bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — 64. beträffande skärpta avgaskrav för lastbilar och bussara) utt med bifall till motionerna 1987/88:Jo23 yrkandena 3 och 4,1987/88:Jo24 yrkandena 12 och 13, 1987/88:Jo30 yrkandena 29 och 30,l987/88:Jo770 yrkandena 3 och 4 samt 1987/88:T66 yrkande 35 samt med avslag påmotion 1987/88:Jo751 yrkande 28 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar (mom. 64 a) oeh (ullam) anser de/5 utt den del uv ulskt)ttets yttrunde sotn på s. 88börjur med '"Utskottet får " och slutur med "genompropositionen" bort hu följunde lydelse: Utskottet får - - - ( = utskottet) - - - till kraven.Riksdagen bör således uvslå molionernu om utt införa de skärpta bestämmelsernatidigare. Utskottet delar moderata samlingspartiets mening alt enfrivillig övergång stimulerad med skatterubatter bör ske . 1övrigt stöder utskottet regeringens förslug. Riksdugen bör med bifall tillmotion Jo751 yrkunde 28 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetunfört. dels att utskottels hemställununder 64 u bort ha följande lydelse: 64. beträffande skärpta avgaskrav förlastbitar och bussar u) utt riksdugen med bifall till motion 1987/88:Jo75lyrkande 28 samt med avslag på moiionerna 1987/88:Jo23 yrkandena 3 och 4,1987/88:Jo24 yrkandena 12 oeh 13, 1987/88:Jo30 yrkandena 29 och 30,19S7/88:Jo770 yrkandena 3 och 4 och 1987/88:T66 yrkande 35 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Avslag på förslaget om stöd (mom. 67) och (båda fp) anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 89 sombörjar med "Utskottet har' och slutar med "utskottetmötionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet har i del föregående(res. 46) förordat att obligatoriet med skärptu uvgusregler för lustbilur oehbussur tidigareläggs med två ar. Mot den bakgrunden krävs ingen särskildstimulans till bilköparna. De bidrag om sammanlagt 450 milj. kr. som regeringenaviserat för stimulansåtgärder kan således inhiberas. Vad utskottet anfört börriksdagen med bifall till motionsyrkandet som sin mening ge regeringen tillkänna. dels ull utskottets hemställununder 67 bort hu följunde lydelse: 67. beträffunde ((i'5/rtg (v/öw/rtge/off! 5föd utt riksdugen med bifull till motion l987/88:Jo24 yrkunde 15 som sin mening ger regeringen till kännu vud utskottet unfört, 226 Miljöåtgärderi stadstrafiken, m.m. (mom. 68) JoU 1987/88:23 KurI oeh anser , de/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 89börjar med "Utskotlet finner" och slutar med "Tu1987/88:23)" bort ha följande lydelse: Utskottet biträder motionärernas yrkande. De åtgärder förmiljöåtgärder i stadstrafiken som anges i motionen bör kunna genomföras utan enlång och tidskrävande utredning vilken snarare innebär ytterligare förhalningav nödvändiga åtgärder.Riksdagen bör alltså göra ett särskilt uttalande med anledningav motionen såvitt nu år i fråga. dets alt utskottets hemställan under 68 bort ha följandelydelse: 68. beträffandemiljöåtgärder i stadstrafiken altriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo30 yrkandena 28 och 31 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Temporär hastighetsbegränsning (mom. 69) och () anser dets alt den del av utskottets yttrande på s. 89 sombörjar med "I motion" och slutar med "motionärernasyrkande" bort ha följande lydelse: 1 motion - - (= utskotlet) slår igenom. bör således bifalla motionen och begära attregeringen inför temporär hastighetsbegränsning lill 100 resp. . förall minska de skadliga utsläppen tills merparten av bilparken hartillfredsställande avgasrening. Undantag bör göras för de minst försuradeNorrlandslänen. de/5 att utskottets hemställan under 69 bort ha följandelydelse: 69. beträffandetemporär hastighetsbegränsning attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Jo30 yrkande 33 som sin mening gerregeringen till känna vad utskotlet anfört, Stimulanser till avgasrening på begagnade bilar(mom. 71) , , , , och (alla s) anser de/5 all den del av utskottets yllrande på