bet · GB01UbU34 · 1987-12-31 00:00:00 — om jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop.1987/88:105 delvis) UbU 1987/88:34 I detta betänkande behandlas förslag som regeringen() förelagt i proposition 1987/88:105 omjämställdhetspolitiken inför 90-talet jämte motioner. Regeringen har i proposition 1987/88:105 omjämställdhetspolitiken inför 90-talet (s. 75-89) berett tillfälle attta del av vad som anförts i propositionen om det fortsatta jämställdhetsarbetetinom utbildningsområdet. Motioner med anledning av proposition 1987/88:105 1987/88: A33 av m .fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om flickors och pojkars inlärningsstrategier. 1987/88: A35 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendekvotering vid antagning till utbildningslinjer, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeurvalsregler vid tillsättning av skolledartjänster. 1987/88:A36 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 9. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om skolmiljöns betydelse för jämställdhetsarbetet, 10. att beslutar att - med avslag på prop.1987/88:105 i motsvarande del - som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om roll för jämställdhetsarbetet, 11. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:Ub392 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom särskild I 1987/88. försöksverksamhetmed könsmässig särbehandling på utvalda gymnasielin- UbU 1987/88:34 jer iskogslänen. 1987/88:Ub398 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omjämställdhetsarbetet i skolan. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A811. 1987/88:Ub565 av m.fl. (fp) van - såvittnu är i fråga -yrkas 29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående den könsmässiga sammansättningen avhögskolestyrelserna. 1987/88:Ub626 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 3. att hos regeringen begär åtgärder förjämställdhet inom högskolan i enlighet med vad som anförs i motionen. 1987/88:Ub803 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omjämställdhetsfrågorna i lärarutbildning och lärarfortbildning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendejämställdhetsplaner på de enskilda skolorna, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkönadegrupper i bl.a. teknik och data. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88: A801. 1987/88: A805 av och () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt särbehandling i utbildningsväsendet för att påskynda utvecklingen mot ökad jämställdhet bör avvisas. 1987/88: A810 av m.fl. (c) vari -såvittnu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrad inriktning av utbildningen för en ökad jämställdhet. I proposition 1987/88:105 redovisas en femårighandlingsplan för regeringens fortsatta jämställdhetsarbete. En sammanfattningav frågor som rör jämställdhet i utbildningen lämnas i den del avpropositionen som utarbetats inom (s. 45-52). Frågornavidareutvecklas i, den del som utarbetats inom (s.75-89). Jämställdhet innebär enligt propositionen att kvinnor ochmän har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentligaområden i livet. I propositionen konstateras att jämställdhetsarbetet gårstarkt framåt i . Det finns numera en allmän enighet bland politiskapartier och arbetsmarknadens parter om att målet är att förbättra kvinnorsvillkor i arbetslivet och männens möjligheter att ta ansvar för hem och barn.