bet · GB01KrU20 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till idrott, rekreation och turism (prop.1987/88:100 bil. Idetta betänkande behandlar utskottet de förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposifion 1987/88:100 bil. 11 () underavsnittet I. Idrott, rekreation och turism saml motioner som väckts ianslutning härtill. Demotioner rörande jdrolten,som utskottet behandlar i detta sammanhang rörhöjning av anslaget, utredning av idrottens finansiering, idrottsrörelsensinsatser för olika grupper, internationellt idroltsutbyle, sammansättningen avRiksidrotlsförbundels styrelse samt de s;k. främjandeorganisationernasanknytning till . Påturist- och rekreationsområdet behandlas i motionerna bl.a. inriktningen avSveriges turistråds verksamhet och storleken av del statliga stödet till turismoch rekreation, statliga insatser för turismen på central och regional nivå,rådets ansvar för de sociala målen för turist- och rekreationspoliliken,utveckling av båtlivet, cykelturism, begreppet primära rekreationsområden samtfrågan om huvudmannaskap för rekrealionsfrågor. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag., 1fråga om inriktningen av verksamhet gör utskottet med anledning avetl molionsförslag etl uttalande om de sociala målen för turist-ochrekreationspolitiken. I övrigt avstyrks motionerna. Vid betänkandet har fogats18 reservationer och 1 särskilt yttrande. Regeringenhar under punkt I 1 (s. 118-123) föreslagit att 2.lill Stöd lill idrotten för /89 anvisa ett reservationsanslag av256 . Förslagom idroltsforskningens organisation (punkt 1 i propositionens hemställan)behandlas i utbildningsutskottets betänkande UbU 1987/88:28. 1Riksdagen 1987/88.13 saml. Motioner'.--: .v KrU 1987/88:20 1987/88;Kr404 av () vari yrkas 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen , ' anförts om satsningar till förmån för handikappidrotten, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts ominternationellt idrotlssamarbete, 4. alt riksdagenhos regeringen begär förslag lill en försöksverksamhet med en massiv stödinsatstill idrottsrörelsen och andra ideella organisafioner i en krisdrabbad ort. 1987/88:Kr409 av m.fl. (c) vari yrkas : . 1, att beslutar anslå . tillSveriges riksidroltsför- , bund, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi-motionen- ' anförts om inriktninge;n mot prioriterade områden inom idrotten som i ', ' yrkande 1 angiven anslagsökning ger möjlighet till. i987/88:Kr411 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att med anledning äv proposition 1987/88:100bil. 11 under anslaget I 1 Stöd till idrotten anslår 297,7 miljl kr. 1987/88:Kr414 av m.fl. (fp) vari yrkas altriksdagen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en i förhållande tilldelnuvarande statsstödet alternativ finansiering av den svenska idroltsrö- . ' , : .:.' 1987/88:Kr415 av m.fl. (fp) vari yrkas ättriksdageri hos regeringen begär den organisationsförändring beträffande vissa organisatio- , ner avfolkrörelsekaraklär som omtalas i motionen. 1987/88:Kr417 av m.fl. (m) vari yrkas , 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statensutseende av representanter i Riksidrottsstyrelsen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omfrämjandeorganisalionerna. 1987/S8:Kr423 av () vari yrkas 1. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottensbetydelse för samhället, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om barn- ochungdomsidrott, 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om bättrevillkor för handikappidrotten, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omelitidrottens betydelse, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om invandrarnaoch idrotten. utskottet' , .' .KrU 1987/88:20 I propositionen betonas idrottsrörelsens insatser i détsvenska samhället. Idrottsrörelsen som har över 2 milj. medlemmar organiserarfler ungdomar än någon annan folkrörelse. Idrottsutövning ger många