bet · GB01BoU10 · 1987-12-31 00:00:00 — Det bör sålunda vara möjligt att hålla ombyggnadsverksamhetenuppe på en i stort sett acceptabel nivå. Förslaget i motion Bo233 (s) får i väsentliga delar anses tillgodosett genom tidigare ställningstagande. Motio nen avstyrks med hänvisning härtill. 1 motion Bo264 (fp) lämnas förslag avseendebostadsbyggandet i Stock- BoU 1987/88:10 holms län. 1 motionens yrkande 2begärs sålunda ett tillkännagivande om bostadsbyggandet i länet.Enligt motivtexten - som återfinns i motion A492 - skall tillkännagivandetbl.a. omfatta ett uttalande om att bostadsbyggandet i länet måste öka tillminst 10 000 lägenheter , att renoveringar och upprustningar av äldre husmåste fortsätta och att byggandet av smålägenheter och måste öka. Ansvaret för bostadspolitiken är delat mellan stat ochkommun. 1 första hand innebär denna ansvarsfördelning att staten svarar för deekonomiska och andra mera övergripande åtgärder som behövs för att garanteraett nödvändigt byggande, medan kommunerna svarar för det praktiska genomförandet.Det är sålunda kommunerna som i första hand har att svara för attbostadsbyggandet får en sådan omfattning att bostadsbehoven i den egna kommunenkan tillgodoses. Vi har en situation på bostadsmarknaden som bl.a.innebär att efterfrågan på bostäder i vissa regioner ökat främst genominflyttning och invandring. finns idessa regioner stora ungdomsgrupper som söker sig ut på bostadsmarknaden.Statsmakterna har också vidtagit en rad åtgärder som syftar till att motverkade regionala obalanser som härigenom uppstått. Det gäller bl.a: införandet avden s.k. räntebidragstrappan, införandet av nybyggnadsbidragen och beslut ombegränsningar av annat byggande än bostadsbyggande. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört omansvarsfördelningen mellan stat och koinmun i fråga om bostadsförsörjningen ochtill de åtgärder som statsmakterna vidtagit för att kommunerna i den rådandesituationen skall kunna ta sitt ansvar avstyrker bostadsutskottet motion Bo264(fp) yrkande 2. Det kan också konstateras att preliminära lånebeslut under år1987 meddelats för mer än 10 000 lägenheter i . Den nivå pånyproduktionen som angivits i motionen kommer sålunda att förverkligas. Avslutningsvis i detta avsnitt tar utskottet upp frågan omen differentiering av stödet till bostadsbyggande. Enligt motion Bo208 (s) har regeringen fört enframgångsrik konjunktur- och stabiliseringspolitik. Motionärerna anser ocksåatt aktningsvärda regionalpolitiska insatser har gjorts. Däremot anser de attsamordningen mellan de tre betydelsefulla områdena, stabiliserings-, regional-och bostadspolitiken, varit svag. Enligt motionärerna har insatser, främst påbostadspolitikens område, tenderat att motverka och helt ta bort effekterna avregionalpolitiken. Problemen aktualiseras enligt deras mening av den starkakoncentrationen av ekonomisk aktivitet till storstadsregionerna som präglat desenaste årens utveckling. För att uppnå mer av regional balans i den ekonomiskautvecklingen måste enligt motionen stödet till bostadsbyggandet differentieras.Detta innebär enligt motionärerna att byggandet måste få extra stöd i deregioner där marknadsvärdena år låga och att subventionerna kan minskas iregioner med starkt efterfrågetryck. Genom en sådan differentiering skulleenligt motionärernas mening stödet till bostadsbyggandet kunna göras merakostnadseffek-tivt. Detövergripande målet för den sociala bostadspolitiken är att alla skall ha " tillgångtill en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostad Detta mål är naturligtvis detsamma för alla medborgare och BoU 1987/88:10 för alladelar av vårt land. En förutsättning för att målet skall kunna uppnås är sålundaatt stödet till bostadsbyggandet är så utformat att en bostad som producerastill en och samma kostnad i princip kan upplåtas till samma kostnad i olika delar av landet. Den i motion Bo208 (s) förordade differentieringenav bostadsstödet uppfyller enligt bostadsutskottets mening Förslaget skulle tvärtom ge upphov till stora kostnadsskillnadermellan olika delar av landet och i hög grad försvåra ett genomförandeav en social bostadspolitik. Den modell på vilken motionen byggerskulle, om den genomfördes, innebära en segregation av boendet framförallt i regioner och tätorter med bostadsbrist. Åven om utskottet i och för sigdelar motionärernas uppfattning om behovet av en balanserad regionalutveckling bör enligt utskottets mening inte detta ske till priset av att ett av degrundläggande målen i den sociala bostadspolitiken överges. MotionBo208 (s) avstyrks med hänvisning härtill. 