bet · GB01TU18 · 1987-12-31 00:00:00 — slagetmåste få tid till noggranna undersökningar som sedan kan ligga till TU1987/88:18 grund för programskrivningar, kravspecifikationer m.m. Av detanförda följer att motionen avstyrks. I motion T67 (vpk) föreslås ett inrättande av ett centrummed forskningsresurser för utveckling av nya fordon med ny teknik för denlokala och regionala kollektivtrafiken. Bland de slag av fordon som föreslåsbli utvecklade nämns en riy rälsbuss, amfibiebuss, kombinerad väg- och rälsbusssamt auto-mini-spårvagn. Utveckling av ny teknik för kollektivtrafiken är något sombör stödjas med hjälp av det nya engångsanslaget. Detta gäller inte minstutveckling och teknikupphandling av nya fordon för lokal och regionalpersontrafik på järnväg. Motionärerna vill prioritera ett sådantutvecklingsarbete. ' Utskottet kan dock inte finna att det är sakatt i detalj uttala sig över vilka slag av fordon som bör utvecklas för svenskaförhållanden. Motionen avstyrks följaktligen. I motion T66 (vpk) yrkande 28 begärs att satsningar på nyteknologi på kommunikationsområdet skall gynna miljövänliga och energisnålatrafiksystem. Motionsyrkandet kan sägas ligga i linje med propositionensförslag om inrättande av ett engångsanslag för stöd till utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken. I propositionen anges att medlenbl. a. skall användas för utveckling av trafikmedel som är miljövänliga ochenergieffektiva. Utskottet kan emellertid inte tillstyrka att - somföreslås i motionsyrkandet-ny teknologi på kommunikationsområdet enbart skallgynna miljövänliga och energisnåla trafiksystem och fordon. En sådanensidighet rimmar illa med angelägenheten av att genom modern teknik samtidigtnå också andra viktiga mål som finns inom trafikpolitiken såsom t.ex. ökadtrafiksäkerhet och ökad tillgänglighet för äldre och handikappade inomtrafiken. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. 1. att riksdagentill för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att riksdagentill Bidrag till statens väg- och trafikinstitut för /89 anvisarett reservationsanslag av ,. 3. att riksdagentill Statens väg- och trafikinstliut: Utrustning för /89 anvisarett reservationsanslag av , 4. beträffandejärnvägsforskningen vid statens väg- och trafikinstitut att godkännervad föredragande departementschefen härom anfört, 5. att riksdagentill Transportforskningsberedningen för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 6. att riksdagenmedger att regeringen bemyndigar transportforskningsberedningen att besluta omstatligt stöd till forskning, utveckling ochdemonstrationsprojekt under budgetåren 1989/90 och 1990/91 /88:18inom en ram av . 7. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1987/88:T85 (m)yrkandena 25 och 26 till Stöd tid utvecklingsarbete och demonstrationsprojektinom kollektivtrafiken på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 8. beträffandetillsättandet av en bilsocial utredning att avslår motion 1987/88:T85(m) yrkande 2, 9. beträffandebilen och bilindustrins roll att avslår motion1987/88:T66 (vpk) yrkande 5, 10. beträffande statligt stöd till forskning typPrometheus att avslår motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 27, 11. beträffande ett europeiskt projekt med syfte ausamordna och utveckla det spårbundna trafiknätet attriksdagen avslår motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 29, 12. beträffande ett statligt samordningsansvar vidutvecklingen av eU trådbussystem attriksdagen avslår motion 1987/88:T28 (s) yrkande 2, 13. beträffande lokaliseringsort för utvecklingenav en ny motorvagn att avslår motion 1987/88:T64 (fp), 14. beträffande eu centrum för kommunikations- ochproduktut vecklingsforskning i Trestads-Fyrstads-området attriksdagen avslår motion 1987/88:N291 (vpk), 15. beträffande eu centrum med forskningsresurserför utveckling av nya fordon attriksdagen avslår motion 1987/88:T67 (vpk), 16. beträffande ny teknologi påkommunikationsområdet att avslår motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 28. Närvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (vpk), (), RuneThorén (c) och (). Reservationer tu 1987/88:18 Anslaget Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken (mom. 7) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Med tanke" och slutar med "anvisa 20 milj.kr." bort haföljande lydelse: Inom samtliga samhällsområden måste värnandet av miljönprioriteras: Detta gäller inte minst inom kommunikationsområdet. Bilismensnegativa miljöpåverkan måste därför minimeras. Även i den befintliga bilparken kan avgasminskningargenomföras. Det går att genomföra relativt betydande minskningar avutsläppen från framför allt direktinsprutade motorer. Problemet är i förstahand kostnaderna. I syfte att stimulera eri ombyggnad av bilar för att få nedemissionsvärdena föreslår utskottet att ett stimulansbidrag på . införsför bilar som genomför åtgärder, vilka reducerar utsläppen av koloxid,kväveoxid och kolväten med exempelvis . Kostnaderna för stimulansbidraget, som kan beräknas till20 milj.kr., bör . finansieras genom anvisning under ett nytt