bet · GB01SoU9 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till arbetsmiljö m. m. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslagtill medelsanvisningar för arbetarskyddsverket och för institutet förarbetsmiljöforskning. I anslutning härtill behandlas ett antal motionsyrkandenfrån samtliga partier rörande olika frågor på arbetsmiljöområdet. Vpk-ledamoten har ensam avgett 9 reservationer till förmånför olika motionsförslag (vpk och s). Fp-ledamöterna och vpk-ledamoten har reserverat siggemensamt lill" förmån för ett motionsförslag (fp) om rätt lillomplacering vid graviditet. C-ledamöterna har avgell tre reservationerbeträffande säkerhetsdagar i skogsbruket, luftkuddeskydd i yrkesmässigt användapersonbilar och omplacering vid bildskärmsarbete. 1987/88:100 bilaga 12 vari yrkas (C 1) 1. att godkänner den föreslagnaöverföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetensinkomsttitel, 2. alt till Arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen för /89 anvisar ett förslagsanslag av , (C 2) att fill Institutet förarbetsmiljöforskning för /89 anvisar ett förslagsanslag av , (C 3) alt till Institutet förarbelsmiljöforskning: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . 1987/88:So225 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om datatekniken och arbetsmiljön. Motiveringenåterfinns i mofion K412. 1987/88:So701 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av åtgärder och 1 1987/88. programför alt åstadkomma en säker arbetsmiljö samt rehabilitering av SoU1987/88:9 arbetsskadade. 1987/88:So702 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om enöversyn av den förebyggande företagshälsovården och att åtgärder skapas så attarbetsplatserna bättre än nu kan anpassas till den enskildes behov. 1987/88:So703 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omsamordningsansvar för skogsarbetsplalser. 1987/88:So704 av m. fl, (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om möjlighet lill dispens i särskilda fall, så att bidrag för.företagshälsovård kan utgå, även om , den genomsnittliga veckoarbetstiden inte uppgår fill 15limmar. 1987/88:So705 av (vpk) vari yrkas altriksdagen hos regeringen begär att omedelbara åtgärder vidtas för att sänkagränsvärdet för elenoxid lill 0. 1987/88; So706 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos , regeringen begär en utvärdering av arbetsmiljölagens brister saml förslag till åtgärder enligt vad i motionen anförts. 1987/88:So707 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. all hos regeringen begär ett samlat programmot belastnings- och förslilningsskador, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att forskning om åtgärder motbelastningssjukdomar fortsättningsvis bör prioriteras i arbetsmiljöarbetet medökad inriktning mot att klarlägga sambandet mellan belastnings- ochförslilningsskador och stressfaktorer och arbetsorganisation utformad efterekonomiska effektiviielsmått, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag som innebär att skyddsombud och lokalfackförening ges vidgad rätt att stoppa arbeten som utsätter den arbetande förförslitnings- och belastningsskador, 4. att riksdagenhos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i , uppdrag att utgetvingande anvisningar om facklig.organisations rätt alt tvinga fram raster ochpauser, lägre arbetstempo, arbetsväxling och rotation ocharbetsorganisationsmodeller som minskar belastnings- och förslitnings- skadorna. 1987/88:So708 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag som innebär att de fackligarepresentanterna får majoritet i såväl arbetarskyddsverkels styrelse somyrkesinspeklionsnämn-derna. 1987/88:So709 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om arbetsmiljöproblem i . 