4.1.3 Bostädernas fördelning på upplåtelseformer m.m. Förslag som anknyter till bostädernas fördelning på olikaupplåtelseformer förs fram i fyra motionsyrkanden. Inledningsvis tar utskottet upp tre motionsyrkandenangående omvandlingen från hyresrätt till bostadsrätt. Som ett led i en politik för att förbättra ungdomarnasbostadssituation i hemställs i motion Bo248 (m) yrkande 2 omförslag till lagändringar som underlättar en omvandling av hyreslägenheter tillbostadsrättslägenheter. Enligt motionären har få ungdomar råd att köpabostadsrättslägenheter i regionen. Huvudorsaken härtill anges vara attefterfrågan år mycket större ån tillgången. Med hänvisning härtill förordas attfler områden med bostadsrätter skall byggas och att omvandling från hyresrätttill bostadsrätt aktivt skall stödjas. Enligt partimotion Bo424 önskar mångamänniskor bo med bostadsrätt. Många uppskattar enligt motionärernas mening denförening av enskilt ägande och gemensamt ansvarstagande i demokratiska formersom bostadsrättsboendet erbjuder. Mot bakgrund härav bör det enligt motionärernasmening bli lättare att bilda bostadsrätter. En rad regleringar som begränsardessa möjligheter, bl.a. de hinder som finns för boende i allmännyttan attbilda bostadsrättsföreningar, bör därför tas bort. Vidare anförs att allaförslag om hembud och priskontroll måste avvisas. Med hänvisning härtillhemställs i motionens yrkande 1 om ett tillkännagivande om ökademöjligheter att bo i bostadsrätt. I motion Bo413 (vpk) anförs att problemen medsegregationen på bostadsmarknaden nu blivit ännu större . I avsiktatt motverka utvecklingen mot ökad segregation och klassuppdelning begärs imotionens yrkande 2 åtgärder för att stoppa omvandlingen av hyresrätter tillbostadsrätter/insatslägenheter på s.k. bristorter. Utskottet behandlar först förslagen om åtgärder för attstimulera omvandling från hyresrätt till bostadsrätt. Somframhålls i partimotion Bo424 och i motion Bo248 (m) utgörbostadsrätten en för många människor attraktiv boendeform. Inte BoU1987/88:10 minstbevisas detta förhållande av att efterfrågan på lägenheter upplåtna med Det är enligt utskottets mening uppenbartatt många människor uppskattar den förening av enskilt ägande ochgemensamt ansvarstagande för fastigheten i demokratiska former som Bostadsrätten är också en boendeform som passarmånga, bl.a. ungdomar, och som kan leda till en ökad sparstimulans i Det har dessutom visat sig att en rad positiva effekter kan uppnås närupplåtelseformen i ett område eller i en enskild fastighet övergår frånhyresrätt fill bostadsrätt. Ofta har sådana ombildningar fört med sig minskadesociala problem och en större gemenskap bland de boende. harbostadskostnaderna reducerats genom minskat slitage ochigenom egna insatser iförvaltningen av bostäderna. Enligt bostadsutskottets mening talar de ovan berördaförhållandena för att de olika restriktioner som gäller förbostadsrättsboendet bör avskaffas. De restriktioner och förhållanden i övrigtsom enligt utskottets mening bör föranleda ändrad lagstiftning ellerandra åtgärder gäller bl.a. hyresgästernas förköpsrätt vid försäljning,hembudsreglerna, särbehandlingen av vissa riksorganisationer förbostadsrättsföreningar samt realisationsvinstbeskattningen. Åven reglerna förfinansieringen av bostadsrätter bör enligt utskottets mening ses över. Vad utskottet nu med anslutning till folkpartietspartimotion Bo424 yrkande 1 och motion Bo248 (m) yrkande 