bet · GB01SoU20 · 1987-12-31 00:00:00 — om handikappomsorg (prop. 1987/88:100 bil. SoU 1987/88:20 I betänkandet behandlas vissa anslag till omsorg om äldreoch handikappade. Vidare behandlas ett antal motionsyrkanden om olika insatserpå främst handikappområdet. Utskottettillstyrker medelsanvisningarna och avstyrker motionerna. Utskottets fp-ledamöler reserverar sig mot beslutet omleasing av bil för handikappade, mol beslutet beträffande en översyn avreglerna för färdtjänsten, beträffande utvecklingen av färdtjänsten ochbeträffande en samordnad barnhabilitering m.m. Utskottets m-, fp- ochc-ledamöter reserverar sig mot beslutet om försöksverksamhet med personligassistent m.m. och mol beslutet om omsorgslagens personkrets. Utskottets m- ochc-ledamöter reserverar sig mot beslutet om intagning på vårdhem ellerspecialsjukhus. M-ledamöterna reserverar sig mot beslutet om boendesituationenför personer med fler eller grava handikapp, beslutet om utvärdering avomsorgslagen och den nya handikapputredningens arbete. C-ledamöterna reserverarsig mot beslutet om omvårdnad för vissa gymnasieelever (tillsammans medvpk-ledamoten), den nya handikapputredningens sammansättning och införande avanhörig- eller vårdarlön. M- och fp-ledamöterna har avgivit var sitt särskildayttrande. Proposition 1987/88:100 bil. Regeringen har under punkterna G 2-G 6, 9 och 10 (s.120-126, 131-133) föreslagit 1987/88:100 bilaga 7 vari yrkas G 2. att till Bidrag till färdtjänst /89 anvisar ett förslagsanslag av , G 3. att till Kostnader för viss omsorg ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl. för /89 anvisar ettförslagsanslag av , G 4. alt lill Styrelsen för vårdarljänsl /89 anvisar ett förslagsanslag av , G 5. att till Ersättning till förtexttelefoner för /89 anvisar ett förslagsanslag av 27 269 000kr., 1 1987/88. G 6. att lill Ersättning till postverketför befordran av SoU 1987/88:20 blindskriflsförsändelser för budgetåret1988/89 arivisar ett förslagsanslag av . G 9, all lill /89 anvisar etl förslagsanslag av ,, , G 10. alt till Bidrag tillhandikapporganisationer för /89 anvisar etl reservationsanslagav . 1987/88:So207 av och ()vari yrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändring av sialsbidragsbestämmelserna för alt skapa möjlighet för handikappade,att leasa bil, , 1987/88:So211 av och () variyrkas 1. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statsbidrag till färdtjänst bör utgå under förutsättning att resenärernas kostnader uppgår högst lill samma belopp som gäller för taxor på ortens allmänna färdmedel, 2, att sorn sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samordna riks-, läns- och i syfte alt resandet blir likvärdigt med vad söm gäller för allmänheten i övrigt. 1987/88:So221 av och () vari yrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av de utvecklingsstördas kultursituation. 1987/88:So230 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre samordning mellan landslingen vid prolesförsörjningför dysmeli-barn. 1987/88:So235 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. alt som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om en utvidgad personkrets iomsorgslagen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades möjlighet att fåpersonliga assistenter, 3. alt som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om ökad valfrihet för handikappadegenom uppmuntran av projekt typ STIL, 4. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om en översyn av reglerna förfärdtjänsten, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om' en förbättrad ochlänsomfattande färdtjänst, 6. all som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om en samordnad barnhabilitering, 7. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en samordnad vuxenhabililering. 8. all som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen SoU 1987/88:20 anförts om anhörigas deltagande irehabilitering. 