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen SoU 1987/88:9anförts om arbetsmiljöproblem för livsmedelsarbetare, 3. att riksdagenhos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i : uppdrag att utarbeta mera precisa regler vad gäller lokaler,ergonomi och arbetstidvid arbete med bildskärmar, 4. attriksdagen hos regeringen begär förslag om rätt lill omplacering för gravidakvinnor som arbetar vid bildskärm, ' 5. att hos regeringen begär initiativ för ökatinternationellt samarbete vad gäller produktutveckling och testverksamhet om bildskärms arbetets arbetsmiljö. 1987/88:So710 av Sfina m. fl. (c) vari yrkas 2. attriksdagen hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag attinifiera en fortsättning på projektet och all medel härför anvisas ur arbetsmiljöfonden. Yrkande 1 i motionenbehandlas av jordbruksutskottet. 1987/88:So711 av m.fl. (s) variyrkas all hos regeringen begär förslag om delning av det nuvarandeyrkesinspektions-distriktet för och , så att iframliden kommer att utgöra eget distrikt. 1987/88:So712 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsamordning av forskningsdala på arbetsmiljöområdet. 1987/88:So713 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ombättre utnyttjande av informationssystemet för arbetsskador. 1987/88:So714 av m.fl. (c, m, fp) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avluftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar som skydd mot arbetsskadabland chaufförer, 2. att riksdagenhos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utformaföreskrifter med närrriare riktlinjer för införande av luftkudde i personbilar. Motiveringenåterfinns i motion T430. . , 1987/88:So715 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger,regeringen till känna vad i motionen anförts om arbelarskyddsstyrelsensöversyn av gränsvärdena, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts ombildskärmsarbete, 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljönför gravida kvinnor, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i mofionen anförts omfullskaleförsök med alternativa arbetsorganisafioner i syfte, att förbättraden psykosociala arbetsmiljön, . 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsamverkan inom företagshälsovården, SoU 1987/88:9 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängdpreskriptionslid för ärenden om tillämpning av arbetsmiljölagen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning avekonomiska konsekvenser för arbetsgivaren vad gäller arbetsmiljön. 1987/88:So716 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tvärvetenskaplig forskning om skador vid bildskärmsarbetesamt om förslag till åtgärder för att hjälpa de drabbade. Utskottet behandlar i anslutning till anslagen tillarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen saml till institutet förarbelsmiljöforskning ett antal motionsyrkanden rörande olika frågor påarbetsmiljöområdet. Motionsspörsmålen tas upp under särskilda sakrubriker. I motion 1987/88:So701 av () las uppbehovet av åtgärder och program för att åstadkomma en säker arbetsmiljö samtrehabilitering av arbetsskadade. I motion 1987/88:So702 av m.fl. (s) begärs enöversyn av den förebyggande företagshälsovården och att arbetsplatserna bättreän nu anpassas till den enskildes behov. Enligt 2 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skallarbetsförhållandena anpassas till människans förutsättningar i fysiskt ochpsykiskt avseende. Det åligger enligt 3 kap. 3 § arbetsmiljölagen arbetsgivarenatt la hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet. Vidareskall vid arbetets planläggning och anordnande beaktas alt människorsförutsättningar att utföra arbetsuppgifter är olika. Avsikten med dessabestämmelser är enligt lagens förarbeten (prop. 1976/77:149 s. 247) attunderlätta strävandena att uppnå en arbetsmarknad med stor variation påarbetsuppgifter där var och en kan erbjudas sysselsättning efter sina fysiskaoch psykiska förutsättningar. I regeringens proposition 1984/85:89 om företagshälsovårdoch arbetsanpassning betonades att anpassnings- och