bet · GB01UbU16 · 1987-12-31 00:00:00 — Imotionerna 1987/88: Ub240 (s) yrkande 1 och 1987/88: Ub358 (m) yrkande' 1föreslås en ökning av antalet idrottsgymnasier. Motionärerna anför som skäl fören utvidgad verksamhet att flera sporter saknar idrottsgymnasieroch att en regional snedfördelning förekommer. En ökad satsning påidrottsgymnasier i är välmotiverad enligt yrkande 7 i motion 1987/88:Ub811 (fp). I motion 1987/88: Ub240 (s) yrkande 2 föreslås vidare att nuvarandebegränsningar för att kombinera studier med idrott enligt det s. k.hemortsalternativet slopas. Iytterligare tvä motioner, nämligen 1987/88: Ub229 (s) och 1987/88: Ub323 (fp)framläggs förslag om en femårig försöksverksamhet med en tredje form av studieroch idrott - den s. k. smålandsmodellen. Verksamheten har utvecklats i Smålandi ett samarbete mellan ett antal kommuner och vissa specialförbund. Enligtmotionärerna har dessa regionala idrottsgymnasier vissa fördelar i jämförelsemed de riksrekryterande idrottsgymnasierna. Studiebidrag i form avinackorderingstillägg och resebidrag utgår dock inte till elever med dettastudiealternativ. Utskottetvill erinra om att kombination med specialidrott i gymnasieskolan enligtriksdagens beslut bedrivs som reguljär verksamhet fr.o.m. /83och regleras i gymnasieförordningen (12 kap.). Hela landet är normaltelevområde för intagningen. SÖ tilldelar kommuner intagningsplatser förkombination med specialidrott inom en viss idrottsgren efter samråd med berörtspecialförbund inom . Antalet intagningsplatser ärbegränsat till 600, vilket innebär att ca 1500 elever ingår i denna verksamhetvarje läsår. Utskottetvill än en gäng understryka att syftet med inrättandet av idrottsgymnasier var att ge ungdomar inom idrottens elitgrupp möjlighet att skaffa sig en utbildning i anslutning till en tidskrävande träning. Utskot tet anser mot denna bakgrund, och med hänsyn till de kvalitetskrav som 19 måste ställas påundervisningen i ämnet specialidrott, att för UbU 1987/88:16närvarande inte bör ställa sig bakom förslag om en utvidgad verksamhet medidrottsgymnasier. Beträffandenuvarande begränsning för det s. k. hemortsalternativet med kombination studieroch specialidrott (SÖ-FS 1983:98 och 99) vill utskottet erinra om att dennaalternativa kombination av studier och idrott är en försöksverksamhet. Enligtvad utskottet erfarit kommer SÖ att till regeringen överlämna enutvärdering av verksamheten. Mot denna bakgrund bör inte uttala sigför en ändring av gällande bestämmelser av verksamhetens dimensionering m. m.Utskottet utgår från att även frågor som hänger samman med den s. k.smålandsmodellen uppmärksammas i SÖ:s rapport till regeringen. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1987/88: Ub229, 1987/88: Ub240 yrkandena 1 och 2, 1987/88:Ub323, 1987/88:Ub358yrkande I och 1987/88:Ub811 yrkande 7. Regeringenhar beslutat att B- och C-språken i gymnasieskolan, dvs.de språk som eleverna läser utöver engelska skall garanteras ett visstminimiantal undervisningstimmar fr. o. m. /89. Det minsta antalettimmmar som eleverna skall få blir för de treåriga linjerna 9699 per läsår,beroende på årskurs. För nybörjarspråket är timtalet högre i årskurs I,nämligen 132 undervisningstimmmar. De tvååriga linjer-. na skall i båda årskursernaha i resp. språk. Regeringens beslut är föranlett av den ställningsom tog i. denna fråga (UbU 1986/87:14, s. 28 ff, rskr.1986/87:186, jfr SÖ, läroplaner 1988:12 och 13). Ibudgetpropositionen aviseras en översyn av läroplanen för de tre- och fyraårigalinjerna. 