2 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Nedan och i utskottets betänkande BoU1987/88:13 behandlar utskottet motioner från m, fp och c om specifika åtgärderi avsikt att underlätta en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Med anledning av vad som i motion Bo413 (vpk) anförts omåtgärder för an motverka omvandling från hyresrätt till bostadsrätt villutskottet anföra följande. Mofion Bo413 (vpk) yrkande 2 avstyrks med hänvisning tillvad utskottet ovan med anslutning till partimotion Bo424 ochmotion Bo248 (m) anfört om behovet av att stimulera övergången från hyresrätttill bostadsrätt. I en motion tas upp frågan om försäljning av äldre husägda av allmännyttiga bostadsföretag. Enligt kommunisternas partimotion Bo207 kaninte de allmännyttiga bostadsföretagens roll och uppgifter i den socialabostadspolifiken förenas med en utförsäljning och övergång till bostadsrätteller andra ägandeformer. Mofionärerna hänvisar också fill de bestämmelser somriksdagen antagit och som innebär att räntebidrag inte längre utgårnär allmännyttiga bostadsföretag överlåter sina lägenheter. Ett problem isammanhanget är dock enligt motionärerna att allmännyttans äldrefastighetsbestånd som inte längre uppbär räntebidrag kan säljas utan att manförlorar några bidrag. Med hänvisning härtill hemställs i mofionens yrkande 4att åtgärder skall vidtas för att motverka en utförsäljning av äldre hus hos deallmännyttiga bostadsföretagen. I motioner (m), (fp) och (c) motsatte sig motionärernaförslaget om att räntebidragen skulle slopas vid överlåtelse av allmännyttiga bostadsföretag 26 eller avsådan företags bostadsbestånd. delar denna BoU1987/88:10 uppfattning. Förslaget i motion Bo207 (vpk) yrkande 4 om attytterligare åtgärder skall vidtas för att hindra en utförsäljning avallmännyttiga bostäder avstyrks med hänvisning härfill. 4.1.4 Bostadsförsörjningen för vissa grupper I detta avsnitt behandlar utskottet sammanlagt tiomotionsyrkanden som tar upp dels ungdomars boende, dels handikappades boendesamt dels flyktingars boende. För att förbättra ungdomens bostadssituation infördesvåren (BoU 1986/87:16) ett särskilt ungdomsbostadsstöd. Stödet utgår iform av ett särskilt bidrag till de kommuner med brist på bostäder för ungdomarsom regeringen bestämmer och under förutsättning att kommunen eller av kommunenutsett organ förmedlar genomgångsbostäder för ungdomar. För lägenheter upplåtnaoch förmedlade på detta sätt lämnas bidrag med ett belopp som motsvarar 200 kr.per månad uthyrning pågår, dock längst till dess hyresgästenfyller . För en ungdomsbostad som upplåts åt makar eller sambor upphörstödet när någon av dern uppnått denna ålder. Avser uthyrningen en nybyggdeller ombyggd lägenhet som upplåtits som genomgångsbostad för ungdom alltsedanden färdigställts, gäller som en ytterligare förutsättning för bidrag att detför lägenheten beräknade bidraget i sin helhet tillgodoförs fastighetsägarensom produktionsstöd. De bidrag kommunen får för andra ungdomsbostäder än de nunämnda får användas på det sätt som kommunen finner lämpligt för att främjatillkomsten av ungdomsbostäder. För studentbostäder gäller särskilda regler. I femmotioner begärs åtgärder för att lösa ungdomens bostadssituation. Enligt motion Bo248 (m) får inte en "andraklassens" bostadsmarknad för ungdomar uppkomma. I stället för sektoriseradeåtgärder för ungdomar bör därför generella åtgärder som ökar friheten för allapå bostadsmarknaden vidtas. Med hänvisning härtill föreslås i motionens yrkande1 att skall uttala att tendenser till kategoriboénde för ungdomaraktivt skall motverkas. Enligt motion Bo260 (c) yrkande 1 krävs ett effektivtåtgärdsprogram för att komma till rätta med ungdomens bostadsproblem på såvälkort som lång sikt. Ett sådant program måste enligt motionärerna baseras på eneffektiv och offensiv närings- och regionalpolitik. Vidare anges attåtgärdsprogrammet dels måste utgå från en långsiktigt utvecklad och konsekventbostadspolitik, dels från det regelsystem som styr