bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — I utredningarna redovisades två restaureringsalternativ, ett somskulle innebära en totalrestaurering, och ett som innebar anläggainde av tvärs över sjön. förordade att en total restaurering kemtill stånd, dvs. utan tvärvall över sjön. Frågan om invallningar skulleövervägas ytterligare. I skrivelse anmälde talmanriksdagens beslut ined anledning av motioner om restaurering av Hornborgasjönm. (JoU 1976/77:36, rskr. 1976/77:377). beslut innebär bi.a. att med anledning av motionerna 1976/77:291, 1976/77:521, yrkarxäe 6, och 1976/77:524 scm sin mening har gett till känna vad jordbruksutskottet anfört i fråga om en fullständig restaurering avHornborgeisjön. I sitt betänkande framhåller utskottet bl. a. att åtgärderbör vidtas med inriktning på att åstad-komra en fullständig restaurering avHomborgasjön i överens-stSmnelse med det luvudförslag som redovisats av statensnaturvårdsverk. Tekniska frågor i samband med och andra med företagetförenade villkor förutsattes av utskottet kcrma att behandlas i samband med denvattenrättsliga prövningen, varför utskottet inte gick nänrare in på dessa frågor. I beslut1977-06-30 uppdrog regeringen åt att KU 1987/88:40 gerxDmEöra de ytterligeure utrednir*gar rörande restaurering av Horn- Bdaga A 16 lx)rgasjön som erfordras föratt ansökaui om restaurering skall kunnages in till . Naturvårdsverketredovisade för regeringen ett förslag till ansökanhos om restaurering av sjön.Enligt förslaget skulle medelvattenståndet höjastill +120,4 m. förslaget innebar också att om skulle byggas. I beslut1980-10-30 uppdrog regeringen åt att hos ansöka cm restaurering enligt verkets förslag. Naturvårdsverketansökte hos vattendomstolenom restaurering av i enlighetmed förslaget. Regeringen förordnade1981-07-23 enligt 4 kap. 17 § andrastycket vattenlagen (1918:523) att tillåtlighetsfrågan skulle prövasav regeringen. hänsköt ärendettill regeringen med eget ; yttrande. Regeringen medgav enligt 4 kap. 18 § euidra stycket vattenlagen att tillstånd fick lämnastill den begärda restaureringen av . 1983/84:100, bil. 11, sid. 118, och i prop.1984/85:100, bil. 11, sid. 102, redovisade regeringen för pågrund av vad anfört i sina anslagsframställningau: att planerna för restaureringen i första land skulle kcmna att fortsättaenligt ett alternativ som innebar en lägrevattaiståixäshöjning än vad som angetts i den ursprungliga ansökan samt att talan i skulle komnaatt konpletteras i enlighet lärmed. 1986/87:100 bil. 16 sid. 54 och i prop. 1987/88:100 bil. 16 sid. 38 harregeringen armält när den vattenrättsliga prövningen i vattendomstol och regering väntas äga rum.Enligt sistnSnnda prop. beräknas dettaske under /89., begärde1985-12-20 regeringens medgivarrfe att få KU 1987/88:40 återkalla d&n ursprungliga ansökrungen och att i stället ansöka cm Bilaga A 16 en restaureringav i enlighet med ett den 16deoenjber 1985 dagtecknat förslag tillvattendomsbolsansökan. Eiiligt förslaget skall medelvattenståndet i.sjönhöjas till +119,8 m, dvs. ca 0,6 m lägre än dettidigare restaureringsförslaget och åtgärderna utföras utan skadeförebyggandeinvallningar. Övriga restaureringsåtgärder avses iallt väsentligt genomföras enligt den ursprungliga planen. 1985/86:100, bil. 11, sid. 101, anmäldes att förhandlingarnai beräknades kunr« återupptas efter revidering av bl. a. ersättningsförslagsamt eventuell crarbetning till följdav vissa undersökningar av alternativa förslag utan invallningar. Regerijigen uppdrog åt naturvårdsverketatt hos ansöka omrestaurering i enlighet med det av ,senast upprättade förslaget. Verket medgavs inte rätt att återkalladen ursprungliga ansökningen. 