anslag medbeteckningen Miljöstimulanspremier. Till anslaget Stöd till utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken bör på tilläggsbudget förbudgetaret 1987/88 anvisas ett reservationsanslag av 80 milj.kr. Vad utskottet sålunda anfört, vilket innebär attmotionsyrkandena tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dets att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. att a) med bifall tillmotion 1987/88:T85 (m) yrkande 25 till Stöd UU utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt inotn kollektivtrafiken på tilläggsbudget för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , b) med bifall tillmotion 1987/88:T85 (m) yrkande 26 till Miljöstimulanspremier (nytt anslag) påtilläggsbudget för /88 anvisar ett reservationsanslag av , Tillsättandet av en bilsocial utredning (mom. 8) , och (alla m)anser ' dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "följaktligenmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: I är fungerande individuella transporter enförutsättning för att samhället skall fungera. Bilismen har en centralbetydelse i ett högindustriali-serat och till ytan stort land som . En konkurrenskraftig kollektivtrafik är emellertidtillgänglig endast i storstadsregionerna. Utanför storstäderna är bilen ofta det enda kommuni kationsmedlet. Undersökningar visar t.ex. att på landsbygd kan 12 avalla bilister inte utnyttja kollektivtrafiken för sina arbetsresor. TU1987/88:18 Barnfamiljerna, inte minst i glesbygderna, får emellertid alltsvårare att klara av sitt bilinnehav ekonomiskt. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt att fåfram mer heltäckande uppgifter om bilens betydelse för hela och delar avSveriges befolkning, hur olika statliga ingrepp och ökade kostnader påverkarhushållen samt vilka regional- och fördelningspolitiska effekter som blir resultatet.Ytterligare -kostnadshöjningar kan resultera i att många tvingas avstå frånsitt bilinnehav. Det skulle innebära stora standardförluster för de flestafamiljer. Allt detta motiverar att en särskild bilsocial utredning genomförs.En bilsocial utredning bör därför tillsättas och presentera sitt resultatskyndsamt. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär attmotionsyrkandet tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandeUllsättandet av en bilsocial utredning attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T85 (m) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Bilen och bilindustrins roll (mom. 9) (vpk) ahser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: I propositionen tas upp ett antal centrala problem somenligt utskottets uppfattning borde bli föremål för mera ingående analys ochforskning. Till dessa problem hör hur investeringarna i infrastrukturen istörre utsträckning skall kunna ledas av samhällsekonomiska bedömningar. Det ärett faktum att endast en bråkdel av dessa investeringar sker inom exempelvisjärnvägssektorn medan nära hälften avgörs av enskilda (hushåll eller andra).Bilen, betraktad som enskilt tekniskt hjälpmedel kan vara bra men i masskalalikväl ett samhällsproblem. Frågan om hur investeringarna i transportsektornsinfrastruktur rent praktiskt skall kunna ledas av samhällsekonomiskabedömningar borde ha tagits upp i ett regeringsförslag söm talar ominfrastrukturen inför 2000-talets behov. Här behöver t.ex. pris- ochtaxeinstrumentets effekter kartläggas och en forskning om bilen ochbilindustrins roll i framtidens trafik startas - det sistnämnda ett förslag somvpk tidigare väckt motionsledes i . Vad utskottet sålunda har anfört, vilket innebär attmotionsyrkandet tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffandebilen och bilindustrins roll attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, 4.Statligt stöd till forskning typ (mom. 10) /88:18 (vpk) anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: EG:s och bil- och elektronikindustrins Prometheusprojektsubventioneras bl.a. genom i , dvs. Prometheussyftar till total samordning och satellitstyrning av Västeuropaslandsvägstransporter. Utvecklingen skall enligt projektets arkitektur"baseras på det yppersta av vad modern forskning och teknik kanerbjuda". I den, trafikpolitiska propositionen nämns Prometheus-projektetsom ett trafiksäkerhetsarbete, vilket ger sken av att det handlar om attförbättra villkoren i människornas vardag. Detta är dimridåer för att dölja deverkliga syften som bl.a. bilindustrin har. I rapporten beskrivs syftet med . I visionen ingår en tillväxtfanatiskideologi där massbilismen helt följdriktigt utgör en viktig utvecklingskraft:det gäller att fyrdubbla trafiken och detta skall bli möjligtgenom en "ekologisk vägtrafik"! För alla som insett att detekologiska systemet redan satt gränser för bilismen är bilden en skräckvisionom framtiden. Det datastyrda bilsamhället kommer däremot att skapa endrömtillvaro för dem som vill göra pengar på att människor skall tvingasanvända bilen som sitt andra hem. Underlagsrapporten om framtida transporter späratt det kan komma att bli lämpligt att låta 14-åringar köra bil, eftersom detblir farligt att köra moped, när biltrafiken