byggandet, dvs.byggnadslagstiftningen, bostadsfinansieringssystemet och kommunernas bostadsförsörjningsprogram.I programmet skall enligt motionärerna bl.a. ingå bosparande för ungdomar,åtgärder för fler smålägenheter, stimulans av rörligheten på bostadsmarknadenoch stopp för kontorisering. Enligt motion Bo262 (c) bör det på universitets- ochskolorter i övrigt samt i områden med omfattande bostadsbrist införas någonform av imgdomsbo-stadsförmedling. Vidare bör enligt motionåren små lågenheter,lägenheter i sanerings- och rivningshus samt vindsvåningar m.m. reserveras förungdoms- bostäder.1 motionens yrkande 3 hemställs om ett tillkännagivan- BoU1987/88:10 de härom. Åven i motion Bo265 (m) förs fram förslag för att lösaungdomens bostadsfråga - detta mot bakgrund av ungdomarnas problem iStockholmsregionen. Enligt motionärerna behöver det s.k. ROT-systemet ändras,byggnormer avvecklas, bostadsanvisningslagen avskaffas och systemet med des.k. I motion Bo431 (m) hävdas att ungdomar har drabbats av attbostadsmarknaden är hårt reglerad. Enligt motionärerna föder regleringarproblem, som ytterligare förvärras av nya regleringar. Mot bakgrund häravbegärs i motionens yrkande 4 ett tillkännagivande ombostadsmarknaden för ungdomar. Tillkännagivandet föreslås omfatta bl.a. attbestämmelserna för genomgångsbostäder skall avskaffas, att andelensmålägenheter skall ökas, att rörligheten på bostadsmarknaden skall underlättasoch att regler och normer skall förenklas. Med anledning av vad som i de nu aktuella motionernaförordats beträffande ungdomens boende vill utskottet anföra följande. Det bästa sättet att stärka ungdomars och andra svagagruppers ställning på bostadsmarknaden är enligt bostadsutskottets mening attse till att det finns bra och ändamålsenliga bostäder att tillgå för alla.Målsättningen måste därför vara att lösa bostadsfrågan för ungdomar liksom förandra hushåll på den vanliga bostadsmarknaden. Utskottet vill för sin del ocksåframhålla att en rad åtgärder har vidtagits för att öka den totala tillgångenpå bostäder. Det gäller t.ex. begränsningarna av annat byggande änbostadsbyggande, förändringar i reglerna för beräkning av låneunderlag ochinförandet av en ny metod för att beakta regionala kostnadsskillnader. Samtidigttvingas utskottet konstatera att många ungdomar har svårt att få en bostad närde flyttar hemifrån just därför att de är unga och nya på bostadsmarknaden.Ungdomarnas svaga ställning blir naturligtvis mer påtaglig i en bristsituationmed ett minskande antal lediga lägenheter och ett växande antal bostadssökande.Utskottet vill mot bakgrund härav understryka att det på kort sikt ärnödvändigt att vidta åtgärder direkt riktade mot ungdomarna och deras boende.Det beslutade särskilda ungdomsbostadsstödet är också ett avuttrycken härför. Som framgår av ovanstående redovisning har såväl generellaåtgärder, som syftar till att förbättra tillgången på bostäder, som åtgärderdirekt inriktade på ungdomens bostadsfråga vidtagits. Genom dessa åtgärder harenligt bostadsutskottets mening förutsättningar skapats för attbostadssituationen för bl.a. ungdomar skall kunna förbättras. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill motionerna Bo248 (m) yrkande 1, Bo260 (c)yi-kande 1, Bo262 (c) yrkande 3, Bo265 (m) och Bo431 (m) yrkande 4. I motion Bo260 (c) yrkande 5 hemställs att ungdomar skallges möjlighet till samverkan för ett eget boende. Enligt motionärerna börkommuner och företag stimuleras att stödja ungdomar som önskar slå sig sammanoch bygga ett mindre hus. 1 anslutning härtill framhålls också att samhälletmåste vara berett att positivt lösa problem som kan uppkomma bl.a. i fråga omägandeformer, avtalsfrågor mellan boende och ansvarsfrågor m.m. Detungdomsbostadsstöd som beslutade om syftar 28 till atthjälpa kommunerna att få fram ungdomsbostäder. Kommunerna har BoU 1987/88:10därför givits en stor frihet att utifrån de lokala förhållandena bestämma hurstödet skall användas: Det är sålunda möjligt för kommunerna att använda stödetbl.a. för att