rehabiliteringsfrågor ären central uppgift för företagshälsovården. Enligt propositionen skallföretagshälsovården huvudsakligen vara av förebyggande karaktär och beaktasåväl medicinska och tekniska som psykiska och sociala aspekter iarbetsmiljön. Vidare skall företagshälsovården vara arbetsplatsanknuten och välintegrerad i eller samordnad med foretagels eller arbetsställets lokalaskyddsorganisation. När det gäller rehabiliteringsarbete bör målsättningenvara-att rehabiliteringsarbetet kan påbörjas tidigare än vad som normallär fallet. Enligt propositionen förutsätts också en nära samverkan mellan företagshälsovår- den ochskyddskommittén samt arbetsförmedlingen och . (dir. 1985:13) har bl. a. iuppdrag att undersöka om det går att ytterligare samordnarehabiliteringsinsatserna saml att överväga förändringar i sjukförsäkringensregler för att åstadkomma en mer aktiv och rehabiliteringsinriktad försäkring.I utredningens arbete ingår bl. a. att pröva hur rehabiliteringsålgärder kansättas in på ett tidigt stadium under medverkan av skyddsorganisation ochföretagshälsovård. Utredningen kommer att redovisa sina förslag iaugusti-september 1988. Utredningen kommer i sitt betänkande att ge en närmareredovisning av den försöksverksamhet med rehabilitering som genomförts iTrelleborg. Försöket har bl, a. gällt utarbetandet av en metodik för altsuccessivt återföra sjukskrivna till arbetet. Projektet har bedrivits i närasamarbete mellan företagshälsovård, företag och försäkringskassa. Arbetarskyddsstyrelsén väntas ge ut allmänna rådom arbels-miljöanpassning, rehabilitering samt åtgärder vid funktionshinder. Arbetsmarknadsministern har i årets budgetproposition(pi"op. 1987/ 88:100 bil. 12 s. 40) anmält att hon har för avsikt attunder föreslå regeringen att tillsätta en arbetsgrupp för attutvärdera reform om företagshälsovård och arbetsanpassning. Utskottethar inhämtat all i översynen kommer att ingå en granskning avförelagshälsovårdens roll i anpassnings- och rehabiliteringsarbetet påarbetsplatserna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion1987/88:So701 (s). Inte heller motion 1987/88:So702 (s) påkallar någon åtgärdav . Ersättningen från staten lill förelagshälsovården lämnas iform av grundbidrag, småförelagstillägg och nyanslutningstillägg. Ersättningenberäknas efter det antal personer som vid anslutna arbetsplatser arbetar igenomsnitt minst . 1 motion 1987/88:So704 av m.fl. (s) riktaskritik mot 15-limmarsgränsen. Motionärerna anser alt det borde finnas möjlighettill dispens i särskilda fall så alt bidrag för företagshälsovård kan utgå ävenom den genomsnittliga veckoarbetstiden inte, uppgår . Som exempelpä en arbelsiagargrupp som missgynnas av 15-iimmarsregeln nämns lidningsbuden. I proposition 1984/85:89 (s. 90) om företagshälsovård ocharbetsanpassning angavs som skäl för 15-timmarsregeln att en ersättningoberoende av arbetstidens längd skulle kraftigt gynna arbetsgivare med en storandel anställda med kort deltid. I propositionen hänvisades vidare tillarbetskraftsundersökningen () 1983, enligt vilken av desysselsatta arbetade mellan 1 och . Många av dem vardessutom sannolikt fillfälligt anställda, studerande osv. Vidare hänvisas lillatt det finns begränsningar för anställda med korta deltider iolika lagar och avtal. Arbetsmarknadsministern ansåg mot den nu angivnabakgrunden alt det var rimligt alt en viss minimiarbetstid per anställd sätts somvillkor för ersättning och att gränsen var väl avvägd. delade denna uppfattning i sitt avriksdagen godkända betänkande SoU 1984/85:13 (s. 20). Utskottet erinrade ocksåom all kravet på en viss minimiarbetstid endast innebär att anställda medkortare arbetstid inteskall ingå i beräkningsunderlaget när föreiagshälsovårdsenheterna SoU1987/88:9 ansöker om ersättning. Utskottet konstaterade att ett avtal omföretagshälsovård omfattar alla anställda vid en arbetsplats. I proposition 1984/85:89 förutskickades att ibörjan av skulle ges tillfälle att utvärdera effekterna av det nyabidragskravet; I årets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 12 s. 40)upplyser arbetsmarknadsministern om att hon har för avsikt att under våren1988 föreslå regeringen alt tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att genomföraen uppföljning och utvärdering av hela företagshälsovårdsreformen'inkl. bidragssystemetseffekter på företagshälsovårdens innehåll och utbyggnad. Med hänvisnirighärtill avstyrks motion 1987/88:So704 (s). 