även om åsikternaskiljer sig när det gäller medlen för att uppnå målet. UbU 1987/88:34 bereds tillfälle att ta del av vad som anförts ipropositionen om det fortsatta jämställdhetsarbetet inom utbildningsområdet. Det långsiktiga målet för arbetet med att förändra denojämna könsfördelningen inom skolan och högskolan skall vara att ingetderakönet skall vara representerat med bland elever och studerandeinom de olika utbildningarna. Utskottet tar först upp frågor som rörjämställdhetsarbetet inom skolan. den kommande femårsperioden uppställs följande målför gymnasieskolan: - Andelen intagnaav underrepresenterat kön bör öka till i de utbildningar där flickorresp. pojkar nu utgör . Som exempel på sådana utbildningar kannämnas el-teleteknisk linje och social servicelinje. - Iförsöksverksamhet med treårig industriteknisk linje bör andelen flickor uppgåtill minst en femtedel av de intagna. - Iförsöksverksamhet med treårig social service- och omvårdnadslinje bör andelenpojkar uppgå till minst en femtedel av de intagna. - På fyraårigteknisk linje bör andelen flickor öka till minst en tredjedel av de intagna. - Andelenstudieavbrott bland flickor på pojkdominerade linjer bör inte vara högre änbland pojkarna på dessa linjer. Vidare uppställs mål för hur stor andel av skolledarna sombör vara kvinnor: - och /93 bör minst hälften av lediga skolledartjänster tillsättas med kvinnor. Bland samtliga rektorer bör på så sätt andelen kvinnor ha ökat från till . För studierektorer bör motsvarande ökning ske från nuvarande till . I ett antal motioner väckta både och med anledning av propositionen tas upp frågor om hurjämställdheten skall förbättras i skolan. I motion 1987/88:Ub398 (m) anförs att bristfälligakunskaper hos låg- och mellanstadielärare i matematik och naturvetenskapligaämnen är allvarligt från jämställdhetssynpunkt. Flickor måste redan tidigtuppmuntras att tillägna sig dessa ämnen och förstå värdet av goda kunskaper ialla ämnen. Flickor måste utbilda sig i teknik och naturvetenskap om landetskall kunna få tillräckligt många kvalificerade och kompetenta personer inomdessa områden. Det är viktigt att det finns kvinnor som förebilder när flickorsöker sig till mansdominerade ämnesområden. I motionerna 1987/88:Ub803 (fp) yrkande 3,1987/88:Ub810(c) yrkande 3 och 1987/88:A36 (c) yrkande 9 anförs att det är viktigt att densneda könsfördelningen bland skolpersonalen förändras, då den försvårar jämställdhetssträvandena.Barnen och ungdomarna behöver en förändrad miljö i skolan i detta avseende somkan ge dem alternativa förebilder, bl.a. inför det egna ämnes- och yrkesvalet.Enligt motion 1987/88:Ub803 bör varje skola upprätta en särskild plan för attförbättra jämställdheten. 1* 1987/88.14saml. Flickors och pojkars möjligheter att få likvärdigundervisning och lika goda UbU 1987/88:34 kunskaper i alla ämnen tas upp imotionerna 1987/88:Ub398 (m), 1987/ 88:Ub803 (fp) yrkande 4 och 1987/88:A33(fp) yrkande 6. Motionärerna betonar vikten av att lärarna är uppniärksamma påatt undervisningen utformas så att den intresserar både flickor och pojkar ochtar hänsyn till deras olika erfarenheter och inlärningssätt. Enligt motion1987/88:Ub803 har undersökningar visat att pojkar och flickor behandlas olika iskolan och att flickor osynliggörs medan pojkars, kreativitet uppmuntras.Därför bör enkönade undervisningsgrupper få förekomma främst i grundskolanunder vissa perioder, t.ex. vid laborationer och praktisk undervisning i ämnensåsom teknik och data, där flickor traditionellt inte hävdar sig. Målet bördock vara att flickor och pojkar från tidig ålder skall ha samma utgångslägeoch bli lika behandlade i undervisningen. I motionens yrkande 2 betonas attjämställdhetsfrågorna måste ingå som en naturlig del i undervisningen i skolan.Därför måste frågor som rör jämställdhet och kamp mot könsrollstänkande få enframskjuten plats i lärarutbildning och lärarfortbildning. Kvotering och särbehandling vid antagning till utbildningoch tillsättning av skolledartjänster i syfte att främja jämställdheten inomutbildningsväsendet avvisas i motionerna 1987/88: A35 (m) yrkandena 2 och 3och 1987/ 88: A805 (m) yrkande 2. Varje individ bör har rätt att bli likvärdigtbehandlad utifrån de krav som utbildningen eller arbetet ställer. Kvotering kanvara till nackdel för och undergräva tilltron