delaktigheti en större social gemenskap och spelar därför en viktig social roll.Föredragande statsrådet anser del därför angelägel alt samhället på olika sättstödjer idrottsrörelsens strävan att bredda sin verksamhet ytterligare. Hanframhålr ler att det finns skål att göra särskilda insatser för att aktiverafler kvinnor, handikappade och invandrare. Andra verksamhetsområderi som idrottsrörelsen böruppmärksamma är motionsidrotten saml barns och ungdoriiars idroltsulövning.Vidare är del viktigt att de som ägnar sig ål elitidrott ges godaförutsättningar härför. () och dessspecialförbund bör inom ramen., för sina anslag sörja för att så sker. Statsrådet framhåller att behovet av forskning påidrottens ornråde är stort. I budgetpropositioneri under utbildriingsdeparlementelshuvudtitel (prop. 1987/88:100, bil. 10 s. 302-305) föreslås också all ettcentrum för idrotlsforskning skall inrättas i Slockholm den . Vidareföreslås att fyra nya professurer inrättas, varav två i idrqttsmediciri, en ipedagogiksärskilt idrottspedagogik - och en i historia - särskiltidroltshisloria. Vid detta center skall bedrivas forskning ochforskarutbildning. Centret skall också arbeta för samverkan och samordning inomdet aktuella forskningsområdet. Regeringsförslaget behandlas av utbildningsutskottet idess betänkande UbU 1987/88:28 (punkt 1). I propositionen föreslås att stödei lill idrotten höjs med22,2.milj. kr.fill' totalt ca 256 milj. kr. Drygt hälften av detta stödfördelas av RF på de olika specialförbunden. Dessa beslutar själva hur bidragenskall.fördelas mellan olika ändamål, t.ex. insatser för ledarutbildning,ungdomsverksamhet, elitidrott och jämställd idrott. De medel som RF centraltdisponerar skall användas för bl.a. insatser för ledarutbildning, för intensifieradkampanj rnot användning av dopingpreparat samt för övriga insatser av gemensarnnatur inom idrotten. För dellagande i de olyrnpiska spelen och iSöul beräknas i propositionen sammanlagt 8,8 milj. kr. Stödei till idrottens anläggningar föreslås engångsvis höjt med 5 milj. kr. Till stöd till mindre föreningsanlägg ningar beräknas för /89 5,5 milj. kr. - vilket innebär en uppräkning med 0,5 milj. kr.-samt 4,5 milj. kr. för andra anläggningsbehov i ' , Härav har 2 milj. kr. beräknats för den fortsatta utbyggnadenav . Inriktningen av samhällets stöd till idrottsrörelsen läsupp i tre motioner; Enligtmotion Kr409 (c) engagerar idrollsrörelsen400 OOOideelllarbelan-'=! :: ; ' ; ,-; de ledare.Dessa gör en stor samhällsinsats genom att fostra ungdomar tilL : personligt ansvarstagande och ge dem en positiv social gemenskap. Om idrottsrörelsen skall kunna behålla dem som frivilligtarbetar;inom : ,; ' rörelsen och dra lill sig fler frivilligakrafter är det nödvändigt: med etl ökat samhällsstöd. Motionärernaföreslår därför en anslagshöjning med 15 milj. ,. 1* 1987/88.13saml. kr: utöverregeringens förslag. Denna förstärkning av anslaget bör enligt KrU 1987/88:20motionärerna främst användas för all genomföra programmen Ungdom och Motion.Dessa två program, vilka RF presenterat i sin anslagsframställning, syftar tillall utöka verksamheten bland barn och ungdomar saml alt stimulera till motion inärmiljö. Vidare anser motionärerna att de specialförbund som görbreddsalsningar med aktiviteter där olika åldersgrupper och kön gemensamtdeltar bör få ökat samhällsstöd. Speciella målgrupper, såsom kvinnor,invandrare och handikappade, bör komma i åtnjutande av idrottsrörelsensaktiviteter på lika villkor. Motionärerna tar även upp de små specialförbundenssvåra ekonomiska ställning. Dessa har mycket små möjligheter alt förbättra sinekonomi genom reklamintäkier eller stöd från sponsorer. Den föreslagnaanslagshöjningen bör enligt motionärerna även ge utrymme för ell ökat stöd tilldessa förbund. Även i motion Kr423 (fp) framhålls idrottsrörelsensbetydelsefulla samhällsinsatser. Motionären anser alt följande områden börbyggas ut och få etl ökat stöd, nämligen barn- och ungdomsidrott, handikapp-,kvinno- och invandraridrott samt elitidrott. I motionen lämnas en utförligmotivering lill önskemål om förstärkningar på dessa områden, och motionärenföreslår att skall göra uttalanden i enlighet härmed. 