1 motion l987/88:So715 av och (båda fp) hemställs att regeringen ges.till känna vad som i motionenanförts beträffande samverkan inom företagshälsovården (yrkande 5). Enliglmotionärerna skulle ett fördjupat samarbete mellan företagshälsovård ochlandsting öka kompetensen och även kvaliteten på verksamheten.Företagshälsovården skulle få ökade resurser tilj miljöutredningar av arbetsplatser.Samtidigt skulle engagemanget i arbetsskadades rehabilitering kunnaintensifieras. Vidare borde företagshälsovården eftersträva ett fördjupatsamarbete också med yrkesinspektionen. Det skulle enligt motionärerna innebärastörre kraft bakom förelagshälsovårdens krav på förändringar av bristfälligaarbetsmiljöer. I proposition 1984/85:89 om företagshälsovård ocharbetsanpassning behandlades samverkan mellan företagshälsovården ochsamhällets hälso-och sjukvård i ett särskilt avsnitt (s. 22-23). Där konstateradesinledningsvis att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ålägger ettövergripande ansvar för planeringen av all hälso- och sjukvård inomlandstingsområdet. Planeringsansvaret omfattar också den service som erbjuds avandra vårdgivare, t. ex. förelagshälsovården. Arbetsmarknadsministern ansåg detangeläget att smidiga samverkansformer utvecklades mellan företagshälsovårdenoch samhållets hälso- och sjukvård på den lokala nivån med sikte på ' alt nåbästa möjliga utnyttjande av tillgängliga resurser. Hön ansåg att det bordeankomma på primärvården att ta initiativ lill överläggningar med företrädareför företagshälsovården för att klarlägga såmverkansområden ochuppgiftsfördelning. anslöt sig till arbetsmarknadsministernsbedömning (SoU 1984/85:13 s. 11). Utskottet har inhämtat att det pä lokal nivå pågår projektför att finna ' ' lämpliga former för samverkan mellan förelagshälsovårdenoch samhällets hälso- och sjukvård. Etl yrkande liknande det nu aktuella behandlades avriksdagen . Utskottet avstyrkte då motionen och framhöll när detgäller kravet på samarbete mellan företagshälsovården och yrkesinspektionen attdet är viktigt att företagshälsovårdens oberoende ställning bibehålls. Dessfunktion bör inte sammanblandas med yrkesinspektionens myndighetsuppgift. Utskottetvidhåller sin inställning härvidlag'. Det nu sagda hindrar naturligtvis inteall företagshälsovården och yrkesinspektionen samarbetar i avsikt att Mol bakgrund av det nu anförda avstyrks SoU1987/88:9 motion So715 (fp) i här aktuell del (yrkande 5). I motion 1987/88:So715 (fp) yrkas att regeringen ges tillkänna vad som i motionen anförts om arbelarskyddsstyrelsens översyn avgränsvärdena (yrkande 1). Etl hygieniskt gränsvärde anger den högsta hall av enluftförorening under vilken en person som utsätts för föroreningen anses varaskyddad mol ohälsa. gäller arbetarskyddsstyrelsens kungörelse omhygieniska gränsyärden, AFS 1984:5, vilken trädde i kraft den 1 januari 1985.Den upphävs då en ny kungörelse om hygieniska gränsvärden, AFS1987:12, träder i kraft. Den nya kungörelsen upptar 8 nya ämnen. För 15 ämnensänks gränsvärdet. En närmare redogörelse för bakgrunden till systemet med-hygieniska gränsvärden lämnades i socialutskottets betänkande SoU 1977/78:1 medanledning av proposition 1976/77:149 om arbetsmiljölag. Belräffande del rent praktiskaarbetet med framtagande av gränsvärdelistan hänvisas till betänkandet SoU.1984/85:16 (s. 26-27). Beträffande buller gäller sedan den 1 januari 