stimulera självbyggeri av Ungdomsbostäder. Vad i motion Bo260 (c)yrkande 5 föreslagits får således anses i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks. Den nuvarande bostadssituationen och nödvändigheten av attöka tillgången på mindre lägenheter för i första hand ungdomar motiverarenligt motion Bo260 (c) ett införande av ekonomiska stimulanser för attinitiera byggandet av mindre lägenheter. Enligt motionärerna bör därför ett särskiltStimulansbidrag införas till kommunerna om . för varje påbörjadlägenhet med en boendeyta på upp till 60 m. Med hänvisning härtill hemställs imotionens yrkande 4 att 150 milj. kr. skall anvisas över Statsbudgeten fördetta ändamål. Som framgår av ovanstående redovisning har ett särskiltungdomsbostadsstöd införts för att förbättra tillgången på lämpliga lägenheterför ungdomar. Utskottet är härutöver inte berett att förorda införandet av ettgenerellt stöd för byggande av mindre lägenheter i enlighet med förslaget imotion Bo260 (c) yrkande 4. Motionen avstyrks med hänvisning härtill. Dehandikappades boende behandlas i två motioner. 1 motion Bo510 (c) begärs snabba åtgärder för attstimulera kommuner och enskilda byggare till att uppföra bostäder som ärutformade på ett sådant sätt att allergiker av olika slag kan minska sinmedicinering och få en mera normal livssituation. Enligt motionären är det nuså många människor i det svenska samhället som lider av allergisjukdomar avolika slag att åtgärder måste vidtas. I första hand förordas införandet avfördelaktiga lån och bidrag till bebyggelse som fördyras genom att särskildhänsyn tas till allergikerna. Enligt förslaget skall även kommuner som satsarpå ett boende särskilt anpassat för allergiker stimuleras genom förmånliga lånoch bidrag. Behovet av ett för alla anpassat bostadsbestånd kan enligtbostadsutskottets mening inte nog betonas. En ökad tillgänglighet utgör en avgrundförutsättningarna för att alla på lika villkor skall kunna välja ettboende utifrån sina egna förutsättningar och sina egna villkor. Häri ingårnaturligtvis också att undanröja eller så långt möjligt minska uppkomsten avallergi i bostäder och andra byggnader. Utskottet vill också erinra om attsamhället vidtagit en rad åtgärder för att åstadkomma detta. Det gäller såvältvingande lagregler som ekonomiska stimulansåtgärder. vill idetta sammanhang nämna de krav på byggnader som ställs genom plan- ochbygglagen. är med hänvisning till det ovan anfördainte nu berett förorda införandet av den typ av stimulansåtgärder som föreslåsi motion BoS 10 (c). Det får dock enligt bostadsutskottets mening förutsättasatt utvecklingen på området följs med uppmärksamhet. Det forsknings- ochutredningsarbete som pågår bör enligt utskottets mening kunna bilda underlagför mera specificerade krav och om så befinns nödvändigt åtgärder av annatslag. I motion Bo513 (c) yrkande 2 begärs ett riksdagenstillkännagivande om behovet av ett eget boende för handikappade så att deras livskvalitet inte försämras. Enligt motiveringen-som återfinns i motion So615-är målet för 29 handikappolitikenatt integrera de handikappade i samhället. En av förut- BoU 1987/88:10sättningarna härför anges vara en egen bostad anpassad till de särskilda behovsom den boende har. delar givetvis motionärernas principiellauppfattning att även handikappade skall tillförsäkras ett boende som utgår frånderas särskilda behov och önskemål. har också beslutat omåtgärder för att förbättra boendeförhållandena för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka. Till grund för dessa åtgärder ligger de tre målen, rättentill en bostad där friheten och integriteten är skyddad, rätten till stöd ochhjälp i bostaden samt, oberoende av vårdbehov, rätten till en bostad med godutrymmes- och utrustningsstandard i en miljö som ger förutsättningar för ettaktivt deltagande i samhällslivet. De nu redovisade målen låter sig enligt bostadsutskottetsmening väl förenas med vad som i motion Bo513 (c) yrkande 2 förordatsbeträffande bl.a. de handikappades boende. Vad i motionen förordats får såledesanses i inte ringa grad tillgodosett redan genom tidigare ställningstagande.Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning härtill. Slutligentar utskottet i detta avsnitt upp en motion omflyktingars boende. Om flykfingpolitiken skall kunna förverkligas i enlighetmed beslut krävs det enligt motion Bo241 (s) insatser av olika slag.En av de viktigaste insatserna anges härvid vara att skapa förutsättningar förflyktingar att erhålla bostäder - detta för att de på ett rimligt sätt skallkunna klara en kortare eller längre tids vistelse i vårt land. Enligt motionärernamåste därför ytterligare stimulansåtgärder från statens sida för ett ökatbostadsbyggande formas med hänsyn fill flyktingarnas bostadsbehov. Samtidigtbör ansvaret för bostadsförsörjningen även i fortsättningen fördelas så attstaten har visst ansvar för de ekonomiska förutsättningarna medan kommunernahar ansvar för verkställandet. För kommunernas del innebär detta enligtmotionärerna att de i sina bostadsförsörjningsprogram måste ta hänsyn tillflyktingarnas bostadsbehov. delar motionärernas uppfattning om viktenav att också flyktingars bostadsbehov beaktas i den kommunalabostadsplaneringen. För att kommunerna skall kunna ta sitt ansvar förbostadsförsörjningen måste naturligtvis den totala bostadsefterfrågan ikommunen bilda grund för planeringen. Detta betyder att såväl flyktingars somandra gruppers särskilda bostadsbehov måste ingå i planeringsunderlaget. Mot bakgrund av bostadsfrågans betydelse förflyktingmottagningen har regeringen givit i uppdrag att ställa samman uppgifter från ' landetskommuner om deras planering för att bereda flyktingar bostäder.Bostadsstyrelsen har också till regeringen redovisatresultatet av sin kartläggning. Regeringen har sålunda sin uppmärksamhet riktad på fråganom bostadsförsörjningen för flyktingar. Det får enligt bostadsutskottetsmening förutsättas att erforderliga åtgärder kommer att vidtas när beredningeninom regeringens kansli avslutats. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillmotion Bo241 (s). 4.1.5Vissa övriga frågor avseende bostadsförsörjningen m.m. BoU 1987/88:10 Bostadsförmedlingens roll för bostadsförsörjningen tas uppi motion Bo262 (c) yrkande 4. Enligt motionären bör det finnas kommunalabostadsförmedlingar i varje kommun. Efter avtal med kommunen skall dessutomprivat bostadsförmedlling kunna startas för att öka serviceutbudet till debostadssökande. Såväl den kommunala som den privata bostadsförmedlingen skallenligt förslaget kunna avgiftsfinansieras. På orter med bostadsbrist eller därvissa grupper har svårt att få bostad kan det enligt motionären krävas en meraaktiv förmedling av bostäder. Sådan förmedlingsverksamhet föreslåsgrundad på avtal med värdarna och omfatta en tredjedel av de lägenheter iflerbostadshus för vilka räntesubventioner utgår. delar i och för sig den i motionenframförda uppfattningen att det i många kommuner kan krävas en mera aktivkommunal bostadsförmedling. När det gäller flera av de konkreta åtgärder sommotionärerna föreslår är dock utskottet inte berett att biträda dessa. 1 frågaom såväl privat bostadsförmedling som avgiftsfinansierad förmedling harutskottet så sent som i sitt betänkande BoU 1987,/88:13 avvisat förslag avdenna innebörd. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motionBo262 (c) yrkande 4. 1 motion Bo431 (m) yrkande 7 förordas en avveckling avbostadsförsörjningslagen. Enligt motionärerna har den planering kommunernaålagts genom lagen visat sig dels ta stora resurser i anspråk, dels stämmadåligt med det byggande som verkligen kommer till stånd. Planeringen avbostadsförsörjningen bör enligt motionärerna därför vara en frivillig kommunaluppgift, där kommunerna själva avgör behovet av denna planering. Den ansvarsfördelning som gäller i fråga ombostadsförsörjningen innebär att det är kommunerna som i första hand har attsvara för att bostadsbyggandet får en sådan omfattning att bostadsbehoven iden egna kommunen kan tillgodoses.