1 detta sammanhang bör de moderna språkens ställning på de teorefiskalinjerna prövas enligt föredragande statsrådet. Nya timpla- ner för de tre- och fyraåriga linjerna beräknaskunna tillämpas fr.o.m. /92. för dock i budgetpropositionen fram ett förslag, nämligen förslag omförsöksverksamhet med dubbelt timtal i B- och C-språk. Förslaget innebär atteleverna på E-, H- och S-linjerna erbjuds att koncentrera sina språkstudier påett B-språk eller C-språk under hela den tid som normalt finns på timplanen försåväl ett B-språk som ett C-språk. Försöksverksamheten förutsätts ske inomoförändrad kostnadsram för staten och bedrivas i högst tio kommuner. Utskottet har inget atterinra mot förslaget. Utskottettillstyrker regeringens förslag om engelskspråkig utbildning i kommunenligt den internationella studentexamen (International Baccalaureate-IB) fr.o. m. /89. Imotion 1987/88: Ub362 (m, fp, c) yrkande 1 tas språkundervisningen i årskurs 3 på teknisk linje i gymnasieskolan upp. Motionärerna vänder sig mot att eleverna inte studerar något språk i årskurs 3. De föreslår därför att 20 till årskurs 3 i timplanenpå T-linjen skall föras engelska UbU 1987/88:16 och treveckotimmar B- eller C-språk som en veckotimma TTF föresläs utgå. Enligtbudgetpropositionen kommer regeringens ställningstagande till huringenjörsutbildningen på mellannivå skall utformas att redovisas i 1989 årsbudgetproposition. Utskottet, som vill stryka under att det är viktigt attsvenska tekniker har goda kunskaper i moderna språk, utgår frän att de modernaspråkens ställning i årskurs 3 på T-linjen skall prövas i anslutning tillförslagen i budgetpropositionen. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motion 1987/88: Ub362 yrkande 1. Isamma motion yrkande 3 begärs att SÖ skall få i uppdrag att under enfemårsperiod bedri\a försöksverksamhet med en förstärkt språklig utbildning påtreåriga linjer i gymnasieskolan. Syftet därmed är att eleverna på de treårigateoretiska linjerna kontinuerligt skall få öva sig i att inhämta information päett främniande språk i samhällsorienterande eller andra ämnen. Enkompletterande kursplan för undervisningen delvis på engelska isamhällskunskap, historia och religionskunskap eller andra ämnen bör samtidigtutarbetas av SÖ. Utskottethar erfarit att försök med integration mellan främmande språk och andra ämnenförekommer. Sådana försök har initierats lokalt och syftar till att främja enmer kommunikativt inriktad språkundervisning. Utskottet vill därvid särskiltpeka på försöksverksamheten med engelskspråkiga tekniska studievägar igymnasieskolan i (SÖ:FS 1983:266). Utskottet utgår frånatt'erfarenheterna av den här redovisade försöksverksamheten med integration avundervisning i språk och undervisning i andra ämnen kommer att beaktas ikursplanearbetet i anslutning till den aviserade översynen av de tre- ochfyraåriga linjerna. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion l987/88:Ub362 yrkande 3. Beträffandemålfrågor m.m. för språkundervisningen i gymnasieskolan begärs i motion 1987/88: Ub362 yrkandena 4 och 5 att SÖ får i uppdrag att dels utarbeta beskrivningsbara, realistiska och mätbara mål för undervis ningen i språk, dels utforma modeller för en mer individualiserad språkun dervisning i gymnasieskolan inom ramen för nuvarande resurser för språk undervisningen. ' Utskottetanser att frågan om väl definierade mål i språkundervisningen är mycket betydelsefull. Utskottet har erfarit att SÖ bl.a. med anledning av beslut om en femårig period av försöksverksamhet och utvecklingsarbete i gymnasieskolan arbetar med frågor om en mer indivi dualiserad undervisning i form av bl.a grund- och tilläggskurser (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). Utskottet, som anser det angeläget att undervisningssituationen i främmande språk förbättras, utgår från att de synpunkter på målbeskrivningar och individualiserings- modeller för språkundervisningen som framförs i motion 1987/88: Ub362 kommer att beaktas i SÖ:s kursplanearbete. Det är enligt utskottets upp fattning nödvändigt att detta arbete bedrivs skyndsamt. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet mofion 1987/88: Ub362 yrkandena 4 och 21 I detta sammanhangbehandlar utskottet även två motioner som berör UbU 1987/88:16 informationentill elever om möjligheterna att välja vissa C-språk. I motionerna 1987/88:Ub339 (fp) och 1987/88: Ub383 (fp) anförs att informationsmaterialet ianslutning till elevernas val av studieväg i gymnasieskolan saknar fullständigauppgifter om möjligheterna att studera vissa C-språk t. ex. japanska,kinesiska, portugisiska och arabiska. SÖ bör enligt motionärerna få i uppdragatt förbättra informationsmaterialet i detta avseende. Utskottet vill erinra omatt möjligheten att starta utbildning i annat C-språk än finska, franska, ryska,spanska och tyska i gymnasieskolan förutsätter dels SÖ:s medgivande, dels attelevantalet i språket uppgår till minst fem (gymnasieförordningen 10 kap. 18och 22 §§). Initiativet till att starta språkutbildning i mindre frekventaspråk i gymnasieskolan kommer från kommunen. SÖ:s beslut i ärendet grundassjälvfallet påförutsättningarna för undervisningeris varaktighet, befintliglärarkompetens m. m. Enligt utskottets uppfattning ankommer det påskolhuvudmannen att i första hand svara för informationen omspråkundervisningen i gymnasieskolans upptagningsområde. Utskottet förutsätteratt det material som SÖ ansvarar för i anslutning till elevernas val avstudieväg i gymnasieskolan har adekvat information om förutsättningarna för attstarta undervisning både i de vanliga C-språken och i andra C-språk. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1987/88:Ub339 och1987/88:Ub383. Förinvandrarelever i gymnasieskolan görs särskilda insatser i vad gäller språkundervisningen.Gymnasieskolans extra undervisning i svenska anordnas antingen somstödundervisning, varvid eleven deltar i den ordinarie undervisningen ioförminskad omfattning, eller som imdervisning i svenska som andraspråk, vilketsker i utbyte mot timmar i den ordinarie undervisningen (under minst två timmari veckan). Därvid får inget ämne helt bytas ut, och av ämnet svenska får endasten timma bytas bort. Betyg sätts inte i ämnet svenska som andraspråk igymnasieskolan (gymnasieförordningen 10 kap. 48-54 §§). SÖhar på regeringens uppdrag gjort en utvärdering av den extra undervisningen isvenska i gymnasieskolan och lagt fram förslag till vissa förändringar. Denextra undervisningen i svenska har ökat i omfattning allt sedan den infördes . SÖ konstaterar dock att; inte alla de elever, som av lärarna bedöms behöva det, kommer i åtnjutande av denna undervisning. SÖ anser att detta beror bl.a. på ärnnets oklara status och bristen på . Som enannan viktig orsak anges de mycket skiftande , behov av extra undervisning i svenska som finns bland eleverna samt att den undervisning som erbjuds inte täcker de behov som eleverna själva upplever sig ha när det gäller.extra undervisning i svenska. För att höja ämnets statusså att fler elever vill läsa ämnet föreslår SÖ att . gymnasieeleverna iframtiden också skall kunna studera äinnet svenska som andraspråk helt eller delvis i utbyte mot ämnet svenska och/eller :'22 något annat ämne eller somutökad studiekurs. Betyg bör ges när eleven 1987/88:16 får i svenska som andraspråk. Enligtföredragande statsrådet är den extra undervisningen i svenska -antingen den gessom stödundervisning eller som undervisning i svenska som andraspråk samt deövriga stöd- och jämkningsmöjligheter som redan nu erbjuds inom timplanens rami princip tillräckliga för att invandrarelever skall kunna följaundervisningen på den studieväg de valt. SÖ:sförslag om svenska som