1987arbelarskyddsstyrelsens föreskrifter AFS 1986:15. De hygieniska gränsvärdena revideras löpande av arbetarskyddsstyrelsen,inte minst mot bakgrund av de nya forskningsrön som framkommer. Här kan vidare nämnas att regeringen givitarbetarskyddsstyrelsén i uppdrag att utreda konsekvenserna - både de ekonomiskaoch.dehälsomåssiga - av atthalvera alla nu gällande gränsvärden för lösningsmedel i arbetsmiljön.Uppdraget skall redovisas . Utskottet anförde - med anledning av etllikalydande motionsyrkande - att utskottet förutsätter att arbetarskyddsstyrelsenfastställer de hygieniska gränsvärdena på en så låg nivå som möjligt, så attbetryggande marginal uppnås till den nivå där oacceptabla skadeeffekter kanuppstå. Utskottet vidhåller denna uppfattning och ser - i likhet med föregåendeår - inte anledning till något uttalande från sida med anledning avmofionsyrkandet. Motion 1987/88:So715 (fp) avstyrks således i här aktuell del(yrkande 1). I motion 1987/88:So705 av (vpk) begärs attomedelbara åtgärder vidtas för att sänka gränsvärdet för etenoxid/etylenoxidtill 0. I arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1984:5) omhygieniska gränsvärden har fastställts ett nivågränsvärde för etylenoxid på 5ppm (part per million) eller /m. Etylenoxid är också upptaget som cancerframkallandeämne (grupp C) i bilaga 2 till kungörelsen. Vidare anges att ämnet lätt kanupptas genom huden. Det nu gällande gränsvärdet fastställdes 1974 ha varit 20 ppm och 10 ppm. Av intresse är att detfr.o.m. - föreskrivs ett s.k. planeringsvärde för etylenoxidom endast 1 ppm (kungörelsens bilaga 1). Det innebär att vid planering av nyaeller ombyggnad av gamla anläggningar skall eftersträvas att expositionenför etylenoxid under en hel arbetsdag blir godtagbar med SoU 1987/88:9hänsyn till en tidsvägd genomsnittshalt av 1 ppm. Ett lågt planeringsvärdeanses utgöra en indikation på att gränsvärdet kommer att sänkas såsmåningom. För verksamhet där etylenoxid hanteras gällerarbelarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1980:12) om etylenoxid ochpropylenoxid. Enligt huvudregeln i 3 § skall hanteringen av etylenoxid ommöjligt ske i slutet system. Enligt 5 § skall expositionen vara så låg som möjligt.I 11-20 §§ finns bestämmelser om kontroll av luftföroreningarna genomexposilionsmät-ningar. Etylenoxid utgör ett högprioriteral ämne iarbelarskyddsstyrelsens löpande revisionsarbete. Något nytt gränsvärde förämnet medhanns emellertid inte vid revision, som träder i kraft den 1juli 1988. Förslag till nytt gränsvärde kan, enligl vad utskottet erfarit,förväntas . Utskottet förutsätter all gränsvärdet därvidfastställs på en så låg nivå som möjligt så alt en betryggande marginal uppnås.I avvaktan på resultatet av den pågående granskningen finner utskottet i övrigtinte anledning till något uttalande från sida. Motion 1987/88:So705(vpk) avstyrks således. Översyn av arbetsmiljölagen m. m. I motion 1987/88:So706 av m.fl. (vpk) begärsen översyn av arbetsmiljölagens brister och förslag lill åtgärder. I motionengörs en uppräkning av vad motionärerna anser utgöra brister i regelsystemet påarbelsmiljöområdet. Uiskottei har tidigare avstyrkt motioner från vänsterpartietkommunisterna liknande den nu aktuella. Utskottet har därvid anfört (SoU1984/85:16 s. 19-21 och SoU 1986/87:17 s. 19-20) att det för sin del inte ansågatt det framkommit något som skulle motivera en översyn av arbetsmiljölagen pådet sätt som motionärerna begärt. Det sagda hindrade emellertid inte, ansågutskottet, att specifika frågor kunde behöva övervägas särskilt. Utskottetanser även nu att det saknas anledning att se över arbetsmiljölagen på dét sättsom begärs i motionen. Utskottet vill erinra om att det pågårutredningar vad avser specifika delar av arbetsmiljölagen, t. ex.arbeis-olycksutredningen (A 1986:01) och en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsdepartementetsom skall se över arbetsmiljölagen bl. a. med utgångspunkt