1987/88:So239 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombetalningsansvar för . Motiveringenåterfinns i motion Ub269. 1987/88:So242 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna all det av tidigare begärda förslaget om envidgning av omsorgslagens personkrets lill alt omfatta alla handikappade barnoch ungdomar skyndsamt bör framläggas, 2. att som sin mening gerregeringen lill känna att den aviserade nya handikapputredningens arbete bl.a.bör syfta tiHatl de handikappade kan få ett likvärdigt stöd i hela landet ienlighet med vad i motionen anförts, 3. all som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett försöksprojekt för allpröva en s.k, hemvårdsersältning. Motiveringenåterfinns i motion Sf273. 1987/88:So245 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutformning av blanketter. 1987/88:So246 av () vari yrkas all hosregeringen begär förslag för att underlätta boendesituationen för personer medfier eller grava handikapp. 1987/88:So250 av () vari yrkas all riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av socialtjänstlagen, så attföräldrar med rätt till vårdbidrag kan få den anställningsrält som beskrivits imotionen. 1987/88:So251 av () vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag lill texttelefoner hos myndigheter, 2. att hos regeringen begär förslag lillstatsbidrag, i enlighet med vad som anförts i motionen, för texttelefon åt nära anhörig som ordinerats texttelefon. 1987/88:So255 av m.fl. (m, fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade direktiv till . 1987/88:So258 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kostnadsansvaret för svårt rörelsehindrade elevers gymnasieskolgång. 1987/88:So267 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna behovet av ändringar i omsorgslagen i enlighetmed vad i motionen anförts, 2. att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av omsorgslagen i enlighet med vad imotionen anförts. 1987/88:So268av och () vari yrkas alt SoU 1987/88:20riksdagen som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av länsfärdtjänst. 1987/88:So275 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av all pröva möjligheten till införande av anhörig-eller vårdarlön. 1987/88:So410 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna att utflyttningen från våramentalsjukhus och vårdinrättningar bör avbrytas och en utvärdering göras föratt förändra det som gör människor mer ensamma än tidigare saml altsocialstyrelsen skall ges ett uppdrag i detta syfte. 1987/88:So615 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades självbestämmandevad gäller boende och service, 2. att som sin rnening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om de centrala ämbetsverkens tillsynsansvarpå handikappområdet, , 3. att hos regeringen begäralt den aviserade handikapputredningen ges en parlamentarisk sammansättningoch en inriktning i enlighet med del anförda. 1 budgetpropositionen (s. 12) föreslås etl förslagsanslagav . under anslaget G 2 Bidrag lill färdtjänst. 1 budgetpropositionen (s. 120) anförs att del fortfarandefinns stora skillnader mellan kommunerna i färdtjänstens utbyggnad ochkvalitet. har inlett en särskild utredning i syfte att beskrivaoch analysera skillnaderna mellan kommunerna när det gäller den enskildestillgång till färdtjänst. Det anförs vidare att riksrevisionsverkel haravlämnat en granskningsrapporl med förslag till förändringar i statsbidragssystemet.Rapporten bereds i . Föredragande statsrådetvill dock redan nu framhålla att bör utveckla sin tillsyn ocherfarenhetsförmedlande roll på området. I motion So207av och (bådafp) hemställs om en förändring av statsbidragsbestämmelserna för all skapamöjlighet för handikappade alt leasa bil. Motionärerna anför att del i vissafall kan vara billigare att utrusta den handikappade med leasingbil ån alterbjuda honom färdtjänst. I proposition 