andraspråk får stöd i motionerna 1987/88: Ub298 (s),1987/88: Ub360 (fp) yrkande 7, 1987/88: Ub368 (m) yrkande 6, 1987/88:Ub387 (s),1987/88:Ub389 (m) och 1987/88:Ub393 (c). Som stöd för kravet att svenska somandraspråk bör bli ett självständigt ämne och att betyg skall sättas i ämnethänvisar motionärerna till de resultat som framkommit vid SÖ:s utvärdering avden extra undervisningen i svenska i gymnasieskolan. Motionärerna understrykervikten av att undervisningen av elever ur språkliga minoritetsgrupper måsteutgå från en medveten tvåspråkighetssyn. Utskottetanser att goda kunskaper i svenska språket är en av de viktigasteförutsättningarna för att invandrareleverna skall kunna genomföra sinagymnasiala studier på ett tillfredsställande sätt och kunna delta i den socialagemenskapen i gymnasieskolan. Utskottet anser därför att undervisning isvenska för invandrareleverna i gymnasieskolan bör ses i ett större sammanhangmed beaktande av alla de åtgärder som vidtas för invandrareleverna i detsvenska skolväsendet. Utskottetvill först erinra om undervisningen i svenska som andraspråk i därämnet är obligatoriskt och betygsätts. Utskottet vill vidare peka på deintroduktionskurser som erbjuds nyanlända invandrarelever. För närvarandeanordnas sådana introduktionskurser som sommarkurser , somterminskurser och som helårskurser. Föredragande statsrådet föreslår i åretsbudgetproposition (prop. 1987/88:100, s. 157) att en försöksverksamhet med tvåårigintroduktionskurs för. invandrare (ramtimplan) stariar /89. Mindrestudiekurs och förlängd undervisning samt olika stödåtgärder inom ramen för ettindividuellt studieprogram kan i den ordinarie undervisningen medverka tillatt underlätta studierna för invandrareleverna. Mot denna bakgrund finner utskottet i likhet medföredragande statsrådet att nu gällande bestämmelser för extra undervisning isvenska bör kunna tillgodose invandrarelevernas behov av svenskundervisning. Utskottetutgår från att svenskundervisningen för invandrareleverna - trots denflexibilitet som är inbyggd i nu gällande system och trots att betyg inte sättsi svenska som andraspråk i gymnasieskolan - planeras och organiseras i deenskilda skolenheterna så noggrant som möjligt så att även befintliglärarkompetens i svenska som andraspråk på skolorna tas till vara på ett optimalt sätt. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna 1987/88:Ub298,1987/88:Ub360 yrkande 7, 1987/88: Ub368 yrkande 6, 1987/88: Ub387. 1987/88:Ub389 och 1987/88: Ub393. Invandrarelevernas problemmed undervisningen i engelska tas upp i mo-fionerna 1987/88: Ub334 (s) och1987/88: Ub388 (s). kommer mångainvandrarelever från länder, där engelska vanligen inte är UbU 1987/88:16 detförsta främmande språk som studeras i skolan. Deras bristfälliga baskunskaperleder till att många elever avstår från att studera engelska, då de börjar iden svenska gymnasieskolan. Det bör enligt motionärerna ges möjlighet för dessaelever att få undervisning i engelska som B- eller C-språk. I motion 1987/88:Ub334 föreslås att en försöksverksamhet med engelska som C-språk förläggs tillTensta gymnasium i , där det finns ett stort antal elever medinvandrarbakgrund. Behörighetsbestämmelsernaför gymnasieskolan utgår från krav på skol- underbyggnad motsvarande årskurs 9 i . Som utskottet tidiga re framhållit har nyanlända invandrarelever möjlighet att genomgå intro duktionskurser av olika längd. För dessa introduktionskurser finns en ramtimplan som ger möjlighet till stor flexibilitet i fråga om undervisning ens utformning. Studierna kan i hög grad individualiseras och anpassas efter elevernas förkunskaper. Enligt utskottets uppfattning bör i princip invandrareleverna ges samma förutsättning som de svenska eleverna att bedriva