1986/87:100, bil. 16, sid. 11, lämnade regeringen en lägesbeskrivning av restaureringen av . NaturvårdsverketsHomborgasjöutredning av den 8 november 1973innehöll ett förslag till' en fullständig restaurering med tvådäm-ningsaltemativ. Det ena innebaren höjning av vattennivån med upp till 1,5 m och det euidra en höjning av vattnet med upp till' 2 m. förordade i förslagentill regeringen och 1976 öl höjning med \ipp till 2 m. Verket redovisade ocksåett restaureringsalternativ med en tvärvallöver sjön mellam Almeöoch Ore näbb. Detta innebär en begränsadrestaurering. Jordbruksutskottethar uttalat sig för en fullständig restaurering, KU 1987/88:40 dvs. beslut år1977 får betraktas som ett principbeslutom en restaurering av hela sjön utan ställningstagande till omfattningen av skade förebyggande invallningar, däinningsnivåetc. har inte föreskrivit till vilken nivå vattnet skall höjas. Det förslag till restaurering som på regeringens uppdrag ingavs till utgårfrån principbeslut . har aldrig direkt tagit del av1981 års konkreta förslag. Detta.kem ses som ett bland många tänkbara förslag inom "principförslaget". Det "nya" restaureringsförslag som skall prövas i täcksockså av principbeslut och torde därför inte innebära något avstegfrån detta. Regeringen avser att så snart scm möjligtlärana en redogörelse förriksdagen om det "nya" restaurerijigsförslaget på grundval av den redovisning soiti väntas göra till" regeringen medanledning av uppdraget . Enligt konmer detta alternativ att bli billigare än det ursprungliga. Besparingen ligger istorleksordningen 70 milj. kr. har inte heller föreskrivit en enda invallning. Däremotskulle ett antal invallningar övervägas. De preliminärabedömningar soin förelåg har numera visat sig oriktiga. Frågain om skadeförebyggandeåtgärder samt ersät:tningar behcindlas ivattendomstolen enligt vattenlagens regler och kan avgöras av men också av regeringen vid tillåtlighetsprövningen. KU 1987/88:40 PM angående regeringens beslut om förbud mot s.k.stråförkorlningsmedel Ianmälan till utskottet har () begärt att utskottet granskarregeringsbeslutet dels för att pröva dess förenlighet med gällande jordbruksavtal,dels för att pröva om beslutet är förenligt med kravet att de som drabbas avbeslutet hade rimlig tid för anpassning. Regeringenbeslöt att förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel skulletillföras en ny paragraf, 12 a § av följande lydelse: "Kemiskaprodukter som-är avsedda som medel för tillväxtreglering i odlingar av stråsädfår inte användas för detta ändamål den 1 maj-den 31 december1987." Förordningenutkom från trycket och trädde i kraft . Frånstatsrådsberedningen har en inom upprättad promemoriaöverlämnats (underbilaga). JordbruksministerMats besvarade en fråga av ()om jordbruksministern kunde garantera att de spannmålsprodukter som måsteimporteras på grund av den uppkomna bristsituationen inte är behandlade medstråförkortningsmedel. KU1987/88:40 Bilaga A 17 Underbilaga Angående förbudet möts.k. Förändringari jordbrukets inkomster och produktionskostnader till följd av eventuellainskränkningar när det gäller möjligheterna att använda vissa produktionsmedelkan aktualiseras i samband med överläggningar om regleringen avjordbrukspriserna. Detta har framhållits bl. a. av jordbruksministern(frågesvar , prot. 1986/87:109 35 §). Fråganom förbudet mot s. k. stråförkortningsmedel behandlades av våren 1987i samband med riksdagsbeslut om prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdem.m. Imotion Jol78 (c) yrkande 1 anfördes att regeringen på ett par punkter ändratförutsättningarna för jordbruksnäringen efter det överenskommelse träffats omjordbruksprisregleringen. Som exempel nämndes förbudet mot användning avstråförkortningsmedel och åtgärderna till skydd för Laholmsbukten.Motionärerna framhöll att inte motsatte sig dessa beslut menförutsatte att regeringen vid kommande förhandlingar med jordbruket inte utanförvarning förändrar produktionsförutsättningarna på detta sätt. Inskränkningaroch/eller förändringar för jordbrukssektorn bör meddelas i så god tid attverksamheten planeras och prisregleringen anpassas efter detta. Enligt motionenborde detta ges regeringen till känna. (JoU1986/87:26) framhöll följande: Fråganhuruvida och på vilket sätt statliga ingripanden och andra faktorer som påverkarproduktionsförutsättningarna skall beaktas vid prisöverläggningarna bör iförsta hand bedömas av de berörda parterna. Utskottet är inte berett attföreslå något uttalande i enlighet med motion Jol78 yrkande 1 ochavstyrker därför motionen i denna del. Ispannmålsgruppens rapport nr 2 (Ds Jo 1986:6) Åtgärder för att minskaspannmålsöverskottet diskuteras förbud eller begränsningar i användningen avtillväxtregulatorer som ett medel att minska överproduktionen. Användningen avdessa medel hade ökat mycket kraftigt (8 gånger ). Stråförkortningsmedelmedför också en ökad användning av handelsgödsel, vilket leder tillövergödning av våra vatten. Vidremissbehandling av förslaget från länsstyrelserna i och Hallandslän angående skyddet av framfördes krav på förbud av miljöskälmot stråförkortningsmedel. Regeringen inhämtade material frånkemikalieinspektionen och konsulterade företrädare för bl. a. lantbruksstyrelsenoch livsmedelsverket. För att ett förbud skulle få verkan redan för innevarandeodlingssäsong ansåg regeringen att ett beslut om förbud måste meddelas medomedelbar verkan. Vid en presskonferens ochi pressmeddelande , varvid presenterades beslutet atttillsätta en expertgrupp för lägre intensitet i , KU 1987/88:40 jordbruketoch beslutet om särskilda miljöföreskrifter för , Bilaga A 17offentliggjordes regeringens beslut att tillfälligtförbjuda Underbilaga stråförkortningsmedel vid odling av stråsäd. Förbudetgällde fr. o. m. till årets utgång, för att omfattaodlingssäsongen 1987, i avvaktan på expertgruppens rapport . Författningsändringen, som alltså beslutades , kom ut avtrycket , se 12 a § förordningen (1987:119) om ändring iförordningen (1985:836) om bekämpningsmedel. Innehållet i beslutet hade dockvarit känt och debatterat . Detbör avslutningsvis nämnas att en ändring i 12 a. § nämnda förordning numera harskett, se SFS 1988:77. PMangående spannmålsbeslut ku 1987/88:40 Bilaga A 18 I anmälan till utskottet har BengtKindbom (c) begärt granskning av beredningen iregeringskansliet () med anledning av beslutmed anledning av jordbruksutskottets betänkande 1984/. 85:33, rskr. Anmälan åsyftar särskilt spannmålsregleringen. I ärendethänvisas till följande material. Granskningsanmälan av , underbilaga 1(inkl. vissa handlingar). PM från överlämnad avstatsrådsberedningen, underbilaga 2, En från lantbrukarnas riksförbund översändpromemoria upprättad av justitierådet . Riksdagstryck till vilket hänvisas a) proposition1984/85:166, s. 55-60, b) JoU1984/85:33, s, 43-48, c) proposition1985/86:166, s. 10-12, d) JoU 1985/86:24, s.14-18, e) proposition1986/87:146, s. 9-12 f) JoU 1986/87:26, s.12-16. Till ku 1987/88:40 Granskningav regeringens åtgärder för fullföljande av livsmedelspoliliskabeslut. Särskilt beträffande spannmålsregleringen JoU 1984/85:33. Material:inom upprättat PM innehållande förslag om sänkningav spannmålspriserna. 257 17 1987/88. KU1987/88:40 Bilaga A 18 Underbilaga 1 Enligt överenskommelse vid landssekretariatets möte den 12oktober har jag gjort en sammanfattning av förslaget till en omläggning avspannmålsregleringen. Förslaget kommer som deparlenienlspromemoria den 28oktober, och kommer därefter på remiss. Till dess är det ej offentligt. Den nuvarande spannmålsregleringen uppvisar allvarligabrister i sin förmåga att bidra till livsmedelspolitiska mål. Flera förhållanden talar nu för en prövning av alternativtill det rådande systemet. * Prisnivån har drivit fram överskottsom vid den troliga nivån på världsmarknadspriserna under överskådlig framtidkommer att belasta konsumenter och producenter med stora kostnader. Under denövergångsperiod som förutses beslut tas även betydande budgetbeloppi anspråk. * Oavsett vilken beräkningsmetod somanvänds är spannmålsregleringen samhällsekonomiskt kostsam. De summorkonsumenterna, skattebetalarna och samhällsekonomin som helhet måste avstå föratt med nuvarande system skydda näringen och heltidsbrukarnas inkomster ärbetydligt större än de belopp som slutgiltigt kommer odlaren till del. * Genom att spannmålsregleringenskärmar av de internationella