1987/88:99 om förbättrat bilslöd tillhandikappade föreslås alt den stödberältigade personkretsen utökas frånpersorier rned arbetsmarknadsanknytning till bl.a. alla handikappade i åldern18-49 år, under förutsättning att den handikappade själv skall bruka bilen somförare. Bidraget föreslås härvid höjt. Enligt propositionen kommer detförbättrade och utvidgade bilstödel att leda till alt vissa besparingar uppnåsinom färdtjänsten.Propositionen bygger lill stora delar på del av en särskild SqU 1987/88:20 utredningsman avgivnabelänkandet (Ds S 1986; 11) Bilstödel ål handikappade. Utredningsmannen har idet (s. 52) tagit upp frågan om statsbidrag till leasingbilar åt handikappade. Hanhar därvid funnit att leasing är en dyr och dålig lösning, särskilt om detbehövs omfattande anpassning av bilen på grund av funktionshinder, Utskottet noterar att förslaget i proposition 1987/88:99om förbättrat bilslöd till handikappade innebär att fier handikappade kommeratt kunna förflytta sig med av dem själva framfört fordon. Det kommer härvidatt bli förmånligare för den enskilde alt köpa bilen än att hyra den. Om bilenmåste ändras efter den enskildes funktionshinder framstår leasing som ett änsämre alternativ. Utskottet är på grund härav inte berett all förorda någotriksdagens initiativ med anledning av motion So207 (fp). I motion So2ll av och (båda 5)hemställs om en förändring av sialsbidragsbestämmelserna till färdtjänst så attresenärens kostnader uppgår till samma belopp som gäller för taxor på allmännafärdmedel (yrkande 1). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med ihuvudsak samma innebörd som det nu aktuella, senast i belänkandet SoU1986/87:18 s. 19. Utskottet har därvid anfört att taxorna för färdtjänstenligger inom ramen för den kommunala självstyrelsen och all taxorna som en följdav delta varierar med hänsyn lill de lokala förhållandena. Utskottet haremellertid framhållit att en större enhetlighet i de kommunala taxorna böreftersträvas. har tagit fram en skrift.Färdtjänsten i kollektivtrafiken. Om färdtjänstens utveckling., mening finns det skäl att anta att skriften kommer att leda till attkommunerna vinnlägger sig om en större enhetlighet i färdtjänstlaxorna ochvillkoren för färdtjänst. Utskottet noterar också att harinlett en särskild utredning i syfte alt beskriva och analysera skillnadernamellan kommunerna när det gäller den enskildes tillgång till färdtjänst.Utskottet har vidare inhämtat alt regeringen uppdragit åtriksrevisionsverket att kartlägga och analysera den varierande utformningen avtaxorna inom kommunernas hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg. Med hänsynhärtill och då frågan om förändringar i statsbidragssystemet är föremål föröverväganden inom anser utskottet all syftet med motion So211yrkande 1 är tillgodosett och avstyrker därför molionsyrkandet. I motion So235 av m.fl. (fp) begärs enöversyn av reglerna för färdtjänsten (yrkande 4). Enligt motionärerna behövs enöversyn av föreskrifter rörande statsbidrag lill färdtjänst isyfte att skapa ökad klarhet om vilka personer och resor som skall ansesbidragsberättigade. Utskottet delar motionärernas uppfattning attsialsbidragsbestämmelserna bör ha en klar och entydig utformning. Utskottet,som vill hänvisa till vad som ovan anförts om pågående arbete, konstateraremellertid att statsbidragssystemet är föremål för översyn inomregeringskansliet. Enligt utskottets mening är det därför inte påkallat mednågon åtgärd av med anledning av motionsyrkandet. Motion So235 (fp)yrkande 4 avstyrks således. I motion S02II av och (båda s)yrkas alt SoU 1987/88:20 ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samordna riks-, läns- och i syfte attresandet blir likvärdigt med vad som gäller för allrnänheleni övrigt (yrkande2). 