till den grupp man avser attgynna. Först om valet står mellan jämbördiga individer bör könstillhörighettillåtas.få avgöra valet. Andra åtgärder måste användas för att ökajämställdheten, t.ex. utbildning och introduktionsperioder för kvinnor i syfteatt få fler kvinnliga skolledare. Enligt motion 1987/88:Ub392 (s) bör det påbörjas ensärskild försöksverksamhet med könsmässig särbehandling vid antagning tillvissagymnasielinjer i skogslänen. Därigenom skulle jämställdheten gynnas, ungaflickors utflyttning motverkas och möjligheten öka att få utbildad personalinom yrken där den könsmässiga snedfördelningen är stor och det råder brist påpersonal. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Utskottet instämmer till fullo med de föredragandestatsråden och motionärerna i att jämställdheten inom utbildningsväsendetbehöver förbättras. Förvisso har mycket hänt på detta område under de senastedecennierna, både beträffande de faktiska förhållandena inorn skolan och närdet gäller attityderna i samhället och hos de enskilda människorna. Detåterstår dock ännu mycket att göra. Det är inte lätt ens med nog så konkretaåtgärder av olika slag att snabbt ändra pch påverka både kvinnors och mänsinställning och attityder i dessa frågor eller stärka kvinnors självförtroendenär det gäller att göra otraditionella utbildnings- och yrkesval. Utskottet anser det mycket viktigt attjämställdhetsfrågorna verkligen får en plats i undervisningen i skolan och attlärarna är uppmärksamma på betydelsen av att undervisningen utformas så att denintresserar både flickor och pojkar och att lärarna har lika förhållningssättmoj elever av olika kön. Det är vidare viktigt att flickor som görotraditionella val får positiva erfarenheter från undervisningen, både för sinegen skull och för andra flickorsom de förmedlar sina erfarenheter till när dessa står inför utbild- UbU1987/88:34 nings- och yrkesval. Jämställdhetsfrågorna bör vara centrala i lärarutbildningoch lärarfortbild ning, inte endast som avskilda delar eller kurser, utan även som en integrerad del i utbildnings- och fortbildningsverksamheten. Jämställdhetsfrågorna finns upptagna i utbildningsplanerna för lärarutbildningarna. Utskottet förutsätter att universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och övriga utbild- i . ningsansvariganoga följer dessa frågor när det gäller den nya grundskollärarlinjen och dennya gymnasielärarutbildningen. Som framhålls i propositionen är det vidare viktigt attfortsatta insatser görs av () och länsskolnämnderna för attgenom forsknings- och utvecklingsarbete, information m.m. bidra till att läroplanensintentioner i fråga om jämställdhet genomförs. Enligt utskottets uppfattning är det också angeläget attframhålla att skolstyrelser och skolledare har ett stort ansvar för attjämställdhetsfrågor uppmärksammas i undervisningen. Utskottet har den förhoppningenatt så sker utan att skolorna åläggs att upprätta särskildajämställdhetsplaner. Jämställdhetsarbetet bör i stället vara en naturlig del iarbetet inom varje skola, t.ex. när en arbetsplan för skolan utarbetas och vidbeslut om fortbildning, studiedagar, m.m. I propositionen lämnas ett antal exempel på åtgärder somredan vidtagits och sådana som skall prövas i det fortsatta arbetet. Till dessaåtgärder hör bl.a. tillskapande av enkönade grupper för att stödja flickorsmöjligheter att hävda sig inom teknik och naturvetenskapliga ämnen. Det är dockviktigt att ansvariga på olika nivåer uppmärksammar att undervisning i dessaformer inte blir ett permanent inslag i skolan. Skolan skäll vara enskola for alla, och andra åtgärder får prövas om man inte lyckas göraundervisningen likvärdig för flickor och pojkar inom en och samma klass. Det är enligt utskottets uppfattning nödvändigt att prövamånga olika metoder för att minska den könsmässiga snedrekryteringen till olikautbildningar, t.ex. beträffande reglerna för intagning till gymnasieskolan.Detta skulle också motverka den regionala obalansen. Under en övergångstid kandet t.o.m. vara motiverat att pröva åtgärder som gynnar underrepresenterat könvid intagning till gymnasieskolan. Det är nämligen nödvändigt att bryta derådande könsmässiga valen till gymnasieskolan, bl.a. för att vidga flickornasutbildnings- och yrkesval som fortfarande till stor del är . begränsat till enalltför smal sektor. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringenställer upp mål för hur stor andel kvinnor det bör finnas bland skolledarna.Som påpekas i propositionen är det angeläget att utvecklingen går snabbare . Det är inte bra att den manliga dominansen bland skolledarna fortfarandeär så stark trots att kvinnorna är i majoritet bland lärarna i skolan.. Måletbör vara att minst häften av antalet lediga skolledartjänster /93tillsätts med kvinnor. Det är viktigt att, som framhålls i propositionen, dettamål uppnås inom ramen för sakliga urvalsgrunder. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkande 2 i motion 1987/88:A805 och yrkandena 2 och 3 i motion 1987/88:A35. Deninställning till behovet av ett fortsatt arbete med jämställdhetsfrågor- na somåterspeglas i propositionen och motionerna överensstämmer med UbU1987/88:34 Utskottet har i det föregående något berört vilkaåtgärder som bör och kan vidtas på olika nivåer inom skolväsendet och inommyndigheter ansvariga för skolan och lärarutbildningen. åtgärderbör och kan prövas och det åligger de ansvariga att se till att så sker. Det ärinte sak att i detalj utforma hur jämställdhetsarbetet inom skolmyndigheterna,skolorna och lärarutbildningen skall bedrivas. utgår frånatt dessa frågor bevakas och att åtgärder vidtas utifrån de allmänna mål somgäller för jämställdhetsarbetet i samhället och därmed också inom skolansvärld utan att gör något särskilt uttalande i frågan. bör utan erinran lägga till handlingarnavad som anförts i propositionen om jämställdhetsarbetet inom I propositionen framhålls att vuxenutbildning i olikaformer har stor betydelse för jämställdhet mellan kvinnor och män. Kvinnor hari mycket högre utsträckning än män uppskjutit sitt inträde på arbetsmarknadenoch även gjort längre avbrott i förvärvsarbetet. Vid återinträdet på arbetsmarknadenär deras ungdomsutbildning inte längre lika användbar. Kvinnor har inte helleri samma utsträckning som män fått möjlighet till internutbildning ochkarriärutveckling på en arbetsplats. För många kvinnor erbjudervuxenutbildningen en chans att skaffa sig kunskaper och kompetens som ökarderas möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden och att påverkaförhållandena i arbetslivet. Det är därför enligt föredragande statsrådetsmening viktigt ur jämställdhetssynpunkt att slå vakt om vuxenutbildningen.Vuxenutbildningen är av särskilt stor betydelse för invandrarkvinnorna. Det ärenligt propositionen angeläget att SÖ genom olika åtgärder bidrar till attjämställdhetsfrågorna ägnas större uppmärksamhet i studie- och yrkesorienteringoch undervisning inom de olika formerna av vuxenutbildning. Utskottet instämmer i föredragande statsrådets uttalandeom vuxenutbildningens betydelse för jämställdheten och föreslår att riksdagenutan erinran lägger till handlingarna vad som anförts i propositionen i dettaavsnitt. Enligt propositionen bör samma långsiktiga mål gälla förhögskolan som för gymnasieskolan, nämligen att ingetdera könet bör vararepresenterat med på någon studieväg. För den kommandefemårsperioden ställs följande mål upp: - Andelen antagnaav underrepresenterat kön bör öka till i de utbildningar därkvinnliga resp. manliga studerande nu utgör . Utbildning tillreceptarie och drifttekniker utgör exempel på sådana utbildningslinjer. - Särskilda ansträngningarbör göras för att öka andelen kvinnor i tekniska utbildningar inom högskolan.Andelen kvinnliga studerande bör öka till av de antagna. - Andelen manligastuderande i medellånga vårdutbildningar, såsom utbildning till sjuksköterskam.m., som uppgår till , bör öka till . Föredragande statsrådet konstaterar att kvinnor är starktunderrepresenterade på forskartjänster och lärartjänster i högskolan och attdetta är Av ca 1 350 ordinarie tjänster som professor 1987/88:34innehades endast 60 av kvinnor. Kvinnorna bör ha en större möjlighetatt öka sin andel i forskarutbildning och forskning genom de ökade resursertill doktorandtjänster och tjänster som forskarassistent som anvisas underinnevarande treåriga planeringsperiod. Statsrådet anför vidare att en korrekttillämpning av gällande bestämmelser är av strategisk betydelse för kvinnorsmöjligheter att rekryteras till forskarutbildning och skilda former avkompetensgivande vikariatstjänster inom forskning och högre utbildning. Enöversyn av proceduren vid professorstillsättningar aviseras. Frågor omjämställdhet inom forskningen kommer att behandlas i nästa forskningproposition,som läggs fram . Enligt motion 1987/88:Ub565 (fp) yrkande 29 bör riksdagensom sin . mening ge regeringen till känna att ingetdera könet bör ha mindre än40 % av platserna i de nya högskolestyrelser som träder i funktion den 1 juli1988. Utskottet erinrar om att det i propositionen (s. 64)ställs upp som ett mål att kvinnor och män bör vara lika representerade istatliga styrelser och kommittéer . Som delmål ställs uppatt kvinnorepresentationen skall vara och minst 40 %senast år 1995. När en plats i en statlig styrelse skall återbesättas under enlöpande förordnandeperiod bör strävan enligt arbetsmarknadsministern vara attdenna plats i första hand erbjuds det underrepresenterade könet (s. 69).Regeringens hittillsvarande metod har varit att när myndigheter nominerarbegära två namn, ett på en kvinna och ett på en man, om detta kan ske inomramen för sakliga urvalsgrunder (förordningen om jämställdhet i statligverksamhet, omtryckt 1986:1395). Så har skett även vid nomineringarna till denya högskolestyrelserna. Det ankorrimer således på dem som nominerarstyrelseledamöter att se till att både kvinnor och män föreslås. Utskottetförutsätter att regeringen strävar efter att få såstor representation som möjligt för kvinnor, för att det uppsatta målet skallkunna nås inom eller före utsatt tid. Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att något separat mål för sammansättningen av högskolestyrelsernainte behöver ställas upp, varför yrkande 29 i motion 1987/88:Ub565 avstyrks. Vissa åtgärder för att förbättra jämställdheten ihögskolan begärs i motion 1987/88:Ub626 (c) yrkande 3. Enligt motionärernas'mening bör UHÄ få i uppdrag att utreda vilka karriärhindren för kvinnorna äroch hur dessa hinder skall kunna undanröjas. Vidare bör en jämnarekönsfördelning i beslutande organ, såsom högskolestyrelser,tjänsteförslagsnämnder vid professorstillsättningar m.m. eftersträvas.Slutligen bör enligt motionen mera medel anvisas för forskning som är av starktintresse för kvinnor. Utskottet konstaterar att förändringarna inom högskolan ifråga om jämställdhet sker långsamt. Detta beror både på faktorer inomhögskolan och på faktorer som finns inom skolväsendet och samhället i övrigt.Förändringar som sker inom och gymnasieskolan kommer att såsmåningom avspeglas även inom högskolan. Utskottet har i det föregående berörtfrågan om sammansättningen av högskolestyrelserna. Utskottet fäster stor viktvid att ansvariga inom högskolan inser att jämställdhetsfrågorna måste beaktasbåde i vad gäller kvinnors arbetsförhållanden och karriärmöjligheter inomhögskolan och i vad gäller innehåll i och uppläggning av utbildning och forskning.Frågor om resursförstärkningar till forskning bör UbU 1987/88:34 enligtutskottets mening behandlas i ett sammanhang, dvs. när nästaforskningsproposition läggs fram. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 3i motion 1987/88:Ub626 och föreslår att utan erinran lägger tillhandlingarna vad som anförts i propostionen om det fortsattajämställdhetsarbetet inom högskola "och forskning. Föratt ytterligare uppmärksamma jämställdhetsfrågorna i utbildningen och stimulerajämställdhetsarbetet och jämställdhetsdebatten avser chefen förutbildningsdepartementet att inrätta en särskild ledningsgrupp inom departementetför att samordna och förbereda åtgärder som gäller jämställdhet inomutbildningsområdet. Enligtmotion 1987/88:A36 (c) yrkande 10 är det inte lämpligt attjämställdhetsarbetet leds av den aviserade gruppen inom departementet. I ,ställer bör ansvaret ligga på SÖ. Detär enligt utskottet självklart att SÖ har ett stort ansvar för det fortsattajämställdhetsarbetet inom skolan. Detta utesluter emellertid inte att det kanvara en fördel om det dessutom finns en ledningsgrupp inom departementet, sompå denna nivå kan koncentrera sig på och uppmärksamma jämställdhets- ,frågorna. En sådan grupp minskar inte utbildningsmyndigheternas ansvar. Motion1987/88:A36 yrkande 10 avstyrks. Imotion 1987/88: A36 yrkande 11 hemställs också om att det skall finnas enjämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd. Utskottethar så sent som under innevarande i sitt betänkande 1987/88:11avstyrkt ett motsvarande yrkande med hänvisning till att all personal vidlänsskolnämnderna i sin verksamhet skall känna ansvar förjämställdhetsfrågorna. En ordning enligt motionärernas förslag skulle kunna fåen effekt motsatt den önskade. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 1987/88:A36 yrkande, 11. 1. beträffandekvotering m.m. inom skolväsendet att med avslagpå motionerna 1987/88: A35 yrkandena 2 och , 3 och 1987/88:A805 yrkande 2 utanerinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:105, 2. beträffandedel fortsatta jämstältdiieisarbetet i övrigt inom skolan och vuxenutbildningen att med avslagpå motionerna ,1987/88:Ub392, 1987/ 88:Ub398, l987/88:Ub803 yrkandena 2-A.1987/88:A33 yrkande 6, 1987/88:A36 yrkande 9 och 1987/88:A810 yrkande 3. utanerinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:105, 3. beträffande sammansättningen avhögskolestyrelserna att jiksdagen avslår motion 1987/88:Ub565 yrkande 29, 4. beträffande del fortsattajämsiättdhelsarbetel inom högskolan att med avslag på motion1987/88:Ub626 yrkande 3 utan erinran lägger till handlingarna vad som anförts iproposition 1987/ 88:105, 3. beträffande skolöverstyrelsensrott i jämsiättdhelsarbetel UbU 1987/88:34 att avslår motion1987/88:A36 yrkande 10, 4. beträffande enjämstättdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd att avslår motion1987/88:A36 yrkande 11. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (); LarsSvensson (s), (), (), (), (), BirgerHagård (m), (), (), (vpk),(), (), () och EwaHedkvist (). Kvotering m.m. inom skolväsendet (mom. 1) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Det ärenligt" och slutar med "motion 1987/88:A35" bort ha följandelydelse: Utskottetkan av principiella skäl inte acceptera att könskvotering används som en metodatt förbättra jämställdheten vare sig då det gäller antagning till, utbildningeller då det gäller tillsättning av tjänster. Kvotering kan snarare vara tillnackdel för det kön som avses att gynnas. Först om valet står mellan jämbördigasökande kan könstillhörighet tillåtas vara avgörande. Att antas till enutbildning för att rnan tillhör ett visst kön är inte en bra förutsättning föratt man skall klara utbildningen väl. Andra metoder måste användas för att ökaandelen underrepresenterat kön inom olika utbildningsvägar. Sådana metoderexemplifieras i motionerna 1987/88: A35 och 1987/88: A805. bör medbifall till de aktuella motionsyrkandena som sin mening ge regeringen tillkänna att könskvotering inte bör prövas för att förbättra jämställdheten.