s. 90 sombörjar med "'Utskottet erinrar" och på s. 91 slutar med "lillkänna" bort ha följande lydelse: Införundet av skärpta avgaskrav för personbilar och nuockså lastbilar och bussar är ett led i arbetet alt generellt minskaluftföroreningsproblem i . Utskottet erinrar om all motiven för sådanaåtgärder är dubbla. Åtgärderna kommer att leda till minskade utsläpp i Sverige.Genoni att inför hårdare avgaskrav banar vi väg för och underlättarefterföljd även i andra länder. Nedfallet av kväveoxider härrör från ulsläppskällor medstor geografisk spridning. Märkbara nedfallsreduktioner erhålls genom samlade internatio- 227 nellaåtaganden, motsvarande dem som genomförts för svavelutsläppen. Här kan positivanedfullsreduktioner uppnås . Ätgärder mot kväveoxiderkräver samlade internationella aktioner. Enskilda beslut, i som t. ex.ett tidigare införande av avgasrening på nya person- eller lastbilar är fögameningsfulla. Dessa beslut är strategiska och bör samordnas med andra länder. Lokall betydelsefulla utsläpp, särskilt i tätorterna, kani betydligt högre grad påverkas genom nationellt baserade åtgärder. Åtgärdersom endast genomförs på nationell bas bör därför syfta lill att uppnå optimaleffekt på lokal nivaå, framför allt i tätorterna. Sådana åtgärder kan ävensyfta till att driva på den tekniska utvecklingen och marknadsintorduktionen avny teknik. På så vis kan åtgärderna bilda en del av den grund som krävs för nyagenerella kruv. Ett exempel på en sådun utveckling är partikelfällan för reninguv avgaser från lunga dieseldrivan fordon. Partikelfällor för stadstrafik kommer,vad utskottet erfar, inom en nära framlid att marknadsföras. Regeringens förslag i den trafikpolitiska propositionen,som behandlat, om ett särskilt anslag lill miljövänligaredrift i kollektivtrafiken fyller delta syfte. Eftermontering av avgaskalalysatorer på gamla bilar ger enosäker och kortsiktig miljöeffekt, med risker för oönskade miljöeffekter, t.ex. utsläpp av bensen i tätortsmiljö. Nödvändiga mål för den lokalatätortsmiljön kommer inte närmare sin lösning. Kvävenedfallet kommer inte påden regionala nivån att påverkus nämnvärt. Koslnuden för reduktion uv kväveoxider genomeftermontering av avgas-renande tillsatser överskrider, som tidigare anförts,väsentligt andra typer av åtgärder som utskottet bifallit. Ett bidragssystem som föreslagits i motionerna Jol8, Jo24yrkande 16, Jo25 yrkunde 13, Jo30 yrkande 32, Jo719 yrkande 33, Jo770 yrkande2, Jo780. Jo864, Jo871 yrkande 1, T65 yrkande 2 och T85 yrkandena 1 och 8ställer krav på kontroll av såväl utrustningens funktion och hållbarhet sommotorns avgasrenande egenskaper. Negativa effekter kan befaras bli följden avavgasrenande anordningar om de inle monteras på ett tillfredsställande sätt.Utskotlet befarar utt koslnuden då kan anses bli väsentligt högre, varföranslutningsgraden skulle bli låg. Utskottet menar att orn ett systerii medavgusrening i efterhand skall införas så bör införandet förenas med sådanavillkor och garantier att såväl miljöskyddet som konsumentskyddet tryggas. Vidare anser utskottet att den kompetens som slär tillförfogande för alt driva fram, såväl nationellt som internutionellt, strängakrav för nya fordon i första hand bör användas för delta ändamål. Utskottet harerfarit att denna kompetens till väsentlig del skulle behöva tas i anspråk omavgasrening införs i efterhand. bör avslå motionerna i fråga. de/5 att utskottets hemställan under 71 bort ha följandelydelse: 71. beträffande stimulanser till avgasrening på begagnadebitar att riksdugen uvslår motionernu 1987/88:Jol8, 1987/88:Jo24 yrkande 16,1987/88:Jo25 yrkande 13, 1987/88:Jo30 yrkande 32, 1987/88 Jo719 yrkande 33,1987/88:Jo770 yrkande 2, 1987/88:Jo780, 1987/88 Jo864, 1987/88:Jo871 yrkunde 1,1987/88:T65 yrkande 2 och 1987/88 T85 yrkundenu 1 oeh 8, JoU 1987/88:23 52.Riktlinjer för det fortsatta arbetet med att introducera joU 1987/88:23 alternativadrivmedel m.m. (mom. 73) Håkun , , , , , och (alla s) anser