1 motion So235 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger r'egeringen lill känna vad i motionen anförts omen förbättrad och länsomfattande färdtjänst (yrkande 5). I motion So268 av och (båda s)hemställs alt ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av länsfärdljänsl. Samhället försöker underlätta handikappades transporterfrämst genom , riksfärdljänsl, bilstöd 'ochhandikappanpassning av kollekliva transportmedel. Riksfärdljänslen infördes år1980 i syfte att göra det möjligt för svårt handikappade alt göra längre resorinom landet till normala kostnader. Berättigade till riksfärdtjänst är de sompå grund av handikappet måste resa på etl dyrare sätt än normall.Riksfärdljänslen kan ske med flyg, låg, taxibil eller specialfordon till ettpris som motsvarar vad det kostar all åka andra klass låg. harfått i uppdrag av regeringen att överväga riksfärdljänstens framlida utformningi syfte att begränsa kostnadsutvecklingen och öka dess effektivitet. Enligl vad utskottet inhämtat kommertransporlrådet att föreslå att ett system med länsfärdljänsl införs. Syslem med länsfärdljänsl förekommer i ochi . Kostnaden delas mellan landsting och kommuner. Eftersorti färdtjänsten är etl komplement tillkollektivtrafiken finns det mycket som talar för alt samma Irafikområdesgränserbör gälla för denna som för färdtjänsten. Frågan omen länsomfattande färdtjänstkommer att bli föremål för regeringens övervägande med anledning avtransport-rådets utredning belräffande riksfärdtjänsten. Resultatet av dessa övervägandenbör enligt utskottels mening avvaktas innan har anledning altöverväga något initiativ på området. Utskottet avstyrker med del anförda motion So211 (s)yrkande 2, motion So235 (fp) yrkande 5 och motion So268 (s). Utskottet har ingen erinran mol den i budgetpropositionenföreslagna medelsanvisningen under G 2 Bidrag till färdtjänst. Valfrihet m.m. för handikappade 1 motion So235 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omhandikappades möjligheter all få personliga assistenter (yrkande2) och altriksdagen skall ge lill känna vad i motionen anförts om ökad valfrihet förhandikappade genom uppmuntran av projekt typ STIL (yrkande 3). Enliglmotionärerna bör handikappade kunna få en personlig vårdare eller assistent, enmänniska som de lär känna och kan ha förtroende för. Landsting och kommuner börsamarbeta så att båda ansvarar för alt en personlig assistent anställs underden tid som den handikappade behöver. 1 motionSo242 av m.fl. (m) yrkas alt som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om ett försökspro- SoU1987/88:20 jekt för alt pröva en s.k. hemvårdsersältning (yrkande 3).Motionärerna anser att bör uttala sig för ett försöksprojekt där denenskilde uppbär hemvårdsersältning och sedan själv anställer sin egen assistenteller köper tjänster från kommunen. I motion So615 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhandikappades självbestämmande vad gäller boende och service (yrkande 1). Målet för handikappolitiken är ett samhälle som garanterarhandikappade full delaktighet och jämlikhet (budgetprop. s. ,115). Utskottetvill understryka att handikappade måste, i större utsträckning än förnärvarande, kunna få välja hur de vill bo och vilken service de vill ha. Demåste med andra ord ges ökad möjlighet att själva, kunna påverka sin situation.För alt valfriheten skall få ett reellt innehåll måste det finnas etl rikt ochvarierat utbud av olika stödinsatser. Olika försöksprojekt för alt på dettasätt utveckla innehållet i handikappsomsorgen bör därför uppmuntras. Ett sådant projekt, som har beviljats stöd ur allmännaarvsfonden, är del s.k. . Del är en verksamhet där människor medfunktionshinder själva får etl avgörande inflytande över hjälpens innehåll ochutformning. Den enskilde har etl eget ansvar för anställning och arbetsledningav en egen personlig assistent. Medel till assistentens lön kommer frånlandstinget och kommunen och motsvarar de kostnader som annars skulle utgå försocial hemhjälp m.m. Projektet beräknas pågå 1987 - 