i en skrivelse frånarbetarskyddsstyrelsén. Motion 1987/88:So706 (vpk) avstyrks alltså, 1 motion 1987/88:So708 av m.fl. (vpk)föreslås att de fackliga representanterna får majoritet i såvälarbetarskyddsverkets styrelse som yrkesinspeklionsnämnderna. Motsvarande yrkanden har avslagits av efterförslag av utskottet ett flertal gånger tidigare, (se SoU1986/87:17 s. 11). Utskottet har bl. a. understrukit vikten av att destatliga tillsynsmyndigheterna på detta område inte konstrueras sompartsorgan. Om detta blev fallet skulle enligt utskottet förutsättningarna förtillsynsverksamheten allvarligt försämras. Detta skulle i sista hand skadasåväl det allmännas som arbetstagarnas och arbetsgivarnas intresse. Utskottethar inte ändrat inställning och avstyrker därför motionen. Yrkesinspektionensdistriktsindelning SoU 1987/88:9 I motion 1987/88:So711 av rn. (s) begärs förslag om delning av del nuvarande yrkesinspektionsdislriktet förBlekinge och så alt kommer alt utgöra etteget distrikt. nuvarande distriktsindelningfastställdes är 1973. En utgångspunkt för distriktsindelningen var attdistrikten i princip borde organiseras länsvis. En annan utgångspunkt var attdistrikten inte borde vara mindre än att de gav tillräckligt underlag för attanställa och effektivt utnyttja specialister. bildar 14 län egnayrkesinspektionsdistrikt. Fem distrikt omfattar två län. Utredningen med uppdrag alt se över yrkesinspektionen ochden kommunala tillsynen, den s.k. , har i sitt betänkande (Ds A1985:1) Samlad tillsyn av arbetsmiljön bl. a. prövat om antaletyrkesinspek-lionsdistrikl bör utökas. Utredningen fann (s. 151) att en striktlänsindelning inom ramen för nuvarande resurser skulle innebära att ett stortantal tjänster för fältarbete måste omvandlas till tjänster fördistriklsledning och administration. Delta skulle få lill följd färre antalinspektörer per distrikt än . En annan konsekvens av att inrättafler distrikt är all möjligheterna minskar att ha personal med mer djupgåendekunskaper i de arbetsmiljöfrågor som finns i ett distrikt. Expertkunnandetskulle tunnas ut. Härtill kommer att en eventuell resursförstärkning mästekanaliseras till storstadsområdena eftersom konsekvenserna för inspektionen avett ändrat huvudmannaskap för den kommunala tillsynen blir störst i dessa områden.Slutsatsen av utredningens resonemang blev att en strikt länsindelning inteallfid var lämplig. Utskottet delar uppfattning alldistrikten inte bör vara mindre än att de kan skaffa och vidmakthållaerforderligt expertkunnande. Om en stor del av specialistkompetensen måstehämtas utanför distriktet påverkas effektiviteten i inspektionsverksamhetennegativt. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att föreslå någotriksdagens initiativ med anledning av motionen. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om möjligheten att inrätta lokalkontor vid yrkesinspektionsdislrikten.YTK-utredningen har ansett att inrättandet av ett eller flera lokalkontor kanvara etl effektivt sätt att organisera etl distrikt. Enligt utredningensförslag bör det ankomma på arbetarskyddsstyrelsen att efter framslällan frånett yrkesin-spektionsdislrikt fatta beslut i fråga om inrättande av ettlokalkontor. Motion 1987/88:So711 (s) avstyrks således. I motion 1987/88:So707av m. fl. (vpk) föreslåsalt hos regeringen begär etl samlat program mol belastnings- ochförslilningsskador (yrkande 1). Motionärerna begär också att forskning ochåtgärder mot belaslningsjukdomar fortsättningsvis prioriteras i arbetsmiljöarbetelmed ökad inriktning på sambandet mellan förslitnings- och belastningsskador och 1* 1987/88. stressfaktoreroch arbetsorganisation utformad efter ekonomiska effektivi- SoU 1987/88:9tetsmåll (yrkande 2). Arbetsmarknadsministern framhålleri åretsbudgetproposition (s. 36) alt hälften av de anmälda arbetskadorna ärbelastningsskador. Undersökningen visar att de i hög grad drabbar kvinnor somhar monotona och ensidiga arbeten.