de/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 93börjar med "Som framhålls "oeh slutar med "till känna" bortha följande lydelse: På kort och medellång sikt kommer införande av skärptaavgaskrav för personbilar, lastbilar och bussur utt vara av stor betydelse. Pålängre sikt kommer nya drivmedel och drivsystem att vara åv allra störstabetydelse. En långsiktig hållbar utveckling av transportsystemet kräver långtbättre miljöprestanda än vad som är möjligt . Inte minst ur globalsynvinkel är , . en sådan utveckling helt nödvändig. Utskottet instämmer i vad som framhålls imiljöpropositionen alt det är viktigt alt samhället tidigt ger besked om vilkakrav som skall varu.gällunde i frumtiden. Omställningstid och utvecklingstid ärnyckelfaktorer för att högre miljökrav skall kunna realiseras. Såväl motor- som drivmedelsmarknaderna är utpräglatinternationella. Bilar exporteras och färdas över gränser. Utskottet betonardärför att åtgärder för att långsiktigt komma till rätta med trafiksystemetsmiljöproblem bör ske i internationell överensstämmelse. I delta arbete börSverige inta en pådrivande roll. I detta sammanhang är det av vikt att statsmakterna stårför målstyrning med nödvändiga regelverk och åtaganden i form av samordning avmyndigheter och internationella samarbetsöverenskommelser. Utskottet vill betonaatt det är av vikt alt ett bra och långsiktigt trovärdigt utyecklingsklimat kanskapas. Forskning- och utvecklingsverksamhet bör i första hand bedrivas inombilndustrin. Utskottet understryker dock vikten av att vissforskningsverksamhet initi eras och samordnas av statsmakterna. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om betydelsen av det gemensamma uppdrag som givits , transporlforskningsberedningen och styrelsen för teknisk utveckling att i ' samarbetemed utarbeta ett program för energirelaterad forskning ochutveckling inom transportsektorn. Utskottet erinrarockså om att riksdagenfattar beslut om en introduktionsplan för alternativa drivmedel. Nyligenfattade med anledning av den trafikpolitiska propositionen beslut omsärskilda medel för utvecklings- och demonstrationsprojekt inomkollektivtrafiken. Någon särskild åtgärd med anledning av moiionerna Jol6yrkande 10, Jo24 yrkande 18, Jo30 yrkande 27 och Jo38 yrkande 5 är således intepåkallad. dets alt utskottets hemställan under 73 bort ha följandelydelse: 73. beträffande rikdinjer för del fortsatta arbetet medatt introducera alternativa drivmedel m.m. attriksdagen med avslag på motionerna l987/88:Jol6 yrkande 10, 1987/88:Jo24 yrkande 18, 1987/88:Jo30 yrkande 27 oeh 1987/88:Jo38 yrkande 5 godkänner regeringens förslag, 279 53.Ulsläppskraven i koleldade anläggningar (mom. 78 och JoU 1987/88:23 , , , , , Murguretu oeh (alla s) anser , dels att den del av utskottets yttrande som på s. 97börjar med "Utskottet biträder" oeh slutar med "berördamotioner"" bort ha följande lydelse: Arbetet mot luftföroreningar och försurning bör enligtutskottets uppfattning drivas vidare. Den svenska strategin bör som framhållsi miljöpropositionen vuru utt gå före undra länder och skapa marknad för nyatekniker med goda miljöprestanda. Den tekniska utvecklingen på miljöområdet är mycket snabb.Regering ens förslag lill /84 (den s. k. kolmiljöproposilionen), in riktningen av energiforskningsprogrammet mot miljövänlig förbrännings teknik samt inrättandet uv bränslemiljöfonder har bidragit till utt miljö- ' - vänlig förbränningsteknik tagits fram i snabb takt. Utskotlet understryker sä som frumhalls imiljöpropositionen alt den tekniska utvecklingen skall tas lill vara vid varjetillfälle. Redan innan en anläggning är färdigbyggd kan en ny anläggningoffereras med bättre miljöprestanda. Särskilt för större anläggningar börlängre gående krav kunna fastläggas vid prövningen av den enskildaanläggningen. Det bör enligt utskottet vara möjligt att vid denna enskildaprövning kunna gå längre . vad som anförts i motionerna. Vissa svårigheterkan uppstå för mindre anläggningar, varför provningen bör ske utifrån