1991 och skall följas av enutvärdering av en arbetsgrupp bestående bl.a. av representanter frånmedverkande kommuner och landsting, , socialstyrelsen.Handikappinstitutet, och . Den aviserade handikapputredningen skall närmare utredafrågan om de insatser som görs för handikappade av kommunerna och av hälso- ochsjukvårdshuvudmännen. Arbetet skall inriktas bl.a. på insatser som är avsärskild vikt för personer med svåra handikapp. Del kan därför enligt utskottetsmening förutsättas att även frågan om en personlig assistent eller annan formav s.k. hemvårdsersättning kommer alt omfattas av utredningens , överväganden. Utskottet konstaterar således att försöksverksamhet medpersonlig assistent redan pågår och skall utvärderas, Något ytterligareinitiativ nied anledning av motion So235 (fp) yrkandena 2 och 3 och motionSo242 (m) yrkande 3 är därför inte påkallat varför motionerna avstyrks. Utskottet delar, som anförts ovan, motionärernasuppfattning i motion So615 (c) yrkande 1 alt de handikappade måste ges ökadmöjlighet alt välja boende och service. öch bosladsslyrelsenskall presentera en rapport om de handikappades boende, avsedd attge regeringen och ansvariga huvudmän ett bättre underlag för åtgärder när delgäller all förbättra utbudet av bostäder åt handikappade. Utskottet konstaterar att stora delar av handikappomsorgenär föremål för. översyn och överväganden. Då detta arbete enligl utskottetsmening genomsyras av en strävan att öka de handikappades självbestämmande närdel gäller boende och service, anser utskottet inte att det är påkallat med Mofion So615 (c) yrkande 1 avstyrks således. 1 motion So246 av () yrkas att hosregeringen begär förslag för att underlätta boendesituationen för personer medflera eller grava handikapp. Motionären anser att gruppbostäder för högst sexboende kan vara en bra boendeform för personer med omfattande hjälpbehov. Som utskottet anfört ovan skall den aviseradehandikapputredningen inrikta sitt arbete på sådana insatser inom socialtjänstoch habilitering/ rehabilitering som är av särskild vikt för bl.a. personer medsvåra handikapp. Det kan därför förutsättas att den i motionen aktualiseradeboendesituationen kommeratt tas upp av utredningen. Utskottet anser alltsåinte att motion So246 (m) påkallar någon åtgärd. Viss omsorg om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. I budgetpropositionen (s. 123) föreslås 35 576 000 kr.under anslaget G 3 Kostnader för viss omsorg om psykiskt utvecklingsstördam.fi. Genom den nya omsorgslagen (1985:568) har rätten tillsärskilda omsorger enligt lagen utvidgats till all omfatta inte bara psykisktutvecklingsstörda. Den gäller sålunda även personer som på grund av hjärnskada,föranledd av ytte våld eller kroppslig sjukdom, har fåll ett betydande ochbestående begåvningshandikapp samt personer med barndomspsykos. Omsorgslagenträdde i kraft . Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1985/86:176 medförslag till ny omsorgslag anförde socialutskottet (SoU 1984/85:27) bl.a.följande: Utskottet delar uppfattningen att den nuvarandeomsorgslagen bör revideras och utvidgas. Utskottet biträder därförpropositionens förslag. Den i propositionen föreslagna utvidgningen avpersonkretsen bör emellertid ses som ett första steg i reformarbetet. Utskottetanser att alla handikappade barn och ungdomar borde ges samma stöd som nuföreslås för de ovan angivna grupperna. Som anförs i motionerna (rn, c, fp)talar starka humanitära skäl för att också övriga grupper av handikappade barnsom har behov av särskilda omsorger kommer i åtnjutande av den revideradeomsorgslagens rättigheter. Som framkommit vid beredningsarbetet förutsätter en sådanutvidgning ytterligare utredningsarbete. I propositionen framhålls attsocialministern har för avsikt all senare återkomma lill regeringen i frågan omall utreda behovet av åtgärder för andra grupper av barn'och ungdomar än demsom nu föreslås ingå