prisrörelserna får konsumenterna betala högrepriser. Därmed drabbas samhällsekonomin av högre inflation än om marknadenssignaler tilläts påverka utvecklingen. harkonsumentpriserna på spannmålsprodukter stigit snabbare än konsumentprisindex. jj LANTBRUKARNAS 5nV RIKSFÖRBUND KU 1987/88:40 Bönderna oroliga över utvecklingen Oroligheterna bland bönder har flera orsaker som dock är nära koppladetill varandra. I vissa fackliga kretsar och inom jordbruksdepartementethar det förts diskussioner om en kraftig,successiv sänkning av spannmålspriset som ett sätt att snabbt bli av med spannmålsöverskottet. Böndernaskulle i stället ersättas genom arealbidrag i någon form. Det äralltså en radikalt annorlunda metod än den som anges i jordbrukspolitiskabeslut av 1985. När LRF muntligen informerats avdepartementet om tankegångar i denna riktning har vientydigt och kraftigt avvisat dem. gjorde LO ochTCO ett gemensamt utspel vilket innebäratt man vill sänka spannmålsprisernamed , låta foderpriserna följa med och påsikt därmed också sänka betalningentill jordbruket för animalieprodukter, alltså en total prispress mot hela jordbruket. Det allvarliga och mest oroande i denna situation är att en departementspromemoria med samma förslag dessförinnanpresenterats för och enligt denskrift-liga sammanfattning som kommit oss tillhanda var avsedd att ottentiiggöras . När departementet konfronterades med dessa uppgifter lät man dra in promemorian. Att tankegångarna finns kvar framgår tydligt av det faktum att man redan vid prissättningen av åretsspannmålsskörd vill börja införa ett - om änlitet - arealbidrag. Vi ser det som en helt entydig fingervisning om en fortsättning enligt promemorians, LOs och TCOs tankegångar. Vi finner det upprörandeatt en helt ny inriktning av svensk jordbrukspolitik skall genomföras på detta vis.Det är desto mer upprörande som vi har träffat överenskommelse med regeringen.omprogrammet som inom ramen årsjordbrukspolitik avser att minska spannmålsöverskottet och finna nya användningsområdenför åkern. FÖRENING UP A . PofUdtest Gituidrcu Telefon Telcffmn Telex Telefax 103 33STOCKHOLM Klaiaöitn kyikofali H UntfSrb jndet 11098 Lantek S Vi har begärt bordläggning av fråganom årets spannmålspris föratt få möjlighet att pröva den juridiska giltigheten ihanteringen av frågan inom Svensk och . Enligt våruppfattning är det riksdag och intedessa organ som skall fastlägga eneventuellt ny inriktning av jordbrukspolitiken i . Orsaken till de mycket starkt ökande kostnaderna för spannmålsöverskottet är intekostnadsökningar i jordbruket utaneffekterna av USAs och EGs dumpingmeto-der. Bönderna i har alltsåhelt utan egen för-skyllan hamnat i denna situationoch finner det orättvist och djupt kränkande att regeringen och de två största löntagarorganisationerna tänker lösaproblemet genom en prispress som kommer att orsaka utarmning och stora strukturomvandlingarinom jordbruket. Detta ärhuvuddragen i den problematik och händelseutvecklingsom föranleder oroligheter bland desvenska lantbrukarna. Som framgår av bilagdaartikel' av Bo Docke-red i har de med starkaekonomiska uppoffringar skapat balans inom animalie-produktionen och arbetar på motsvarande sättmed spannmålsöverskottet. Som framgår avartikeln vill vi se åkermarken som en resurs som kanproducera nyttigheter vid sidan av livsmedel. Vi har lagt förslag till hur spannmål kan användas för att producera drivmedel, tekniska produkter ochproteinfoder. Vi har beslutat om satsning påenergiskog osv och vi har deltagit i en överenskommelsemed regeringen om ett omställningsprogramför att stimulera övergång från spannmålsodlingtill nya grödor. Åtgärder på det härområdet kräver i regel politiskt stöd, främst iinitialskedet för att kunna genomföras. Därför är frågan om åkernsframtida användning liksom landsbygdens överlevnad och det öppna landskapet mer än någonsin en viktig angelägenhet för riksdag. KU 1987/88:40 Bilaga A 18Underbilaga 1 . KU 1987/88:40 Bilaga A 18Underbilaga 1 tel.08/763 11 64 - Gelandets samtliga spannmålsodlare 125 ndljcner krcnor 1 återbäring för den dåligaskörden. Det föreslog statssekreterare , san är vice ordförandei Svensk Spannmålshandel, när årets pris på spannmålslutgiltigt skulle fastställas pä fredagen. Telefon v*iel Detpreliminära priset på spannmålfastställdes redan i vSras. Då räknade manmed en normalskörd. Arets skörd, på grund avden dåliga scmnaren, har blivit sämre än noniBlt. Förliistema har därför blivit mindre och därför finns ett utrymns att gespannmaisodlama en återbäring med 125 milj. kr. Pengarna tas från spannmålskassan dar det nu finns merpengar än vanligt. - Dessa pengar måste först och främst användastill att klara av ett nomalt skördeutfall nästa är. »3t bakgrund av de senaste årens stora ekanoniska underskott vore något annat ansvarslöst. Därutöver finns ett utrynme scm kan cmvandlas för en engångsåterbäring tillspannmålsbönderna, säger - Återbäringen på 125 milj. kr. bör anfatta samtliga spannmålsodlare i relation till deras spannraålsareal. Återbäringen kormer ävenatt gå tUl de spannmålsodlare san gåttmed i det frivilliga trSdessystanet. - De 125 milj.kr. son alla spannmålsodlare nu får är avseddasan koTpensatian för dålig skörd. 125 milj. kr. skulle ha räckt till en prisökningpå per kilo spannnöl. Men detskulle Inte vara till stor hjälp för dem san fåttsämst skördar och därför inte har nycket spannmål att sälja. - Den här nodellen. Sr ner rättvis an att anväda sanma pengar till en prishöjning. fårju alla spannmålsodlare ersättning, och de son drabbats mest av dålig skördfår ner. - Att exportera vårt spannmålsöverskott ären förlustaffär för alla.Redan nästa år, vid normalskörd, skulle Crverskottet kosta 1,6miljarder kronor och spannmålskassan få nya underskott. Därför är en prishöjning inte rätt väg att gä , sägerMichael Sohliran. KU 1987/88:40 Bilaga A 18Underbilaga 1 tel.08/763 11 64 Gemensamt uttalande av och Bo Dcckered Företrädare för regeringen och LRF har diskuteratdet svära problem för det svenska jordbruket och samhäl 1sekcncmin san spannmålsöverskottetinnebär. Arets preliminärainlösehpris för spannmålhöjs ned mot bakgrund av den låga skörden och debesvärliga skördeförhåUarrfena i år.Denna prishöjning innebär inte att man skall minska ansträngningarna att koima till rätta ned det förlustbringandespannmålsöverskottet. 1985 ars livaiedelspolitiska beslut innebär att överskottetunder en femärig övergängsperiod skulle minskas. Sedandetta beslut fattades har kostnaderna förspannraålsexporten blivit avsevärt mycket högreän vad son då fönisågs. De intematicnella priserna har "sjunkittill en rekordlåg nivä. Överskottsvolymen vid normalskörd ärfortfarande besvärande hög. under det senaste årethar olika åtgärder vidtagits, främst Träda 87, samt införkoimande växtodlingssäsong, det s.k. anställnlngspnj-graimet. Regeringen och liiF är överens an vikten av att få en god anslutning till detta program. Likaså är det angeläget att finna långsiktigalternativ användning för överskottsarealen. Ävenned hänsyn tagen till de beräknade effekterna av de nu genanförda åtgärderna kvarstärbetydande överskottskostnader san belastarsam-hällsekcnonin. M3t denna bakgrund flr vi överens an att det 8r nödvändigt att intensifiera ansträngningarna att nedbringa Överskottet . Regeringenoch IBF förutsätter att kcnstruktiva diskussionerkring dessa frågor kan äga nm ramen för de överläggningar regeringen till,. KU 1987/88:40 Bilaga A 18Underbilaga 2 Svar i anledning av anmälan till i fråga om spannmålsregle- ringen (KU:5 dnr 1987:22) Härmed överlämnas bifogade promemoria irubricerade ärende. Promemorian har upprättats inom , vars kontaktmani ärendet är statssekreteraren . KU 1987/88:40 Bilaga A 18Underbilaga 2 De frågor som tas upp i anmälan motsvaras inte av något enskilt ärende i departementet eller av regeringen fattat beslut. fördesinformella samtal mellan och åena sidan och å den andra Lands organisationen och Tjänstemännens Centralorgani sation. Dessa diskussioner tog sin utgångspunkt i olika utkast till en tänkt