ettintervall. I annat fall skulle mindre kraftvärmeverk missgynnas i förhållandetill storskaliga kon-denskraflverk. Någon avgörande miljöeffekt av de imotionerna föreslagna kravnivåerna kan mot bakgrund av ovanstående ej hellerpåvisas. Utskottet framhåller vikten av att riktlinjerna ärgenerella för alla typer av bränslen. Höga krav måste också ställas på svavelutsläppen från olja. En , effekt av förslagen i motionerna kan befaras bli utt undru bränslen med sämre möjlighet till rening väljs på kort sikt. Därmed kommer den annars förväntade miljöeffekten att utebli. Utskottet erinrar också om målet om att ersätta olju. Utskottet finner för sin del ull vud som unförs imotionerna tillgodoses genom vud som uttalals i propositionen. Någon ytterligareåtgärd påkallas icke. de/5 alt utskottets hemställan under 78 och 79 bort haföljande lydelse: 78. beträffandegränsvärdet för kväveoxider vid kolförbränning att avslår motionerna 1987/88:J0719 yrkande. 28, 1987/8S:Jo751 yrkunde 26 och19S7/88:Jo770 yrkunde 5. " 79. beträffundeutsläppskraven för svavel i koleldade anläggningar utt riksdugen uvslårmotionerna 1987/88:Jo24 yrkande 11 i motsvarande del, 1987/88:751 yrkande 24och 1987/88:N33 yrkande 7 i motsvurunde del, . Svavelkravenför oljeeldade anläggningar m.m. (mom. JoU 1987/88:23 80 och 81) Lurs och () anser dels all den del av utskottets yttrunde som på s. 97börjur med ""Däremot avstyrker"" och slutur med""koleldude anläggningen"" bort hu följande lydelse: Utskottet unsluter sig även till folkpurtiets yrkanden imotionerna Jo24 oeh N33 vud gäller oljeeldude uniäggningur. Summu gällermotionerna Jo24 yrkande 20 och Jo785 om svavelhalten i bunkerolja. sålunda unfört med anledning uv nämndu molionsyrkunden bör riksdugensom sin mening ge regeringen lill kunna. dels att utskottets hemställan under 80 och 81 bort haföljunde lydelse: 80. beträffunde.svavelkraven för oljeeldade anläggningar uttriksdagen med bifall till motionerna 19S7/8S:Jo24 yrkunde 11 oeh 1987/88:N33yrkande 7 i återstående delar som sin mening ger regeringen lill känna vadutskotlet anföri, 81. beträffandesvavelhaller i bunkerotja attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Jo24 yrkande 20 och l987/88:Jo7S5som sin mening ger regeringen till kännu vud utskottet unfört. Svavelhalten i eldningsolja (mom. 82) (vpk) anser de/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 97börjar med ""Utskottet avstyrker"" och slutar med""i eldningsolja"" bort ha följande lydelse: Däremot tillstyrker utskottet motion N27 (vpk) yrkande 7om svavelhalten i eldningsolja. bör göra ett särskilt uttalande lillregeringen härom. dels alt utskottets hemställanunder 82 bort ha följande lydelse: a82. beträffande svuvelhallen i eldningsoljaatt med bifall till motion ]987/88:N27 yrkande 7 som sin mening gerregeringen lill kännu vud utskottet unfört, Ersättning av lösningsmedel (mom. 84) och () unser de/5 att den del av utskottets yttrunde som på s. 98 börjarmed "Utskottet delur" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottet biträder motionärernas krav. Lösningsmedel sominnehåller kolväten kan orsaka skador på växter och på människors hälsa. De har också förmågan att bilda oxidanter vid kemiska reaktioner med kväveoxi der. De bör därför ersättas med miljövänliga alternativ. bör i ett särskilt uttalande till regeringen påtala frågans vikt. de/5 attutskottets hemställan under 84 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:23 84. beträffande ersättning av lösningsmedel alt riksdugenmed bifull till motion 1987/88:Jo767 yrkande 14 som sin mening ger regeringentill känna vud utskottet unfört, Skogsskadorna i m.m. (mom. 87) Lurs Ernestum oeh () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 99börjar med "Utskottet är" och slutur med "unses besvarade"bort ha följande lydelse: Som anförs i motionerna är det egentligen inle förvånandealt situationen för skogen i är allvarlig, eftersom de störstaföroreningsmängderna belastur just dennu del uv lundet. är också