i omsorgslagens personkrets. Detta utredningsarbete skallenligt ulskottets mening inriktas på alt precisera vilka grupper som böromfattas av lagen och belysa behovet av kompletterande särskilda omsorger.Utskottet vill vidare kraftigt understryka att utredningsarbetet bör bedrivasskyndsamt. Syftet bör vara att utvidga omsorgslagen att gälla alla barn ocliungdomar som har behov av särskilda omsorger. beslöt att som sin mening ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört. I proposition 1985/86:107 om följdlagstiftning till dennya omsorgslagen, som behandlades av utskottet i belänkandet SoU 1985/86:19,redovisade statsrådetLindqvist att han tillkallat en arbetsgrupp fören utredning av bl.a. SoU,1987/88:20 behovet avåtgärder för andra grupper handikappade barn och ungdomar än dem somingår i den nya omsorgslagens personkrets. I regeringens beslut om bemyndigandealt tillkalla den angivna arbetsgruppen hänvisas till utskottets Vidare anges all arbetet skall ske med utgångspunkt ipropositionen och behandling av ärendet. I motion So235 av m.fl. (fp) hemställsalt som , sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom en utvidgad personkrets i omsorgslagen (yrkande 1). Motionärerna uttalar attde förutsätter att en redovisning av arbetsgruppens arbete kommer att ske undervåren och alt omsorgslagen bör utvidgas att avse alla barn och ungdomar som harbehov av särskilda omsorger. I motion So242 av m.fl. (in) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna att det av riksdagentidigare begärda förslaget om en vidgning av omsorgslagens personkrets till attomfatta alla handikappade barn och ungdomar skyndsamt bör framläggas(yrÄ:fljrfe/). Utskottet har inhämtat all frågan om att utvidgaomsorgslagens personkrets har visat sig innehålla komplicerade överväganden avbl.a. () har i enskrivelse lill regeringen begärt all den ovannämnda arbetsgruppen befrias frånsitt uppdrag såvitt avser personkretsen och att delta uppdrag i stället läggspå en ny utredning. Utskottet har vidare inhämtat att den aviserade handikapputredningenskall överta arbetsgruppens uppdrag såvitt nu är i fråga. Utskottet anser mot bakgrund av vad som upplysts omsvårigheterna att nå resultat i arbetsgruppen alt del är bra att frågan omomsorgslagens personkrets tas upp i del större sammanhang somhandikapputredningen utgör. Frågan måste dock bringas till en snar lösning.Utskottet förutsätter därför att utredningsarbetet bedrivs så att ettdelförslag belräffande personkretsen snabbt kan lämnas. Med hänsyn till yadsom nu anförts anser ulskoltet inte att del finns anledning lill någotuttalande av . Motion So235 (fp) yrkande 1 och motion So242 (m)yrkande 1 avstyrks alltså. Intagning på vårdhem eller specialsjukhus I samband med att antog den nya omsorgslagenbeslöts att vårdhemmen för barn och ungdom skall avvecklas skyndsamt ochnyintag-ning upphöra. Vårdhemmen för vuxna och specialsjukhusen skall avvecklasi den takt de ekonomiska föfutsätiningarna och hänsynen lill dem som bor därmedger. Nyinlagning i specialsjukhus eller vårdhem för vuxna får enliglövergångsbestämmelserna till. lagen ske om det finns synnerliga skäl.Nyinlagning i vårdhem för barn och ungdom får inte ske. I motion So267 av m.fl. (m) hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna behovet av ändringar iomsorgslagen i enlighet med vad i motionen anförts (yrkande 1). Motionärernaanser att omsorgslagen skall ändras så all nyinlagning i specialsjukhus ellervårdhem skall få ske om det finns särskilda skäl. Motionärerna anser också attdet i vissa fall kan vara bäst för gravt utvecklingsstörda barn att fåmöjlighet alt bo på ett vårdhem då andra boende- och vårdformer visar sig sämretillgodose barnels behov. 1* 1987/88.12saml. Utskottet anförde (SoU 1984/85:27 s. 15) vid tillkomstenav omsorgslagen SoU 1987/88:20 bl.a. följande: Målet för omsorgsverksamheten är normalisering ochintegrering.