departementspromemoria och avsåg olika sättatt lösa spannmålsöverskottet.Kostnaderna för detta har kommit att bli högreän vad som låg till grund för1985 års livsmedelspolitiska beslut. Utkastet har inte färdigställts, utan de sakliga problem som behandlades i detingår bland de problem som dryftasmellan regeringen och oppositionspartierna samt LRF och konsumentdelegationeninom ramen för de pågåendejordbrukspolitiska saratalen. Beträffande punkt 2. i.KU-anmälan hänvisas till prop. 1985/86J166 sid. 10 samt till.JoU 1985/86: 24 sid. 17 resp. JoO 1986/87:26 sid. 12. PMangående upphandling av vissa ku 1987/88:40 bevakningstjänster Bilaga a 19 LarsLeijonborg (fp) har i skrivelse, dagtecknad , till utskottethemställt att utskottet till granskning tar upp regeringens handläggning avfrågan om upphandling av tunnelbanebevakningen i , underbilaga 1. Ianmälan erinras om att i skrivelse tillregeringen begärt dispens från upphandlingsförordningen i fråga om upphandlingav tjänster från det statliga bevakningsföretaget . Tunnelbanebevakningenkostar ca 50 milj. kr. och är därmed det största enskildabevakningsuppdraget i . Det har därför enligt anmälaren stortprincipiellt intresse hur statsmakterna hanterar ett sådant upphandlingsärende. Regeringenbeslöt att avslå framställning om undantagfrån upphandlingsförordningen. Justitiedepartementetsrättschef har i bilagda promemoria lämnat en redovisning av ärendetshandläggning av ärendet, underbilaga 2. Frånrikspolisstyrelsen - byråchef - har inhämtats att det aktuellaavtalet med gäller t.o.m. . Avtalet sades upp i december1987, och anbud har begärts in från ett antal företag i branschen. Rikspolisstyrelsenhar haft rätt att disponera 74"tjänster". var antalet 80. KU 1987/88:40 Bilaga A 19 Underbilaga 1 Enligt3 § upphandlingsförordningen skall myndighet vid upphandling utnyttja dekonkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt iaktta affärsmässighet samtbehandla anbud och anbudsgivare objektivt. Rikspolisstyrelsenhar skyldighet att följa upphandlingsförordningen vid köp avtunnelbanebevakning i Stockholrn. Denna skyldighet inträdde 1980, då detmonopol som det statliga bevakningsföretaget haft på denna typ avbevakningsuppdrag upphävdes. underlät emellertid att sägaupp det avtal som tecknats med ABAB . Försti fann det rådande läget ohållbart.. Styrelsenbeslöt då emellertid inte att börja tillämpa upphandlingsförordningensbestämmelser och ta in anbud från flera bevakningsföretag. I stället beslötrikspolischefen att begära dispens från lagen. Skrivelse om detta registreradesi . Dennadispensansökan har, , mer än , ännu inte behandlats. Endetalj som bidrar till bilden av att inte behandlar dennafråga i upphandlingsförordningens anda är att överdirektören irikspolisstyrelsen är ledamot av . Tunnelbanebevakningeni kostar ca 50 milj. kr. och är, därmed det största enskildabevakningsuppdraget i . Det har naturligtvis stort principiellt intressehur statsmakterna hanterar ett sådant upphandlingsärende. Jaghar haft två frågedebatter med justitieminister . Han har vid dessa debatter inte kunnat motivera varför regeringenbehövt mer än på sig för att behandla detta ärende. Han har hellerinte velat rikta någon kritik mot det faktum att , en av dehögsta rättsvårdande instanserna i vårt samhälle, inte följer lagen. Han har,slutligen, heller inte velat yttra sig om huruvida det är korrekt att en personsom är styrelseledamot i , i en annan egenskap som statstjänsteman har attmedverka i beslut av stor affärsmässig betydelse för ABAB. Mot bakgrund av detanförda hemställes attkonstitutionsutskottet tar upp regeringens handläggning av frågan omupphandling av tunnelbanebevakningen i till granskning. LarsLeijonborg (fp) KU 1987/88:40 Bilaga A 19Underbilaga 2 PMangående upphandling av vissa bevakningst j änster fullgörs vissa bevakningsuppgifter förpolisens räkning av ordningsvakter med stöd av regeringens årliga beslut iregleringsbreven för polisväsendet. har sedan år 1973anlitat ABAB, Allmänna bevakningsaktiebolaget för uppgifterna.