den delav landet som uppvisar de mest försuradeskogsjordarna. Mot den bakgrunden bör utvecklingen av skogsskadorna följas uppårligen och inventeringen av skogs-skudeulvecklingen i inlensifierus. anfört med anledning av här behandlade motioner bör som sinmening ge regeringen lill kännu. de/5 ull utskottets hemställan under 87 bort ha följandelydelse: attriksdagen sotn sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1986/87:Jo750 yrkande 3, 1987/88:Jo715 yrkande 3,1987/88:Jo837 yrkandena 1 och 2 och 1987/88:JoS34 yrkande 5, Vitaliseringskalkning av skog (mom. 88) och () anser de/5 all den del av utskottets yttrande som på s. 99börjar med "'När det " och slutar med "berörda motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion Jo30 ökar skogsskadorna som enföljd av luftföroreningarna. Allvarligast är situationen i södra och västraSverige. Del sura nedfallet leder till att många växtnäringsämnen lakas ut urmarken. Därmed hotas markens långsiktiga produktionsförmåga. Naturvårdsverkethar föreslagit alt en försöksverksamhet genomförs med en kombination avkalk-nings- och viialiseringsinsatser och skogsbruksåtgärder. Regeringen haricke tagit upp förslaget i propositionen. Utskottet biträder motionärernasförslag att de föreslagna vitaliseringsförsöken skall genomföras. börgöra ett särskilt uttalande till regeringen härom. Därigenom tillgodoses ävenyrkande 22 i motion Jo24. de/5 att utskottets hemställan under 88 bort ha följandelydelse: 88. beträffandevitaliseringskalkning av skog attriksdagen som sin mening ger, regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jol987/88:Jo24 yrkande 22 och 1987/88:Jo30 yrkande 34 i berörd del, ,232 59.Kustkommunernas problem (mom. 93) JoU 1987/88:23 och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 101 sombörjar med "Frågari om" och slutar med "det anförda" bortha följande lydelse: är ett av de livligast trufikerude huvsområdenu ivärlden. Den intensiva användningen av Nordsjönmedför tyvärr också en omfattande nedsmutsning. Avsevärda mängder uvfall av demest skilda slag hamnar i havet från industrier, fartyg och genomoljeindustrin i . Havsströmmar och vindar samverkar så, all del blir densvenska som till stor del blir mottagare av avfallet. Av densvenska kusten är och Bohuskusien i särklass mest nedskräpade.Värst är situationen i norra . Skräpet förs med havsströmmarna i ,och . Praktiskt tagel allt skräp på havsstränderna kommer frånundru-länder, från yrkessjöfarten eller oljeutvinning i . Det fastaavfall som kommer från kommunernas egna invånare eller från fritidsfolkel är isammunhunget av marginell betydelse. Enligt renhållningssladgan är det emellertidkommunernas egen angelägenhet att hålla rent - även utmed stränderna. Attskräpet kommer från annat håll har formellt ingen betydelse. Något direktstatligt stöd för att hjälpa kommunerna finns inte. Nedskräpning från havet ärdärför en extra börda för väslkustkommunerna i och . har genomfört enstädkatnpanj utefter . Trots en massiv arbetsinsats från kustbefolkningenhar uppskattningsvis endast av kusten kunnnat städas. Utskottet anser, i likhet med vad som framhållits i motionJo829, alt det är nödvändigt alt förutsättningslöst utreda hur kustkommunernasstoru nedsmulsningsproblem i ett längre tidsperspektiv skall kunna lösas. Sommotionärerna framhåller lägger den nya plan- oeh bygglagen ochnutur-resurslugen dessutom yterligure kruv på kommunernu när det gäller planeringenav vattenområden vid kusterna. En statlig utredning bör enligt utskottetsmening inväga synpunkter frän och kommunförbundet och ävenstyra över en del befintliga forsknings- och utvecklingsprojekt (FoU) lill attstudera dessa problem. I redan pågående FoU-projekt uppmärksammasnedsmutsningsproblem som är gemensamma för norska och svenska kommuner. Ensådan utredning bör även utarbeta förslag hur det internationellainformationsarbetet bör kunna utformas. Vad utskottet sålunda anfört med uniedning uv motion JoS29bör som sin mening ge regeringen