableringslagstiftningen i relation dll EG:sbestämmelser skulle medföra såväl olägenheter som fördelar för svensktvidkommande. Till nackdelarna hör främst riskerna för sämre insyn i företagen,ökat beroende och överflyttning av viktiga forsknings- ochutvecklingsfunktioner eller produktion dll andra länder. Mot detta skall, menarregeringen, vägas de fördelar i form av t.ex. förbåttrade resurser och ökadkunskap som en utländsk etablering kan föra med sig. Prövningen av de svenskaetablerings-bestämmelserna i förhållande till EG:s föreskrifter bör enligtregeringen anstå till dess pågående utredningsarbete i frågan har avslutats. Isamband därmed borde även övergripande mål vad gäller relationernatill EG vägas in. Den svenska inställningen dll utländska företagsförvärv iSverige har väckt berätdgad kritik i utlandet, hävdas i motion 1987/88:U7 (m).De svenska storföretagens expansion görs nu vanligtvis genom köp av företagutomlands. För utländska intressenter som vill investera i svenskt näringslivfinns det emellertid många hinder i form av lagar, byråkratiska rutiner ochpolitiska påtryckningar, anförs det. För att anpassningen till reglerna för dengemensamma inre marknaden inom EG skall blir det, menar motionärerna,nödvändigt att praktiskt taget alla hinder för utländska företagsförvärvavskaffas. I motionen krävs därför att regeringen skall lägga fram förslag omupphävande av företagsförvärvslagen. Vidare begärs att regeringen skall låtautreda hur andra hinder för utländska förvärv av aktier i svenska företag skallkunna avvecklas. Härvid åsyftas främst utlänningsförbehållen i bolagsordningarna. har under allmänna motionstiden framförtdelvis liknande synpunkter i sin partimotion 1987/88:N303 om kapitalmarknaden.Svenskt ägande av företag utomlands går inte i längden att förena medrestriktioner för utländska aktieförvärv i , heter det där. Nuvarandebegränsningar leder till en cementering av ägarstrukturen som är ogynnsam försmåsparare och även från allmän synpunkt, menar motionärerna. De anser ocksåatt det skulle vara positivt om de svenska företagen fick ett ökat inslag avutländsk kompetens. Därför föreslås att utländska medborgare fritt skall fåförvärva aktier i svenska företag. Utländska företagsförvärv här i landet kan otvivelaktigtskapa en rad posidva effekter. Till dessa hör bl.a. att tillgången till nyteknik och annan kunskap kan förbättras, att företagen kan förses med ökaderesurser och att näringslivet kan erhålla nya impulser på olika områden.Utländska investeringar i aktier i svenska bolag underlättar vidarenäringslivets försörjning med riskkapital. Ett ökat utländskt inflytande kandock medföra vissa problem, särskilt när det gäller störreinternationella företag med en hög gradav internationalisering. Som anförs i propositionen kan i sådana UU1987/88:24 sammanhang möjligheterna till insyn i och påverkan avbeslutsprocessen i Biläga 10 företagen försämras. Förvärven kan ocksåleda till ett ökat internationellt beroende och till negativa konsekvenser frånregionalpolitisk synpunkt. Viktiga delar av företagen kan också efter förvärvenkomma att föras över till koncernföretag utomlands. Det är mot denna bakgrund nödvändigt med en viss regleringav de utländska företagsförvärven i . Det behövs också en kontroll av detutländska ägandet i svenska aktiebolag. Detta kan, menar näringsutskottet,fastslås trots att det i propositionen berörda utredningsarbetet ännu pågår.Med hänvisning dll det anförda avstyrker näringsutskottet de två motionerna,båda i berörd del. Företagsförvärvslagen, som har behandlats i föregåendeavsnitt, är inte tillämpbar på svenska försäkrings- eller bankaktiebolag ellerpä aktierna i sådana bolag. Ett utländskt försäkringsbolag kan driva verksamhet iSverige - genom en generalagent eller genom ett svenskt dotterbolag - under iprincip samma förutsättningar som gäller för ett svenskägt försäkringsbolag.Utländska förvärv av aktier i svenska försäkringsaktiebolag regleras inte ilag. Det finns dock möjlighet att i bolagsordningen införa utlänningsförbehåll.Försäk-ringsverksamhetskommittén har haft i uppdrag att se över gällande lagbestämmelserom bl.a. försäkringsbolagens verksamhet. Kommittén har i sitt slutbetänkande(SOU 1987:58) Försäkringsväsendet föreslagit vissa begränsningar irätten att förvärva aktier i svenska försäkringsaktiebolag. Enligt kommitténsförslag skall varken ett svenskt eller ett utländskt rättssubjekt få äga mer änen viss andel av aktierna i ett sådant bolag. Härutöver anser kommittén attstarka skäl talar för att det införs en gräns för det sammanlagda utländskainflytande;t i svenska försäkringsbolag. Något förslag härom framläggsemellertid inte, utan kommittén hänvisar till det - här tidigare nämnda -utredningsarbete i saken som pågår inom industridepartementet. För banker finns det däremot vissa inskränkningar i frågaom utländska etableringar och förvärv av aktier. Enligt bankakdebolagslagen(1987:618) får utländska medborgare och andra utländska rättssubjekt, m.fl.inte förvärva aktier i svenska bankaktiebolag. Utländska banker har sedan den 1juli 1985 möjlighet att med regeringens tillstånd etablera sig i genomatt bilda bankaktiebolag. De får däremot inte öppna filialkontor här i landet.Fr.o.m. är 1987 har svenska bankaktiebolag möjlighet att etablera filial iutlandet. " Inom EG pågår arbetet med att få till stånden inre marknad för finansiella tjänster. Detta skall tillgodoses dels genom en harmonisering av lagarna på vissa viktigare områden, dels genom ett ömsesidigt erkännande av medlemsländernas krav i fråga om etablering, tillsyn m.m., dels genom s.k. hemlandskontroll innebårande att tillsynen över bolags verksamhet utomlands utförs av myndighet i bolagets hemland. Mellan EFTA och EG 126 inleddesår ett informationsutbyte beträffande reglerna för handeln UU1987/88:24 med finansiella tjänster. Bilaga 10..,, Enligt regeringen har ett starkt intresse av attså långt möjligt' medverka i det västeuropeiska samarbetet i fråga omfinansiella tjänster. Det går inte, sägs det i propositionen (s. 107), att utanytterligare jämförande undersökningar hävda att svenska lagbestämmelser harandra syften eller innebär starkare restrikdoner för den finansiella sektorn änEG:s regelverk. Det utredningsarbete rörande finansiella tjänster som pågår iSverige utgör, menar regeringen, såväl ett hinder som en fördel i sammanhanget.Regeringen åsyftar härvid kréditmarknadskommitténs (Fi 1983:06) ochvärdepappers-marknadskommitténs (Fi 1987:03) arbete. Den förstnämnda kommitténkommer i ett betänkande som beräknas bli avlämnat att ta uppbl.a. frågan om utländska aktieförvärv i banker, finansbolag ochfondkommissionsbolag. , som har i uppdrag attutreda bl.a. reglerna för värdepappersmarknaden, fondbörsverksamheten ochfondkommissionärernas verksamhet samt att se över reglerna för insiderhandelmed aktier och andra värdepapper, beräknas avsluta sitt arbete före utgången avår 1988. Enligt regeringen kan det vara svårt att ta ställning till vissacentrala frågor i det västeuropeiska samarbetet innan resultatet avutredningarna föreligger. Dessa möjliggör att olika aspekter av ettutvidgat samarbete kan få en aktuell belysning. Moderata samlingspartiet kräver i sin partimotion1987/88:U7 att förbudet mot utländskt ägande i svenska banker snarastavvecklas. I motionen förordas också - dock utan yrkande - att utländska bankerskall få rätt att etablera filialer i . EG har låtit det bli känt, sägsdet i motionen, att man avser att fillåta etablering av udändska banker endastom banker från har motsvarande möjlighet i landet i fråga.Motionärerna anser vidare att den pågående översynen av lagbestämmelserna påförsäkringsområdet måste beakta utvecklingen inom EG. måste aktivtsträva efter att få dll stånd en öppen bank- och försäkringsmarknad iförhällande till såväl EG som länderna inom EFTA, anförs i motion 1987/88:U6(fp). För de svenska företagen skulle detta öppna helt nya internationellamöjligheter. Vidare skulle, menar motionärerna, konkurrensen på hemmamarknadenförbättras. bör inrikta sig på att de finansiella tjänsterna skall ingåi den västeuropeiska integrationen, sägs i partimotion 1987/88:U5.Förutsättningarna för detta bör enligt motionärerna utredas närmare. Om de ipropositionen berörda utredningarna inte har i uppdrag att ge arbetet en sådan inriktningborde tilläggsdirektiv utfärdas. beslutade om en ny banklagstiftning.I samband därmed behandlades motioner (m; fp) om att utländskt ägande i svenska bankaktiebolag skulle möjliggöras. (NU 1986/87:36) hänvi sade till att frågan prövades av kreditmarknadskommittén och avstyrkte motionerna. Reservanter (m, fp) krävde att regeringen skulle anmodas att lägga fram ett förslag i saken . 'följde utskottet. På förslag av näringsutskottet avslog motioner (m; fp) om att det skulle öppnas möjlighet för utländska banker att inrätta filialer i . ansåg det vara motiverat att utländska bankers möjligheter till etablering i begränsades till de två formerna ' Motionerna fick stöd i-en UU 1987/88:24reservation (m, fp). Det kan här tilläggas att det inte ingår ikreditmarknads- Bilaga 10 kommitténs direktiv att studera frågan. delar regeringens intresse för attSverige i möjligaste mån skall delta i det västeuropeiska arbetet med att skapaen enhetlig marknad för finansiella tjänster. har i många fall spelaten aktiv roll i det omfattande internationella samarbetet rörande dessatjänster. Genom det informationsutbyte som redan har inletts mellan EG och EFTAbeträffande regler för handeln med finansiella tjänster torde konkretasamarbetsmöjligheter kunna identifieras. En ökad fri handel med finansiella tjänster förutsätterinte i och för sig att nuvarande begränsningar rörande utländskt engagemang isvensk bankverksamhet upphävs. Frågan om utländska förvärv av aktier i svenskabanker bör, som näringsutskottet har uttalat, inte avgöras förrän denhar prövats av kreditmarknadskommittén. Som redan har nämnts kommer kommitténinom kort att redovisa sin inställning i saken. Det bör dock redan här fastslåsatt det är av långsiktigt intresse för värt land att dessa banker förblir isvensk ägo. anser vidare att motionärernas krav på attutländska banker skall ges rätt att inrätta filialer i inte förnärvarande bör föranleda något riksdagsinitiativ. Som framgått har utländskabanker möjlighet att etablera sig i genom attbilda dotterbolag. Utskottet utgår från att regeringen bevakar frågan, sårskiltmot bakgrund av utvecklingen inom EG. Utformningen av ny lagstiftning påförsäkringsområdet får anledning att återkomma till i ett senaresammanhang. Av vad som anförts framgår att näringsutskottet avstyrkerhär behandlade motionsyrkanden. antog EG ett nytt ramprogram för forskning ochutveckling. Det nya programmet, som sträcker sig över ,innebär en kraftigt ökad insats av budgetmedel jämfört med föregående program.De industriella forskningsprogrammen för informationsteknologi (ESPRIT),telekommunikationer (RACE) och modernisering av tillverkningsindustrin ()prioriteras. Dessa industriinriktade program har tidigare i principvarit öppna för deltagande endast för EG:s medlemsländer. Företagensprojektkostnader finansieras normalt till genom bidrag från EG:sbudgetmedel. har det givits möjlighet för företag och institutioner frånEFTA-länderna att delta i programmen på projektnivå, dock utan bidrag tillfinansieringen från EG. Det är av största vikt att svenska forskare och svenskindustri ges tillfälle att medverka i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram, anförs det i propositionen (s. 83). Möjligheten till deltagande i de industristrategiska programmen bör därför utnyttjas. Regeringen framhåller att det inom ramen för existerande stödsystem finns visst utrymme för bidrag till ett utökat europeiskt forskningssamarbete. Förutsättningarna för svensk medverkan i EG:sforskningsprojekt tas upp UU 1987/88:24 i motionerna 1987/88:U5 (c), I987/88:U7(m), 1987/88:U523 (s) och 1987/ Bilaga 10 88:U524 (c). Svenska företag ochinstitutioner bör kunna delta på samma villkor som gäller för deltagare frånEG, hävdas det samstämmigt i motionerna. I två av dessa - 1987/88:U7 (m) och1987/88:U524 (c) - begärs att regeringen skall förelägga ett förslagtill finansiering av svenskt deltagande i programmen motsvarande det stöd somges inom EG. 1 partimotion 1987/88:U5 krävs att regeringen skall verkaför att svenska intressenter skall ges möjlighet till fullt deltagande iprogrammen under samma förutsättningar som gäller för företag inom EG.Regeringen borde vidare ha en beredskap att avsätta erforderliga resurser fördetta ändamål. Stöd till svenskt deltagande i EG:s industriinriktadeforskningsprogram utgår inom ramen för anvisade medel till styrelsen för teknisk utveckling, STU. beslutade om en treårig ekonomisk ram för STU:s stöd dll teknisk forskning och utveckling (prop. 1986/87:80, NU 1986/87:33, rskr. 1986/87:292).