1 motion Kr404 anför () allhandikappidrotten bör få ökat statligt stöd. Med anledning av motionärei-nas synpunkter påidroltsledarnas viktiga roll vill utskottet erinra om att RF i åretsanslagsframställning särskilt framhåller all idrottsrörelsen måste läggastörsta vikt vid åtgärder som bidrar lill alt förbättra rekryteringen ochutbildningen av ledare. har idrottsrörelsen ett egetstudieförbund. Riksidrotismötel år 1985beslöt alt för perioden t.o.m. prioritera fyra huvudområden, nämligenbarn, ungdom, motion och tävling. När det gäller kvinnoidroft avser RF att i samverkan medspecialförbunden stödja forskning kring kvinnlig idrott samt all inom denordinarie . utbildningen utveckla kurser för kvinnor i ledarskap, Iränarskap,självförtroende och personlig utveckling. Invandraridrott får bl.a. stöd frånRF som även arbetat med att förrriedla invandrarkunskap till idrottens organisationer. Utskottet konstaterar att i motionerna framförda förslagoch synpunkter på behovet av satsningar på speciella områden inom idrottenöverensstämmer väl med vad som förordas i propositionen. I propositionen betonas all det är väsentligt att fierkvinnor rekryteras både som aktiva och ledare. Föredragande statsrådetredovisar att medel beräknats inom anslaget för särskilda insatser för attaktivera handikappade och invandrare. Motionsidrottens betydelse understryks.Han anser att del är viktigt alt olika insatser görs för att ge allt fiermöjligheter lill rekreafion och motion och att RF särskilt bör beakta dennaverksamhet och framhåller idrottsrörelsens ansvar när det gäller verksamhetenför barn och ungdomar. Beträffande elitidrottens villkor understryks i propositionenviklen av alt de som ägnar sig åt elitidrott ges goda förutsättningar härför. Med hänvisning till vad som anförts anser ulskoltet allnågon särskild framställning till regeringen med anledning av motionerna Kr404yrkande 2, Kr409 yrkande 2 och Kr423 inte är påkallad. I motionKr404 las även upp frågan om internationelh idrottssamarbete. Motionärenmenar att bör arbeta utbyggt internationellt ; m idroltsutbylebåde för ledare och aktiva inom bredd-och elitidrotten. kulturellaoch idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra Han tar även upp frågor om de olympiska spelens organisation ochförordar alt skall verka för att de permanent förläggs till en och samma orteller land. Exempelvis bör förläggas fill . Den svenska idrottsrörelsen har ett omfattandeinternationellt samarbete. bedriver svensk idrottsrörelse ettbiståndsprojekt i . Detta projekt är helt inriktat på att utvecklabreddidrotlen. Svensk idrott har också engagerat sig mot rasförtrycket inomidrotten i södra . Motionsförslag som rör de olympiska spelens organisationoch förläggning har utskottet behandlat (KrU 1985/86:23, KrU 1986/ 87:20). Utskottet avstyrkte förslagen med hänvisning bl.a. lill att det bör i första hand ankomma på idrottsrörelsen all avgöra på vad sätt idrotlslävling ar skall arrangeras. : , - , Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionKr404 yrkande 3. ..'-'.... \'.. En/;öy'n(«g av an5/ager med 15 milj. kr. föreslås som ovannämnts i motion ' Kr409yrkande 1 och med 41,6 milj. kr. i motion Kr411 (vpk) yrkande 1. ' : - -' Förslageti propositionen innebär att anslaget höjs med till ca 256 milj. Utskottetvill även påpeka alt en ökning av idrottsrörelsens möjligheter att > självbidra till finansieringen av sin verksamhet torde följa sorn resultat avriksdagens behandling av de förslag som regeringen lagt fram i propositionen .om ändring i lotterilagen ni.m. 1987/88:141). Med hänsyn lill bl.a.rådande budgetläge anser sig utskottet inte böra föreslå en höjning utöver denav regeringen förordade. Utskottet avstyrker alltså motionerna i,här aktuelladelar. För att lösa idrottsrörelsens besvärliga ekonomiskasituation bör enligt .' motionKr414 (fp) en utredning tillkallas med uppgift att utarbeta nya former ' , förfinansieringen av idrottsrörelsens verksamhet. Med hänsyn till idrottsrörelsens ställning som ensjälvständig folkrörelse bör det enligt utskottets mening ankomma på idrottsrörelsen själv all föra , . framförslag om en översyn av finansieringsformerna. Utskottet avstyrker därförmotion Kr414. består av 14 ledamöter. Av dessa är 11 valdaav Riksidrollsmö- , , . tet, två utses av regeringen och en av personalen. Imotion Kr417 (m) föreslås, ; .. altstatens representation i RF:s 5fyre/,se skall upphöra. all del ärviktigt att idrottsrörelsen inte påtvingas en halvoffenllig roll ulan kan förblien fri, obunden och demokratiskt uppbyggd rörelse. De anser att . . ',. svenskidrott riskerar att bli alltför beroende av den politiska makten. Utskottet kan inte dela motionärernas farhågor för idrottsrörelsens : .i, ,, utveckling.Utskottet har i del föregående understrukit de stora ideella insatser som deaktiva inom idrottsrörelsen gör och som är av avgörande betydelse för idrottsrörelsens verksamhet.Styrelsens majoritet beslår också De två statliga representanterna har till uppgift bl.a.all KrU 1987/88:20 överlägga om fördelningen,av det statliga bidraget med vissa av de utanför RF stående organisationerna - de s.k. frärnjandeorganisalionerna - som får sitt statsbidrag via RF. ,,r , <; Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr4] 7 yrkande : , 1. : . : _. . . , , : .-, Des.k.främjandeorganisationérnasslällningtasuppirr\ölionernäKr415(fp) och Kr417. .:....,;,. -,,. Dessa organisationer utgörs av tioförburid méd verksamhet inom idrotls- och friluftslivets område. Motionärerna anser ätt det är felaktigt att RFskall ' ha möjligheter att påverka organisationernas statsbidrag; De förordar att beredningen av organisationernas anslagsframställning bör ske direkt i . . : - Utskottet har vid flera lillfälleri tidigare och senastvåren 1987 (KrU 1986/87:20) behandlat förslag med samma syfte söm de riuföreliggande. Utskottet har därvid uttalat att de riktlinjer för samordning somlades fast bör bibehållas. Uiskollel påpekade också att del ärregeringen som slutgiltigt tar ställning till RF:s förslag till fördelning avanslagen till främjandeorganisalionerna. har vissa ay de-, s.k. främjandeprganisalionernabildal etl samarbetsorgan - Friluftsorganisationernas samarbetsorgan. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning alt detinte.finns någon anledning att förändra nuvarande fördelningssystem. MotionernaKr415 och Kr417 yrkande 2 avstyrks alltså. I motion Kr404 föreslås alt idrottsrörelsen skulle fåresurser för att göra en massiv insats för ungdomen på eri ort söm drabbats av arbetslöshet och ekonomiska svårigheter. bör eriligt rnotionen ge regeringen i uppdrag att utarbeta förslag till en sådanförsöksverksarhhet på en krisdrab bad ort. Vid /87 avstyrkte utskottet ett förslag som i allt väsentligt överensstämmer med det här aktuella. Utskottet underströk därvid vikten av alt alla möjligheter att motverka social utslagning i, krisdrabbade orter tas till vara. Otvivelaktigt kan idrottsrörelsen liksom andra ideella organisationer spela en aktiv roll och gör.del i många sammanhang. '' Med hänvisningfill del anförda avstyrker utskottet motion Kr404 yrkande, -.,. -- ..-.:. :;: .. 1. beträffandeinriktningen av samhällets stöd till idrottsrörelsen alt avslårmotionerna-1987/88;Kr404 yrkande 2, 1987/ 88:Kr409 yrkande 2 och1987/88:Kr423, :' , 2. belräffandeinterhationeUt idrotlssamarbete attriksdagen avslår mofion 1987/88:Kr404 yrkande 3, 3. beträffande medelsanvisningeri v -i att medbifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motionerna 1987/88:Kr409 yrkaride Loch 1987/88:Kr411 yrkande 1 fill Stöd till idrotten för /89 anvisar etlreservationsanslag 6 ; , ., . 4. beträffandeutredning om idrottsrörelsens finansiering KrU 1987/88:20 alt avslår motion 1987/88;Kr414, 5. beträffandestatens representation i att avslårmotion 1987/88:Kr417 yrkande 1, 6. belräffande detstadiga stödet till främjandeorganisationerna att avslår mofionernan1987/88;Kr415 och 1987/88:Kr417 yrkande 2, 7. beträffandeviss försöksverksamhet på en krisdrabbad ort att avslår motion1987/88:Kr404 yrkande 4. Stöd till turism och rekreation Regeringen har underpunkt 12 (s. 124-128) föreslagitriksdagen att till Stöd till turism och rekreation för /89anvisa ett reservafionsanslag av . 1987/88:Kr403 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att berördalänsstyrelser får i uppdrag att ett förslag för fiskevård, turism, friluftsliv och tillgänglighet vid Torneälv, älv. , älv och utarbetas och föreläggs berörda kommunala och regionala organ, 2. alt hos regeringen begär alt Sverigesturistråd får i uppdrag att marknadsföra älv, älv, älv, älv och som rekreafions- och fiskeområden. 1987/88:Kr405 av och () variyrkas all uttalar sig för alt en betydande del av turistrådsanslag används för att uppnå rekreationspoliliska, regionalpolitiska ochsociala målsättningar. 1987/88:Kr406 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av samhälleligt stöd till cykelturism i allmänhet och till etlfullföljande av projektet i synnerhet. 1987/88:Kr408 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att begär att regeringen utarbetar en planmed en riksmålsätt ning för turismens utveckling, 2. att till turistråd anvisar 25 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit för extra marknadsföringsinsatser enligl de riktlinjer som anges i motionen, 3. att riksdagenbeslutar avskaffa begreppet primära rekreationsområden, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statensindustriverks branschsludie och turistråds strukturplan, 5. att riksdagenanslår 10 milj. kr. till turistråd för investeringsstöd tilllokala/regionala användare av ell nytt bokningssystem som skall ersätta BOKSER, 1** 1987/88.13saml. 6. all begär att regeringen ser översammansättningen av KrU 1987/88:20 turistråds styrelse i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen tih kännavad i motionen , anförts om att främja turismens utveckling. 1987/88:Kr413 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. all riksdagenavslår förslaget i proposition 1987/88:100, bilaga 11. I 2 Stöd lill turism ochrekreation avseende marknadsföringsinsatser om 25 milj. kr. 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en ny huvudman för rekreationspolitiken iSverige. 1987/88:Kr416 av m.fi. (fp) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingav turism och kullurlurism i . 1987/88:Kr418 av m.fi. (m,fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om insatser förturistnäringen i . Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Jo259. 1987/88:Kr424 av Axel m.fl. (s) vari yrkas allriksdagen som sin . mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ökat statligt stöd för alt utveckla besöksnäring och turism iGävleborgs län. 1987/88:Kr425 av och (s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna väd imotionen anförts om behovet av åtgärder för utveckling av båtlivet. 1987/88:Kr428 av och () vari yrkas 1. alt riksdagenhos regeringen begär alt de primära rekreationsområdena avskaffas, 2. alt riksdagenbeslutar alt till turisträd anvisa 25 milj. kr. utöver regeringensförslag för extra marknadsföringsinsatser. ' Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A468. Anslaget lill turism och rekreation föreslås ipropositionen höjas med drygt 28 milj. kr. lill ca 108,5 milj. kr. Frånanslaget utgår medel för turistråds verksamhet och lillmarknadsföring. Vidare lämnas bidrag lill utvecklings- och försöksverksamhetinom turist- och rekreationsseklorn efter prövning av en delegation som lyderunder . Imån av resurser lämnas också bidrag till uppförande avturist- och rekreationsanläggningar av riksintresse saml till vissa ideellaorganisationer. har lill uppgift alt utveckla svensk turismoch genom mark- ' nadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans ochsysselsättning saitit stödja regional utveckling. skall medverkatill alt förbättra möjligheterna för breda folkgrupper lill turism ochrekreation. 1 propositionen redovisas alt den svenska turistnäringenberäknas omsätta ca . internationelltresande lill , ca interregionall KrU 1987/88:20resande inom och ca närlurism. Turistnäringen somsysselsätter av samtliga förvärvsarbetande är större än fleraindustribranscher. Svenska turister beräknas lägga ut ca 20 miljarder kronorårligen på resor utom landet, Det s.k. turislnelloli bytesbalansen uppvisadeunder ell underskott på ca . Föredragande statsrådet bedömer att den svenskaturistnäringen befinner sig i ett skede med stora möjligheter lill enpositiv utveckling. Denna bedömning grundas bl.a. på den genomlysning av densvenska turistnäringen som turistrådet presenterat i en strukturplan för turismoch rekreation i samt den branschsludie om turistnäringen som statensindustriverk tagit fram (SIND PM 1986:5). För all utveckla Sverigeturismen ifråga om såväl affärs- som semeslerresandet är del dock nödvändigt med utökadeinsatser främst på marknadsföringssidan. Det krävs också en bättre samordningav samhällets och näringslivels insatser: I propositionen föreslås att en särskild satsning skallgöras på i första hand intensifierade marknadsföringsinsatser. Till dennasatsning som skall omfatta av skall staten anslå 25 milj. kr.per år. I propositionen anges bl.a. följande riktlinjer för hur satsningen börgenomföras. Satsning bör ske på konkreta och väl förberedda projekt,vilka under och efter genomförandet skall utvärderas. Det är viktigt med ennoggrann prioritering och koncentration av insatserna. Ökademarknadsföringsinsatser med en inriktning mot främst upplevelseturism, affärs-och konferensresande men också semesterresande bör, sägs del, kunna medverkatill att öka turistnäringens kapacitetsutnyttjande och lönsamhet. Ökadestatliga insatser på marknadsföringssidan kräver även medverkan frånnäringslivels sida för alt önskvärt resultat skall uppnås. understryker att statliga insatser på marknadsföringsområdet iförsta hand bör utgöra en kompletterande finansiering lill näringslivels egnainsatser. Del bör ankomma på turistråd att initiera och utveckla ensådan samordning av marknadsföringen. I motion Kr405 (s) ansluter sig motionärerna lillförslaget om ökade marknadsföringsinsatser. De anser dock alt en betydande delav anslag bör användas för att uppfylla de av år 1984angivna målsättningarna för rådels verksamhet. Motionärerna föreslår därför allriksdagen skall uttala sig för att en betydande del av anslaganvänds för all uppnå rekreationspolitiska, regionalpolitiska och socialamålsättningar. Med anledning av motionen vill utskottet erinra om attTuristrådet i sin anslagsframställning redovisar att rådels aktiviteterföreslås koncentreras till tre projekt, nämligen Profil , Status Sverigesamt del sk. MIC-projeklet - där står för Meeting, Incentive, Conventions.Projekten är inriktade på den svenska marknaden, del internationellasemeslerresandet resp. affärsresemarknaden. De tre projekten är allalångsiktiga. avser att driva dem . Om de utvecklaspositivt kan de permanentas och göras ekonomiskt självbärande. Med utgångspunkt i denna verksamhetsinriktning harTuristrådet gjort KrU 1987/88:20 vissa förändringar i sin organisation. Ihuvudsak innebär dessa att verksamheten har renodlats till kunskap ochutveckling, vilket krävt att servicefunktioner brutits ur den egentligaorganisationen och föreslås av rådet etableras inom ett särskilt bolag -RESURS. Vidare har den operafiva verksamheten organiserats i tre avdelningarmed klar inriktning på kunskap och utveckling, nämligen Forskning ochutveckling. Affärsutveckling och Marknadsutveckling. All massmedial verksamhethar samlats i en informafionsenhet.