till kännu. de/5 alt utskottet under moment 93bort hemställa 93. beträffande kustkommunernas problem att riksdugen medanledning uy motion 1987/88:JoS29 som sin mening,ger regeringen till kännu vadutskottet unfört. Internationelltsamarbete (mom. 94 a) JoU 1987/88:23' och () unser de/5 ull den del av utskottets yttrande på s. 102 sombörjar med "Utskottet hade" och slutar med "sidu" bort hu följunde lydelse: Utskotlet delur uppfattningen som framförs i motionernaJo415 oeh Jo719 att det internationella samarbetet kring våra kustvatten måste förstärkas. Det gäller såväl undersökningar oeh miljöövervakning som konkreta åt- . gärder föratt minska föroreningstillförseln m.m. Samarbetet pågar bl. a. inom ramen förHelsingforskonventionen, men enligt utskottets mening fordras ett intensivaresamarbete både med de andru Öslersjöstuternu och med länderna kring Nordsjön.Vad utskotlet anfört med anledning av motionerna Jo415 yrkande I oeh Jo719yrkandena 4 och 5 bör som sin mening ge regeringen lill känna. MotionJo775 yrkande 2 synes icke påkalla något särskilt uttalande från riksdagenssida. de/5 alt utskottet under moment 94a bort hemställa 94. beträffande iniernaiionellt sainarbete a) att med anledning av motionerna1987/88:Jo415 yr kande 1 oeh 1987/88:Jo719 yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anföri, Internationellt samarbete (mom. 94 b) och ()anser de/9 alt den del av utskottets yttrande på s. 102 sombörjar med "Utskottet hade" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion Jo775att det internationella samarbetet kring våra kustvatten måste förstärkas. Medutgångspunkt däri ansluter utskottet sig till motionärernas förslag altSverige bör ta initiativ lill ett gemensamt nordiskt program för förbättring avSkagerrak-Kattegatts vattenkvalitet. Utskottet anser det viktigt alt ett sådantprogram får tillräckliga resurser så att underlag för beslut kan tus frum påkort tid samt alt det därefter finns finansieringsmöjligheter för erforderligainvesteringar. Utskottet förordar därför att den speciella låneordningen iNordiska Invesleringsbanken utnyttjas för detta ändamål. Vad utskottet anföri med anledning av motion Jo775 yrkande2 bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Jo415yrkande 1 och Jo719 yrkandena 4 och 5 påkallar inget särskilt uttalande frånriksdagens sida. de/5 att utskottet under moment 94b bort hemställa 94. beträffande internationellt samarbete b) att med anledning av motion1987/88:Jo775 yrkande 2 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskotlet anfört. Förbudmot dumpning (mom. 95) JoU 1987/88:23 och () anser de/5 att den del av ulskotlels yttrande på s. 102 som börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "till havs" bort haföljande lydelse: Som redovisas i propositionen omfattar Oslokonventionenförbud mot havsförorening genoni dumpning av vissa särskilt ungivnnmiljöfurligu ämnen, t. ex. klorerade organiska ämnen, cancerfrainkullundeämnen, kadmium och kvicksilver. För dumpning av andru ämnen sumt förbränninguv miljöfurligt uvfull till havs krävs tillstånd av nationell myndighet i vurjesärskilt fall. Av propositionen framgår vidure utt de länder som gränsur tillNordsjön dellog i en särskild på ministernivå i inovember förru året. Då träffudesen överenskommelse som bl. u. innebär utt ävenefter kommer dumpning uv uvfull i utt tillåtus, låt vuru iundunlagsfall. I likhet med motionärernu i motion Jo30 förordur utskottetemellertid ett unduntugslösl förbud uv ull miljöfurlig dumpning uv avfall. anföri med anledning av motion Jo30 yrkande 43 bör som sinmening ge regeringen till kännu. de/5 utt utskottet under moment 95 bort hemställu 95. beträffunde/ör/»(/d mot dumpning allriksdagen med anledning av motion 19S7/SS:Jo30 yrkande 43 som sin mening gerregeringen till kännu vud utskotlet unfört. Vattenströmmarna (mom. 96) (vpk) anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 102 sombörjar med "Yrkandet i" och slutar med "(SOU 1987:42)" bortha följande lydelse: