bet · GB01BoU10 · 1987-12-31 00:00:00 — De skäl som så sent som vägledde införandet avåterflyttningsbidragen äger enligt bostadsutskottets mening fortsattgiltighet. Det föreligger sålunda även ett behov av de aktuellabidragen. avstyrker med hänvisning härtill förslagen ifolkpartiets partimotion Bp230 yrkande 9 samt i motionerna Bo247 (m) yrkande 7och Bo258 (c) yrkande 8 såvitt nu är i fråga om att bidragen skall avvecklas. Nybyggnadsbidrag lämnas vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus på vissa orter under förutsättning att preliminärt lånebesluteller dispens för påbörjande har meddelats efter ochbyggnadsarbetena påbörjats före utgången av . Nybyggnadsbidragen uppgårtill /m och fill /m" under det andraåret efter husets färdigställande. Bidrag till nybyggnader utgår bl.a. på deorter där begränsningar har införts i fråga om igångsättning av ombyggnader. Förslag om en avveckling av nybyggnadsbidragen lämnas ifolkpartiets partimotion Bo230 yrkande 10 och i motion Bo247 (m) yrkande 6.Motiveringarna härför är dels att motionärerna motsatt sig införandet av deaktuella bidragen, dels behovet av besparingar på statsbudgeten. Åven i fråga om nybyggnadsbidragen äger de vid införandethösten 1986 anförda skälen härför fortsatt giltighet. Det föreligger sålundaett fortsatt behov också av nybyggnadsbidragen. Dessutom bör de ibostadsbyggnadsprocessen involverade kunna räkna med att statliga utfästelserstår fast. Annars uppstår en ryckighet i planeringen som kritiseras inte minsti motioner från (m) och (fp). avstyrker förslagen i folkpartietspartimotion Bo230 yrkande 10 och i motion Bo247 (m) yrkande 6. För att förbättra ungdomens bostadssituation infördes somframgått ovan (BoU 1986/87:16) ett särskilt ungdomsbostadsstöd. Stödet utgår i form av ett särskilt bidrag till de kommuner med brist på bostäder för ungdomar, som regeringen bestämmer. En förutsättning för stöd är ätt 55 kommuneneller av kommunen utsett organ förmedlar genomgångsbostäder BoU 1987/88:10 förungdomar. För lägenheter upplåtna och förmedlade på detta sätt lämnas bidragmed ett belopp som motsvarar . uthyrning pågår,dock längst till dess hyresgästen fyller . För en ungdomsbostad somupplåts åt makar eller sambor upphör stödet när någon av dem uppnått dennaålder. Avser uthyrningen en nybyggd eller ombyggd lägenhet som upplåtits somgenomgångsbostad för ungdom alltsedan den färdigställts, gäller som enytterligare förutsättning för bidrag att det för lägenheten beräknade bidrageti sin helhet tillgodoförs fastighetsägaren som produktionsstöd. De bidragkommunen får för andra ijngdomsbostäder än de nu nämnda får användas på detsätt som kommunen finner lämpligt för att främja fillkomsten avungdomsbostäder. För studentbostäder gäller särskilda regler. Krav på enavveckling av ungdomsbostadsstödet förs fram i tre motioner. 1 partimotion Bo230 yrkande 8 samt i motionBo247 (m) yrkande 5 föreslås stödet avvecklat med hänvisning till behovet avbesparingar på statsbudgeten. Enligt motion Bo258 (c) är ungdomsbostadsstödet krångligt,byråkratiskt och ineffektivt. Med hänvisning härtill och till motionsförslag(c) om åtgärder för att komma till rätta med ungdomars bostadsproblem föreslåsi motionens yrkande 10 att stödet skall avvecklas fr.o.m. . Ungdomsbostadsstödet infördes för mindre än sedan.De skäl som vägledde införandet av stödet äger enligt bostadsutskottets meningfortsatt giltighet. Ungdomens bostadssituation är på många orter sådan att ettfortsatt stöd är motiverat. För att stödet skall kunna få sin avsedda effektmåste det naturligtvis få vara i kraft under en så att kommuner ochfastighetsägare hinner genomföra erforderliga planerings- och byggnadsåtgärderm.m. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda folkpartietspartimotion Bo230 yrkande 8, Bo247 (m) yrkande 5 samt Bo258 (c) yrkande 10. Tilläggslån kan utgå för ombyggnad av vjssa kulturhus ochför grundförstärk-ningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla bostadshus, föråtgärder mot radon, fukt, mögel och rost m.m., föratt ändralägenhetssammansättningen i vissa hus samt för vissa andra ombyggnadsåtgärder iframför allt miljonprogrammets bostadsområden. Vidare kan tilläggslån lämnasför arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande. har för innevarande budgetår fastställt tvåramar för beslut avseende tilläggslångivningen. Den första ramen avser riksantikvarieämbe tets tillstyrkanden av ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Denna ram, som förutom tilläggslångivningen även avser förhöjt låneunder lag enligt ombyggnadslåneförordningen, uppgår till 90 milj. kr. för budget /88. Av ramen får högst 2,5 milj. kr. disponeras för tilläggslån för arkeologiska undersökningar. Den andra ramen avser både tilläggslån till bostadshus som är för olika byggskador (fukt, mögel och rost m.m.) och ändrad lägenhetssammansättning samt tilläggslån till kulturhisto- <5g risktvärdefulla hus för grundförstärkningsåtgärder. har fastställt BoU1987/88:10 denna ram till 40 milj. kr. för /88. Slutligen harriksdagen fastställt en ram om 100 milj. kr. för ombyggnadsåtgärder i hyres-och bostadsrättshus som är . I tre motioner diskuteras frågan om för vilka ändamål somtilläggslån skall kunna utgå. I motion Bo247 (m) yrkande 14 föreslåslånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning upphöra med motiveringen attmänniskornas efterfrågan och inte olika statliga bidrag bör styra enfastighets lägenhetssammansättning. Motsvarande yrkanden framställs i motionBo228 (m) yrkande 1 och Bo258 (c) yrkande 11 såvitt nu år i fråga. 1 motionBo258 (c) hänvisas till den tilltagande bristen på smålägenheter. har vid upprepade tillfällen (senast BoU1986/87:10) behandlat och avstyrkt yrkanden om att tilläggslån för ändradlägenhetssammansättning inte skall utgå. Utskottet har vid dessa tillfällenbl.a. framhållit tillåggslånens betydelse för att ge vissa bostadsområden enmer varierad befolkningssammansättning. Det bör i detta sammanhang ocksåpåpekas att tilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning endast kan utgå tillåtgärder i hus där betydande uthyrningssvårigheter föreligger. Någon risk föratt starkt efterfrågade smålägenheter slås samman till större lägenheter medstöd av tilläggslån torde således inte föreligga. Motionerna Bo228 (m) yrkande1, Bo247(m) yrkande 14 och Bo258 (c) yrkande 11 såvitt nu är ifråga avstyrksmed hänvisning till det nu anförda. Bostadsministern tar i budgetpropositionen upp frågan omantalet ramar som lämpligen bör användas för att styra tilläggslångivningen.Därvid konstateras att ändamålen för de tre ramar som används under innevarandebudgetår delvis sammanfaller. I avsikt att inom resp. ram behandla tilläggslånför mer enhetliga ändamål föreslås ramen för byggskador m.m. fördelas på de tvåövriga ramarna. Antalet ramar begränsas därmed till två. Till den ena ramenhänförs alla ändamål som avser åtgärder i bostadshus som är kulturhistorisktvärdefulla eller ingår i en från kulturhistorisk synpunkt värdefullbebyggelsemiljö. Till den andra ramen hänförs åtgärder som avser reparationereller ombyggnader av hyres- och bostadsrättshus som är . Regeringens förslag att begränsa antalet ramar förtilläggslån till två behandlas i motion Bo258 (c) yrkande 12. 1 motionen anförsatt ramen för byggskador m.m. inte bör fördelas på övriga ramar eftersom dettaskulle medföra en risk för att tilläggslånen till byggskador fortsättningsvisinte ges tillräcklig prioritet. Den nu gällande ramfördelningen föreslås därförbehållas. kan inte dela de farhågor som framförs imotion Bo258 (c) om att tilläggslångivningen för byggskador riskerar att minska om de föreslagna förändringarna genomförs. Regeringens förslag torde vara avsett att underlätta en samlad bedömning av det stöd som kan behöva utgå till byggskador och byggfel i hyres- och bostadsrättshus som är . En sådan samlad bedömning motiveras också av att den nuvarande ramen för ombyggnadsåtgärder i hus till stor del används till åtgärder för att avhjälpa brister i bl.a. miljonprogrammets bostadsområden som har samband med att oprövad teknik och delvis olämpliga byggnadsma- 57 terialanvänds i bostadsproduktionen . Utskottet tillstyr- BoU1987/88:10 . ker således regeringens förslag om att begränsa antalet ramartill två och avstyrker motion Bo258 (c) yrkande 12. Bostadsministern anför att ramarnas storlek sammantagetbör hållas på samma nivå som under innevarande budgetår, bl.a. mot bakgrund avden överhettade byggarbetsmarknaden i vissa regioner. Tillstyrkanderamen förtilläggslån och förhöjt låneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bebyggelsem.m. (inkl. tilläggslån förgrundförstärkning) föreslås fastställas till 115milj. för /89. Även ramen för tilläggslån för åtgärder i hussom är (inkl. reparationsåtgärder m.m.) föreslås fastställastill 115 milj. kr. 1 motion Bo258 (c) yrkandena 13, 14 och 15 föreslås treramar för tilläggslångivningen fastställas med en sammanlagd storlek om 270milj. under /89. I yrkande 13 föreslås således ramen förbyggskador m.m. bestämmas till 60 milj. kr., yrkande 14 avser en ram förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse om 110 milj. kr. och slutligen föreslås iyrkande 15 att ramen för bostadshus fastställs till 100 milj.kr. De ovan behandlade förslagen i motionerna Bo247 (m) ochBo228 (m) om att tilläggslån till ändrad lägenhetssammansättning inte längreskall utgå syftade till att de medel, ca 11 milj. kr., som tidigareutgått för detta ändamål i fortsättningen skall användas till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. 1 motion Bo228 (m) yrkande 2 hemställs därför om att 8,5milj. utöver regeringens förslag tillställs ramen för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Därutöver föreslås i motionens yrkande 3 att delramenavseende arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande ökas med 2,5milj. utöver regeringens förslag. Enligt motionären är den delram somföreslås av regeringen otillräcklig. I de delar av landet där förekomsten avarkeologiska fynd är riklig, som exempelvis på , åsamkar de arkeologiskaundersökningarna stora kostnader för byggherrarna: Det är enligt motionärernainte rimligt att byggherrarna ensamma skall svara för dessa kostnader utanansvaret bör delas av Hela samhället. har ovan ställt sig bakom regeringensförslag om att begränsa antalet ramar för tilläggslångivning m.m. till två.Yrkandena 13, 14 och 15 i motion Bo258 (c) avser tre ramar enligt den fördelningsom gäller under innevarande budgetår. Dessa yrkanden avstyrks med hänvisningtill utskottets tidigare ställningstagande. Åven yrkande 2 i motion Bo228 (m) utgår från ett förslagsom utskottet redan ställt sig avvisande till, nämligen att medel omfördelasmellan de olika ramarna efter det att tilläggslånen till ändradlägenhetssammansättning har slopats. Motion Bo228 (m) yrkande 2 avstyrkssåledes av utskottet. Regeringens förslag om storleken på ramarna förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. resp. åtgärder i hus yngre än 30 årtillstyrks. Beträffande det förslag som förs fram i motion Bo228 (m)om en utvidgning av delramen för arkeologiska undersökningar vill utskottet anföra följande. ställde sig föregående år (BoU 1986/87:10) bakom förslaget att genom tilläggslån ge stöd till arkeologiska undersökning ar i samband med bostadsbyggande. Finansieringen av dessa åtgärder hade dittills inneburit ett problem vid bostadsbyggande i vissa delar av landet. Enligt vadutskottet erfarit har emellertid den delram på 2,5 milj. kr. BoU 1987/88:10riksdagen fastställde för beslut om tilläggslån till arkeologiska undersökningarunder budgetåret visat sig vara tillräcklig. Inga ansökningar om lånför detta ändamål har behövt avslås med hänvisning till brist på medel.Anledning saknas därför att nu utvidga delramens storlek på det sätt somföreslås i motion Bo228 (m) yrkande 3. Motionsyrkandet avstyrks således ochregeringens förslag om delramen för tilläggslån till arkeologiska undersökningskostnadertillstyrks av utskottet. Som inledningsvis omnämnts avräknas mot ramen förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse förutom tilläggslån åven förhöjtlåneunderlag enligt ombyggnadslåneförordningen, till sådan bebyggelse. Enligtvad som anförs i motion Bo259 (c) leder detta förhållande till atttilläggslångivningen prioriteras, trots att man genom de relativt begränsadesubventioner som det förhöjda låneunderlaget innebär kan stimulera till återanvändningav ett väsentligt bredare urval av våra kulturhistoriskt värdefullabostadsmiljöer. Mot denna bakgrund föreslås i motionen att förhöjt låneunderlagskall få beviljas utan rambegränsning och att den av regeringen föreslagnaramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse endast skall avsetilläggslångivningen. delar motionärens uppfattning ombetydelsen av att låneunderlaget kan förhöjas vid lån till viss bebyggelse. Detstöd som samhället, utöver de generella bostadssubventionerna, kan ge tillolika typer av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse bör emellertid vidvarje tidpunkt fördelas till de hus som är mest angelägna att åtgärda. Dettamöjliggörs genom att tillstyrkan av de antikvariska myndigheterna krävs bådeför tilläggslån och förhöjt låneunderlag. Denna ordning bör enligt utskottetsmening behållas. Motion Bo259 (c) avstyrks. 1 motion Bo232 (vpk) hemställs att skallges i uppdrag att se över reglerna för tilläggslångivningen. Motionärernahänvisar till vissa förslag om begränsade möjligheter att erhålla ombyggnadslånsom förs fram i motion Bo202 (vpk). Om dessa förslag tillstyrks av riksdagenkan reglerna för tilläggslån behöva ändras i syfte att hålla hyrorna på enrimlig nivå. har ovan (seavsnitt 4.6.2) avstyrkt de förslag som förs fram i motion Bo202 (vpk). Någotbehov av en översyn av reglerna för tilläggslån i enlighet med förslaget imotion Bo232 (vpk) föreligger således inte, varför motionen avstyrks. Ett flertal olika låne- och bidragsformer har inrättatsför att förbättra möjligheterna för äldre och handikappade att leva ettsjälvständigt liv i vanliga bostäder. Till åtgärder i bostadslägenheter utgårexempelvis bostadsanpassningsbidrag. Vidare utgår bidrag till installation avhiss i vissa fastigheter. Stöd lämnas även för att förbättra tillgängligheten iden yttre miljön samt för att stimulera utvecklingen av sådan service somförbättrar kvarboendemöjligheterna för bl.a. äldre och handikappade. åtgärderinnebär naturligtvis förbättringar i bostadsområdena som kommer BoU1987/88:10 alla boende till godo. Detta gäller även det statliga bidrag förkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden som beslutade införa våren1987 i syfte att stödja arbetet med att skapa bra och tilltalandebostadsmiljöer. Regeringen föreslår att de ramar för viss bostadsförbättringsom under innevarande budgetår gäller för beslut om statsbidrag till vissatillgänglig-hetsskapande åtgärder på kvartersmark och beslut om bidrag förkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden för /89 bestäms tilloförändrat 10 milj. kr. resp. 15 milj. kr. I budgetpropositionen lämnas ett förslag om förändring avreglerna för bostadsanpassningsbidrag. Enligt gällande regler lämnas bidrag förhela den godkända kostnaden för bostadsanpassningen såvida inte åtgärdernabetraktas som standardhöjande. Med standardhöjande åtgärder avses åtgärder sompåtagligt ökar fastighetens ekonomiska värde. För dessa åtgärder gäller attbidrag lämnas med högst . För kostnader utöver detta belopp lämnasbostadslån med räntebidrag, s.k. bostadsanpassningslån. Bostadsministern anföratt kapitalkostnaderna för dessa lån i vissa fall kan bli alltför betungandeför den handikappade. Av detta skäl föreslår regeringen att högre bidrag än . efter prövning av regeringen skall få lämnas också för standardhöjandeåtgärder. anser liksom regeringen att angelägnabostadsanpassningsåtgärder inte bör förhindras av den handikappades ekonomiskasituation. Utskottet tillstyrker därför förslaget om att högre bidrag än . skall kunna lämnas också för standardhöjande åtgärder. Reglerna för bostadsanpassningsbidrag diskuteras även imofion Bo234 (s). Enligt motionen kan vissa problem uppstå närbostadsanpassningsbidrag till extra yta lämnas vid ny- eller tillbyggnad avhyres- eller bostadsrättshus. Den boende skall inte belastas med dekostnadsökningar som beror på den extra yta för vilken bidrag utgår. Det saknasemellertid regler om efter vilka grunder den boendes hyra resp. bostadsrättsavgiftskall nedsättas. 1 motionen hemställs därför om att tillämpningsföreskrifterutarbetas som reglerar dessa förhållanden. vill med anledning av motion Bo234 (s)anföra följande. Det ekonomiska stöd som bostadsanpassningsbidraget innebär ärsjälvklart avsett att till fullo komma den handikappade till godo. Vid bidragtill anpassningsåtgärder inom en lägenhet uppstår normalt inga problem härvidlag.Inte heller i de fall då bidrag lämnas till extra bostadsyta skall emellertidden handikappade drabbas av ökade kostnader för de åtgärder som bekostats medbidraget. Enligt utskottets mening måste eventuella oklarheter i detta avseendeundanröjas. Det har kommit till utskottets kännedom att problem uppstått om hurbidraget ytterst skall komma den handikappade till del enligt statsmakternasintentioner. Enligt vad utskottet erfarit saknas regler för hur hyran resp.bostadsrättsavgiften skall reduceras för att ge de handikappade fullkompensation för det kapitaltillskott som bostadsanpassningsbidraget innebär.Det kan inte accepteras att avsaknaden av regler medför att detbostadsanpassningsbidrag som betalats ut till en fastighetsägare inte kommerden handikappade till godo genom en motsvarande reduktion av boende- kostnaden.Det ankommer på regeringen att överväga villkoren för bostads- BoU1987/88:10 anpassningsbidrag till extra yta och vidta nödvändiga åtgärder. nu anfört med anledning av motion Bo234 (s) bör somsin mening ge regeringen till känna. I kommunisternas parfimotion Bo231 yrkande1 föreslås att staten skall svara för hela kosttraden förbostadsanpassningsbidraget. Enligt motionen har de nya reglerna förbostadsanpassningsbidrag som innebär att staten står för och kommunen för40 % av kostnaden ingett oro för att kommunerna fortsättningsvis kommer atttillämpa mer restriktiva bidragsregler eller avstå från att ge information ommöjligheterna till bidrag. De ändrade reglerna uppges också medföra storekonomisk belastning på kommuner med många åldringar. När bostadsutskottet tillstyrkte regeringensförslag om delfinansiering av bostadsanpassningsbidragen gjordesdetta mot bakgrund av den kommunala beslutanderätten i bostadsförsörjnings- ochbostadsanpassningsfrågor. Bostadsanpassningsbidraget underlättar kvarbo-ende ivanliga lägenheter och minskar därigenom kommunens utgifter för olika former avinstitutionsboende. Några kommunalekonomiska motiv till en restriktivbidragsgivning torde därför inte föreligga. Det är heller inte möjligt för enkommun att tillämpa lokala regler för bostadsanpassningsbidraget. Reglerna iförordningen måste följas och kommunens beslut i bidragsärenden kan överklagasi första instans hos länsbostadsnämnden. Utskottet förutsätter vidare attkommunerna även fortsättningsvis lämnar erforderliginformation om bidraget.Mofion Bo231 (vpk) yrkande 1 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Bidrag till installation av hissar i vissa bostadshus harsedan år 1984 kunnat beviljas inom de ramar som fastställt. Bidraglämnas av staten med högst av den godkända kostnaden under förutsättningatt kommunen bidrar med . 1 motion Bo245 (s) tas frågan om stödettill hissinstallationer upp. Enligt motionärerna är det inte rimligt att de av kostnaderna för hissinstallation som inte täcks av hissbidraget i sistahand drabbar hyresgästerna i form av ökad hyra. Mot denna bakgrund föreslås attsamhällets stöd till hissinstallationer ökas. har vid ett flertal tillfällen undersenare år framhållit att tillgången till hiss i flervåningshus är av centralbetydelse för att tillgodose berättigade tillgänglighetskrav. Samhället gerockså ett omfattande stöd till denna typ av tillgänglighetsfrämjande åtgärder.Hissinstallationer kan således finansieras med de ovan diskuterade hissbidragenoch berättigar dessutom till de sedvanliga subventionerade bostadslånen med eningångsränta på 2,35-2,. Utskottet finner det emellertid inte orimligt attden standardhöjning som en hissinstallation innebär för de boende också medfören viss ökad boendekostnad. Yrkandet i motion Bo245 (s) kan således intetillstyrkas av utskottet. 4.10.2 Finansiering av radonåtgärder behandlade (BoU 1987/88:2)vissa motionsyrkanden om olika åtgärder med syfte att minska radonproblemen ivåra bostäder.Utskottet avvaktade med sitt ställningstagande till BoU1987/88:10 bl.a. ettyrkande om bidrag för att sanera bostäder från radon med hänvisningtill att frågan redan övervägdes inom regeringens kansli. budgetpropositionpresenterar regeringen sitt förslag till bidragssystem. nuvarandetilläggslånen till radonåtgärder föreslås, såvitt gäller egnahem. den 1 juli1988 ersättas med ett bidrag. Bidraget föreslås lämnas med ett belopp sommotsvarar av kostnaden för de åtgärder som kommunen funnitnödvändiga för att inte gällande gränsvärden skall överskridas. bidrag sombör utgå föreslås bli . Gränsvärden för radondotterhalten i bostäder anges dels avsocialstyrelsen i dess egenskap av tillsynsmyndighet enligthälsoskyddslagstiftningen, dels av statens planverk i föreskrifter tillbygglagstiftningen. provisoriska gränsvärde för vad som skallanses vara sanitär olägenhet inom befintlig bebyggelse är satt till /m-*.I fråga om kraven efter ombyggnad har tillämpats ett gränsvärde om /m.Föreskrifter till den nya är under utarbetande. 1 tre olika motioner behandlas dels frågan omradonbidragets storlek, dels frågan om vid vilken radonkoncentration sombidraget skall utgå. Enligt motion Bo243 (c) är regeringens förslag alltförbegränsat för att få den effekt som är nödvändig. Därför föreslås i motionensyrkande 7 att den övre gränsen för bidraget höjs till . Med hänvisningtill att stor hänsyn ' måste tas till de boendes egen riskbedömning föreslås iyrkande 8 att gränsvärdet för erhållande av bidrag sätts till enradondotterhalt på /m-'. I motion Bo529 (fp) föreslås att ettschablonbidrag på . bör utgå om kostnaderna överstiger detta belopp ochom radondotterhalten bringas ned under ett angivet gränsvärde. Bidraget börkunna utgå i hus som före saneringen har radöndotterhalter på över 200Bq/m"*. Åven i partimotion Bo230 yrkande 16 diskuteras vilketgränsvärde som skall ge rätt till bidrag. Utan att ange något bestämtalternativ till regeringens förslag hemställs om att ett lägre gränsvärde än400 Bq/m'' skall övervägas. anser de av regeringen föreslagnaekonomiska villkoren för radonbidraget vara väl avvägda. Ett bidrag på avkostnaden kommer sannolikt att utgöra ett starkt incitament för berördafastighetsägare att vidta nödvändiga åtgärder. De gränser för lägsta resp.högsta bidrag som regeringen föreslår torde inte ändra på detta förhållande.Huvuddelen av de åtgärder som behöver vidtas för att sänka radondotterhalten ibefintliga bostäder är dessutom av relativt enkel beskaffenhet och kangenomföras till kostnader som ger full bidragseffekt. Mot denna bakgrundavstyrks motionerna Bo243 (c) yrkande 7 och Bo529 (fp), den sistnämndamotionen såvitt nu är i fråga. Regeringens förslag till bidragskonstruktiontillstyrks av utskottet. Inte heller i frågan om gränsvärden för radonbidraget kanutskottet tillstyrka redovisade motionsyrkanden. Regeringens förslag knyter an till de gränsvärden som ställs upp med stöd av hälsoskyddslagstiftningen och - i fråga om nivån efter åtgärd - byggnadslagstiftningen. Dessa gränsvärden bör också enligt utskottets mening vägleda bidragsgivningen. Därigenom säkras att statens bidragsgivning styrs av samma riskbedömningar som ligger till grund för samhällets övriga insatser mot radon i bebyggelsen. Med detanförda avstyrks partimotion Bo230 yrkande 16, samt BoU1987/88:10 motionerna Bo243 (c) yrkande 8 och Bo529 (fp), det sistnämndayrkandet såvitt nu är i fråga. Regeringens förslag tillstyrks sålunda ävensåvitt gäller gränsvärden för radonbidraget.