blir så tät. Det enda"pris" rapporten anser att människorna behöver betala är att dealdrig klarar sig utan det lilla datakort som är inträdesbiljetten för varjebilist. Med denna tingest utlovas en autopilot som träder in om och närbilistens hjärna inte klarar trafiken. Sammantaget finner utskottet att det statliga stödet tillforskning med anknytning till det bilindustriella komplexet, typ ,bör avbrytas. Vad utskottet sålunda har anfört, vilket innebär attmotionsyrkandet tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande statligt stöd till forskningtyp att med bifall till motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande27 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Ett europeiskt projekt med syfte att samordna ochutveckla det spårbundna trafiknätet (mom. 11) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Inledningsvis vill" och slutar med "följaktligenmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Bakom regeringens överväganden när det gäller byggande avstora trafikleder ligger stora ekonomiska vinstintressen med utgångspunkt i ett 14 Detta är nu utvidgat genom ett nära samarbete med /88:18 elektronikindustrinoch statliga myndigheter i olika västeuropeiska länder. Utskottetvill i stället få en satsning på miljövänliga och energisnåla måste få motsvarande avancerade Som ett led i detta arbete bör ta initiativettill ett alleuropeiskt projekt med syfte att samordna och utveckla detspårbundna trafiknätet mellan och inom nationerna. Vad utskottet sålunda har anfört, vilket innebär attmotionsyrkandet tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande ett europeiskt projekt med syfte attsamordna och utveckla det spårbundna trafiknätet attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 29 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Ett centrum för kommunikations- ochproduktutvecklingsforskning i Trestads-Fyrstads-området (mom. 14) (vpk) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet vill hänvisa" och på s. 10 slutar med "motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Inom kommunikationssektorn behövs ökade insatser i form avforskning och produktutveckling med ett annat innehåll än dagens. Med kommunikationssektornavses dels persontransporter, dels gods- och materialhantering men ocksåområden som telekommunikationer, databashantering, mobildatasystem medtillämpning på system som ger möjligheter att spara energi och miljö. En forskningsinsats inom området kommunikation med den nyainriktning som nämns ovan skulle kunna vara mycket värdefull. Ett centrum förkommunikation i institutionsform skulle kunna svara för att utveckla ochsamordna svensk-nordisk forskning på specialområden som eftersträvar de iutskottets mening bästa kollektiva lösningarna på olika problem. Transportlogistikoch telekommunikation, databashantering och mobildatasystem med särskildinriktning på kollektivtransportområdet och anpassade till de behov som måsteprioriteras av hälso-, miljö- och energibesparingsskäl är viktiga områden attutveckla. Det nya centret bör placeras på en plats som ärindustriellt, regionalpolitiskt och "pedagogiskt" optimal. Traditionelltborde någon av storstadsregionerna vara en given placeringsort, men då dessa istora stycken är överhettade finns många skäl som talar emot en sådanlokalisering. En mera lämplig placering är i stället Trestads-Fyrstads-området,beläget i resp. . Regionen ligger centralt i men utanför detraditionella centrumbe greppen. Området ligger utanför storstadsregioner som och men så nära att det finns naturliga kopplingar tiU dessa, dessutom helt nära 15 De regionala behoven av en stärkt högskoleverksamhet iområdet är stora. /88:18 Med en utbyggd forskning och utbildning i enlighet med motionens intentioner skulle regionen kunna byggaupp ett allsidigare näringsliv och undvika en ensidig bindning tillbilindustrin. Man skulle därigenom också kunna tillgodose viktigaregionalpolitiska mål. Vad utskottet sålunda har anfört, vilket innebär attmotionen tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen till känna. ' dets att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffande eu centrum för kommunikations- ochproduktionsutvecklingsforskning i Trestads-Fyrstads-området att medbifall till motion 1987/88:N291 (vpk) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet härom anfört, Ett centrum med forskningsresurser för utveckling avnya fordon (mom. 15) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet kan dock" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Vanliga bussar, spårvagnar, tunnelbanetåg, lokaltåg ochrälsbussar rullar fram med ungefär samma medelhastighet som de gjorde för 50 årsedan. Skillnaden är att de fått litet bättre design och attframdrivningssystemen blivit tekniskt bättre. Men för passagerarna - varsviktigaste krav är att komma fram snabbt - är detta inte mycket hjälp. Ofta går det flerfaldigt snabbare att ta bil. Ochsjälvklart väljer folk detta transportmedel om de har möjlighet. Om bilismensproblem med miljöförstöring, olyckor, utrymmeskonsumtion, stadsförfulning,utspridning av bebyggelse och transportojämlikhet skall kunna lösas måste enhelt annan kvalitet på kollektivtrafiken till. Hög reshastighet och högturtäthet är dä de viktigaste egenskaperna. För att åstadkomma detta måste all den nya teknik somfinns framtagen inom andra områden tas till vara, t.ex. datateknik och nyaokonventionella fordon och framdrivningslösningar. Detta utvecklingsarbeteskulle kunna ske i ett kommunikationscentrum. Som ett exempel på moderna färdmedel som bör utvecklas medny och okonventionell teknik vill utskottet nämna en ny rälsbuss, amfibiebussar,kombinerade väg- och rälsbussar samt auto-mini-spårvagnar. I finns en stor potential inom industrin men ocksåinom försvaret för att kunna utveckla sådana här kollektivtrafiksystem. Detfinns ett stort kunnande vad gäller exempelvis konstruktion av vagnar ochelektronisk framdrivningsteknik, liksom också inom datorområdet ochreglerteknik. Detta kunnande bör enligt utskottets mening tas till vara förutveckling av , , framtidens kollektivtrafik.. Vad utskottet sålunda har anfört, vilket innebär attmotionen tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen till känna. dels attutskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: /88:18 15. beträffande eU centrum med forskningsresurserför utveckling av nya fordon attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T67 (vpk) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Ny teknologi på kommunikationsområdet (mom. 16) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Motionsyrkandet kan" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: I propositionen ställs upp många vackra mål om enmiljövänlig och energieffektiv trafik. De föreslagna åtgärderna är emellertidalldeles otillräckliga, vilket hänger samman med en ensidig inriktning avforsknings- och utvecklingsresurserna mot framför allt vägtrafiksidan. Propositionens synpunkter på trafikpolitikens inriktningkännetecknas av en återgång till de hyllningar av konkurrensens välsignelsersom var betecknande trafikbeslut. Planmässighet, hushållning medenergi, en organisation där de olika trafikmedlen skall komplettera varandra iett ändamålsenligt och samhällsekonomiskt mönster betonas sällan eller aldrig.Risken är att konkurrenskravet kommer att sättas före krav som säkerhet, godmiljö och regional balans. I propositionen formuleras en tro att dentekniska utvecklingen själv spontant skall utvecklas så att de skilda trafikslagenblir komplement till varandra. Vad som enligt utskottets mening är särskilt viktigt är enplanmässig satsning på ny teknologi på kommunikationsområdet, vilken gynnarmiljövänliga och energisnåla trafiksystem och fordon. måste få motsvaranderesurser som landsvägstrafiken. Vad utskottet sålunda arifört, vilket innebär attmotionsyrkandet tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen till känna. r,;' dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffandeny teknologi på kommunikationsområdet attriksdagen med bifall till motion 1987/88 :T66 (vpk) yrkande 28 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Ett centrum för kommunikations- ochproduktutvecklingsforskning i Trestads-Fyrstads-området (mom. 14) och (båda c) anför: I syfte att stödja och stärka utvecklingen påkollektivtrafikområdet tillstyrker utskottet att det anvisas 100 milj.kr. för stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt. Som ett led i ansträngningarna att utveckla den spårbundna trafiken finner vi det riktigt att anslaget skall kunna användas för 17 stöd tillutvecklingsinsatser inom den lokala och regionala persontrafiken på TU1987/88:18 järnväg. Om järnvägstrafik av mer lokal och regional karaktär skallkunna bibehållas på många håll i landet krävs ett intensifieratutvecklingsarbete, bl.a. i syfte att få fram mera miljövänliga ochenergieffektiva motorvagnar. Ett nära samarbete förutsätts därvid ske med bl.a.intressenter på tillverkarsidan. är det viktigt att TFB ges tidtill ingående undersökningar som sedan kan ligga till grund för kravspecifikationer,programskrivningar m.m. Detta arbete bör ske i nära samarbete med VTI som nufår ökade resurser inom järnvägsforskningen. Målet bör vara att TFB:sutredningsresurser slås samman med VTLs. I detta sammanhang vill vi hänvisatill motion T50 (c) rörande en utredning om myndighetsorganisationen påtrafikområdet och placeringen av densamma. Innehållsförteckning tu 1987/88:18 Sammanfattning.............................................................. ....... 1 Propositionsförslag........................................................ ....... 2 Proposition1987/88:50 bil. 1 () 2 Proposition1987/88:100 bil. 8 () 2 Motionerna...................................................................... ...... 2 Motionerväckta med anledning av proposition 1987/88:50 2 Motionframlagd under den allmänna motionstiden 3 1 Inledning...................................................................... 3 2 Statens väg-och trafikinstitut................................... 4 3 Transportforskningsberedningen................................. 5 4 Hemställan................................................................ ....... 10