bet · GB01AU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Finansieringen kan ske i form av lån, garanti eller s.k. utvecklingskapital. Finansiering får avse endast verksamhet som har eller bedöms kunna fa tillfredsställande lönsamhet. Utvecklingsfon derna får inte medverka i finansiering som kan ske på den allmänna kreditniarknaden under normala marknadsmässiga villkor. Utvecklingsfondernas målgrupp, som tidigare omfattadefrämst den tillver kande industrin och mot denna inriktade tjänsteföretag, har utvidgats till att 82 omfattaandra delar av tjänstesektorn. Den senaste utvidgningen skedde år AU 19o//ob:l/ 1987, då också tjänsteföretag som riktar sig till icke tillverkandeföretag inkluderades (se NU 1986/87:30 s. 52 f.). Utanför målgruppenligger nu endast tjänsteföretag som riktar sig till enskilda. Målgruppsavgränsningen är emellertid bindande för fondernaendast såvitt gäller finansieringsverksamheten. Delar av fondernasföretagsservice, t.ex. starta-eget-kurser och rådgivning till nystartadeföretag, är tillgängliga för företag inom alla branscher. Verksamhet medinriktning särskilt på kvinnors nyföretagande bedrivs också inom vissautvecklingsfonder. har i betänkandet NU 1987/88:24behandlat motioner (fp) om en utvidgning av målgruppen för finansieringsverksamhetentill att omfatta också hantverks- och serviceföretag. Motionerna avstyrktesmed motiveringen att en sådan utvidgning skulle ställa alltför stora krav påfondernas resurser. företrädare i näringsutskottet reserveradesig till förmån för motionerna. Betänkandet kommer att behandlas av riksdageninom kort. 1 några av de nu aktuella motionerna tas målgruppsfråganupp från jämställdhetssynpunkt. Målgruppen skall omfatta hela tjänstesektorn, föreslås deti motion 1987/88:N220 (fp). Motionärerna menar att detta skulle få storbetydelse för bl.a. kvinnorna i skogslänen. 1 motion 1987/88:N307, med motivering ipartiets motion 1987/88:A462 om regionalpolitiken, anförs att en breddning avkvinnors arbetsmarknad genom ett ökat nyföretagande skulle kunna få storbetydelse för sysselsättningen i utsatta regioner. Särskilt borde möjligheternaprövas att ge kvinnor stöd till företagande inom tjänstesektorn. Motionärernapekar på utvecklingsfondernas ansvar härför. Liknande synpunkter framförs i motion 1987/88:N337 (c).Med hänsyn till att kvinnors nyföretagande är inriktat på tjänstesektorn ochatt svårigheterna för kvinnor att få sysselsättning är stora i de utsattaregionerna bör enligt motionärernas mening utvecklingsfonderna ges möjligheteratt lämna stöd till kvinnligt företagande inom tjänstenäringarna i dessaregioner. är inte berett att med anledning av vadsom anförs i motionerna ompröva sitt ställningstagande till frågan omutvecklingsfondernas målgrupp. Som framgått av redogörelsen har fondernaenligt nuvarande bestämmelser möjligheter att i betydande utsträckning stödjaockså tjänsteföretagen. Det finns inga formella hinder för den typ av insatsersom torde vara av störst intresse i detta sammanhang, dvs. rådgivning m.m. vidnyetableringar. Med hänvisning till det sagda avstyrker näringsutskottetmotionerna /88:N220 (fp), 1987/88:N307 (c) och 1987/88;N337 (c) i berördadelar. Frågor om särskilda Insatser för jämställdhet iutvecklingsfondernas verksamhet har behandlats av vid olikatillfällen . Med anledning av motionsyrkanden (c; fp) uttaladesig på hemställan av näringsutskottet för att det vid varjeutvecklingsfond skulle utses en jämställdhetsansvarig (NU 1984/85:23 s. 27,rskr. 1984/85:242). Sedanregeringen fäst landstingens och de berörda kommunernas uppmärk- samhet påriksdagens uttalande har de olika utvecklingsfonderna vidtagit AU 1987/88:17 åtgärder i enlighet därmed. Vissa utvecklingsfonder har gjort särskilda insatser föratt stödja kvinnors företagande. Som exempel kan nämnas ett projekt med företagsutveckling och konsultinsatser m.m. som genomfördes av fem utvecklingsfonder i samverkan (se NU 1985/86:15 s. 23). Särskilt stöd till " I proposition 1987/88:105 sägs att de olikautvecklingsfondernas aktiviteter till stöd för kvinnors företagande har varitav många slag och av varierande intensitet. Det kan därför vara lämpligt,anförs det, att insatser för att utveckla kvinnors intresse för att starta ochdriva företag behandlas särskilt i handlingsprogrammen för de olikautvecklingsfonderna. Regeringens avsikt är att inriktningen avhandlingsprogrammen i nämnda hänseende skall bli föremål för överläggning medutvecklingsfondernas övriga huvudmän. har ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen på denna punkt. Såsom påpekas i propositionen finns det stora skillnader ' mellanolika utvecklingsfonder i fråga om engagemanget för kvinnors företagande. Imånga fall torde det också råda osäkerhet hos fondernas styrelser, ledning ochpersonal om vilken roll fonderna bör ha på området och hur verksamhetenlämpligen bör bedrivas. En diskussion av dessa frågor i anslutning tillhandlingsprogrammen bör enligt näringsutskottets mening kunna bidra till attskapa ökad klarhet i angivna hänseenden. i motion 1987/88; A33 (fp) föreslås en ytterligare åtgärd,nämligen att ett belopp av I milj. kr. skall avsättas till utvecklingsfonderna för utökad rådgivning och utbildning m.m. som riktar sig till kvinnliga företagare, - ' framförallt inom den tjänsteproducerande sektorn. Motionärernas avsikt synes vara attmedlen skall ställas till förfogande från anslaget till särskildajämställdhetsåtgärder under huvudtitel. anser att utvecklingsfondernas verksamhetmed inrikt ning på kvinnors företagande i princip bör finansieras på samma sätt'som fondernas företagsservice i övrigt, dvs. genom avgifter och genom de årliga bidragen från huvudmännen. I den mån särskilda insatser av projektkaraktär . bedöms angelägna bör regeringen liksom kunna ställa medel till förfogande för ändamålet från nämnda anslag. Motion 1987/88;A33 (fp) ', ' Frågan om könsfördelningen i utvecklingsfondernasstyrelser tas upp i motion 1987/88;A37 (s). Motionärerna hänvisar till en kartläggning av hur utveck lingsfondernas styrelser är sammansatta som har utförts av SIND på uppdrag av regeringen. 1 denna kartläggning anges antalet styrelseledamöter i de 24 fonderna till sammanlagt 221 exkl. personalrepresentanter. Av ledamöterna var 204 män och 17 kvinnor - dvs. - vilket enligt motionärernas uppfattning inte är en tillfredsställande fördelning. De föreslår att villkor om kvinnlig representation skrivs in i de avtal mellan huvudmännen för fonderna som skall träffas för nästa period. Som lämplig grund för sådana villkor betecknas i motionen det mår för ändelen kvinnor i ' . ' statligastyrelser m.m. som anges i propositionen, dvs. Näringsutskottethar tidigare uppmärksammat frågan om andelen kvinnor ' En kartläggning av styrelsernas samman- AU 19ö//öö.l / sättning visade att andelen kvinnor då var 4 %.Näringsutskottet Bilaga betecknade denna andel som uppseendeväckande lågoch förutsatte att landstingen vid val av ledamöter inför perioden 1986-1988skulle beakta intresset av en rimligare fördelning (NU 1984/85:23 s. 27). konstaterar att andelen kvinnor ifondernas styrelser under nu löpande period har ökat. Alltjämt är dock denkvinnliga representationen alldeles för låg, särskilt mot bakgrund av de ökadeinsatser från fondernas sida för kvinnors företagande som har förordats.Näringsutskottet utgår från att frågan om en ökad andel kvinnor i styrelsernakommer att väckas från statens sida vid de förestående överläggningarna mellanhuvudmännen om avtalen för utvecklingsfonderna under nästa avtalsperiod. Någotinitiativ av i-frågan synes inte erforderligt. Kartläggning av kvinnors företagande 1 motion 1987/88;N220 (fp) begärs en kartläggning avkvinnliga företagares verksamhet och behov. En sådan kartläggning krävs somunderlag för beslut om insatser för att stödja kvinnors företagande, menarmotionärerna. avstyrkte - med reservation frånfolkpartiets företrädare - ett liknande motionsyi-kande. Därvidhänvisades till ett landsomfattande forskningsprojekt om kvinnor som företagarevilket pågick vid (NU 1985/86:15 s. 23). avslog motionen.Enligt vad näringsutskottet har inhämtat har projektet nu slutförts. Resultatetföreligger i form av ett antal forskningsrapporter. En sammanfattning i bokformär under utarbetande. Motionärernas önskemål får anses vara väl tillgodosedda.Motionen avstyrks i nu berörd del. har ingen erinran mot vad som ipropositionen anförs om jämställdhetsarbetet i de statliga företagen. Denredovisning av antalet anställda som enligt propositionen skall lämnas i denårliga redogörelsen till för de statliga företagen bör dock enligtnäringsutskottets mening omfatta såväl antalet anställda som antaletärsarbetande, med fördelning på kvinnor och män. Genom en sådan redovisning kanomfattningen av kvinnornas deltidsarbete belysas. Enligt näringsutsköttetsuppfattning är ett uttalande av till regeringen i denna frågamotiverat. Närvarande:Nils (), (), 1987/88:17(m), (), (), (), (). (fp), Per (), Bo Finnkvist (s), Per-OlaEriksson (c), (vpk), (), ()och (). Den offentliga sektorn och kvinnors företagande (), (). (fp),Per () och () anser att den del av yttrandet -under rubriken sektorn och kvinnors företagande - som börjar med"tar" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse; instämmer i vad som anförs i motion1987/88:N220 (fp) om de offentliga monopolens negativa inverkan på kvinnligtnyföretagande. Om enskilda alternativ till den offentliga sektorn tillätsskulle kvinnor få ökade möjligheter att starta egna företag på områden därkvinnor traditionellt är verksamma. anser en sådan utvecklingönskvärd, bl.a. från den synpunkten att den kan förväntas leda till en störremångfald och högre kvalitet på utbudet av tjänster på dessa områden, vilketskulle få gynnsamma effekter inom hela näringslivet. Med hänvisning till det anfördatillstyrker näringsutskottet motionen i denna del. Den offentliga sektorn och kvinnors företagande () och () anser att dendel av yttrandet -under rubriken sektorn och kvinnorsföretagande - som börjar med "tar" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: anser det angeläget att arbetsmarknadenför kvinnor breddas genom olika åtgärder. Ett brytande av det offentligaservicemonopolet - såsom föreslås i motion 1987/88;N220 (fp) - innebär inte isig ökade möjligheter till sysselsättning för kvinnor. Det är emellertidviktigt att den offentliga sektorn ger utrymme också för privata initiativ.Näringsutskottet ser privat verksamhet inom den offentliga sektorns ram bådesom ett värdefullt komplement till den offentliga verksamheten och som enmöjlighet till stimulans av denna. Överföring av vissa verksamheter från offentlig tillenskild eller kooperativ drift kan alltså vara positiv. mening är det emellertid framför allt ny affärsverksamhetinom tillverkningsindustrin och servicenäringarna som måste åstadkommas. Avstörsta betydelse är därvid att villkoren för småföretag förbättras och attnyföretagandet stimuleras. Detta gäller särskilt med tanke på möjligheternatill sysselsättning för kvinnor i de utsatta regionerna. anser att genom ett tillkännagivande till regeringenbör ansluta sig till vad som här anförts. medyrkandet i nämnda motion väsentligen tillgodoses. Utvecklingsfondernasmålgrupp 1987/88:17 (fp) och () anser att den del av yttrandet- - som börjar med "Näringsutskottetär" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse; Enligt näringsutskottets uppfattning har den nuvarandeavgränsningen av utvecklingsfondernas målgrupp till främst tillverkande företagblivit alltmer otidsenlig till följd av tjänstesektorns snabba expansion.Avgränsningen innebär att de typer av företag som i stor utsträckning drivs avkvinnor inte har tillgång till den statliga finansiering som handhas avutvecklingsfonderna. finner detta oacceptabelt frånjämställdhetssynpunkt. Yrkandet i motion 1987/88;N220 (fp) på att målgruppenför finansieringsverksamheten skall omfatta hela tjänstesektorn tillstyrksdärför. () och () anser att den delav yttrandet -under - som börjar med"är" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse; , som hänvisar till sitt tidigareställningstagande i frågan, är inte berett att förorda en sådan generellutvidgning av utvecklingsfondernas målgrupp som begärs i motion 1987/88;N220(fp). Däremot anser näringsutskottet att utvecklingsfonderna i de eftersattadelarna av landet bör ges ökade möjligheter att stödja kvinnors företagandeockså genom finansiering. Yrkandena härom i motionerna 1987/88:N307 (c) och1987/88:N337 (c) tillstyrks alltså. Särskilda insatser för jämställdhet (fp) och () anser att den delav yttrandet -under - som börjar med"anser" och slutar med "avstyrks alltså"bort ha följande lydelse: tillstyrker förslaget i motion1987/88:A33 (fp) om att 1 milj. kr. skall ställas till utvecklingsfondernasförfogande för särskilda insatser för kvinnliga företagare. Kartläggning av kvinnors företagande (fp) och () anser att den delav yttrandet -under rubriken av kvinnors företagande - som börjarmed "Motionärernas önskemål" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: ansluter sig till vad som sägs i motion1987/88:N220 (fp) om behovet av en kartläggning av kvinnors företagande. Det nämnda forskningsprojektet vid kan utgöra en värdefull grund för en sådan studie. Därutöver erfordras emellertid en analys av de kvinnliga företagarnas behov av stöd i olika former. anser att regeringen bör ta initiativ till en sådan studie. Motionen tillstyrks alltså i denna del. Innehållsförteckning AU 1987/88:17 Propositionerna........................ .................................... ..... 2 Motionerna................................................ .................... 3 Utskottet........................................................................... 10 , Allmännautgångspunkter................................................. ... 10 Kvinnornasroll i ekonomin .,............................................. Jämställdhetpå arbetsmarknaden.................................... ... 15 Programför jämställdhetsåtgärder inom arbetslivsområdet 18 Arbetsmarknadsutbildning.... ........................................ 21 Personalutbildning............................................................ ... 22 Samhällsserviceoch infrastruktur m. m............................. ... 22 Företagsutvecklingoch nyföretagande............................. ... 24 Statligaoch privata företag............................................... 29 Utvärderingav jämställdhetslagen................................... ... 32 Jämställdheti utbildningen...... ...................................... 33 Jämställdheti familjen....................................................... 34 Våld motkvinnor................................................................ 38 Projektverksamhet............................................................ ... 41 Regeringensegna rutiner vid utnämningar m. m............... 41. Årligredovisning m.m........................................................ 42 m.................................. . 45. Bidragtill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet.. 45 Vissaövriga frågor............................................................ ... 49 Reservationer144........................................................ .. 53 Särskildayttranden 1 4........................... ................. .. 78 Yttrandefrån näringsutskottet............ :............................ 80