studier i engelska på gymnasiet. J vissa gymnasieskolor, där anta let invandrarelever är mycket stort, kan det enligt utskottets mening dock vara praktiskt att anordna undervisning i engelska i särskilda former när eleverna har bristfälliga baskunskaper i engelska. ' Enligt vad utskotteterfarit prövas inom regeringens - . kansli ett ärende somavser samma fråga som den motionärerna tar upp. Med hänsyn härtill börriksdagen inte nu göra ett uttalande i frågan, varför utskottet avstyrkermotionerna 1987/88:Ub334 och l987/88:Ub388. Imotion 1987/88: Ub249 (s) behandlas utbildningen på N- och T-linjerna igymnasieskolan i . Motionärerna framhåller att det på vissagymnasieorter i kommer att bli svårt att anordna utbildning påbåde N- och T-linjerna på grund av vikande elevunderlag i början av 1990-talet.Därför föreslås att försöksverksamhet med samordnad NT-utbildning anordnas ialla kommuner i fr. o. m. /90 (yrkande 1). Förslagetförutsätter bl.a. studier enligt en särskild timplan och att årskurs 3 päT-linjen inte grendelas. Vidare måste den nya mellan-ingenjörsutbildningen varautbyggd vid högskolan i . Motionärerna yrkar ocksåatt resurstilldelningen för försöksverksamheten beräknas på de mer generösagrunder som gäller för kommuner med alternativa fimplaner (yrkande 2) och attval av. alternativämne på N-linjen skall vara möjligt i skolenheter med stortelevunderlag (yrkande 3). Utskottetvill först erinra om att arbetsgruppen för samordnad ingenjörs utbildning på mellannivå inom (SIM-gruppen) i riiars 1988 har avgivit sin slutrapport (Ds 1988:20) ined förslag om samord nad ingenjörsutbildning på mellannivå. I rapporten behandlas utbildning ens dimensionering och lokalisering, kostnadsfördelning mellan stat och kommun, frågan om huvudmannaskapet för utbildningen m. m. Ärendet bereds inom . uppfattning förutsätter en samordnad NT-utbildning UbU 1987/88:16enligt motionärernas förslag att samtliga elever i , som fr. o. /90 väljer T-linjen, i princip garanteras plats inom den nyamellaningenjörsutbildningen. En sådan garanti kan inte ges . Utskottetavstyrker därför motion 1987/88: Ub249.1 övrigt hänvisar utskottet till dentimplaneöversyn som aviseras i budgetpropositionen (bil. 10, s. 25). Imotion 1987/88: Ub810 (vpk) yrkande 3 föreslås beträffande datorns användning iundervisningen att läns gymnasieskolor skall sammanlänka sinadatorsystem i ett nätverk. Utskottetkonstaterar att årets budgetproposition innehåller flera förslag i vad gälleratt utveckla dataundervisningen i hela skolväsendet. Förutom fortsattainvesteringar i datorutrustning och programvara, föreslås särskilda medel fillförsöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel och till pedagogiskledningsförstärkning för datafrågor. När det gäller utvecklingen avdataundervisningen i gymnasieskolan finns förslag om pedagogiskledningsförstärkning i regeringens proposition (1987/88:102) om utveckling avden yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan. uppfattning finns det inget som hindrar gymnasieskolorna iVärmlands län att utveckla ett samarbete inom dataundervisningens område ienlighet med motionärens intentioner. Med hänsyn fill att den aktualiseradefrågan är beroende av kommunala beslut finns det ingen anledning för riksdagenatt uttala sig i densamma. Motion 1987/88:Ub810 yrkande 3 avstyrks. Imotion 1987/88: Ub256 (s) tas samlevnadsundervisningen i gymnasieskolan upp.Motionärerna anser att det är på gymnasienivån eleverna har nått sådan mognadatt undervisningen i dessa frågor kan bli meningsfull. Mot denna bakgrundföreslås att alla linjer i gymnasieskolan skall ha obligatorisk lindervisningi samlevnadsfrågor. Sammamotionsyrkande framfördes vid föregående års , varvid utskottet bl.a.framhöll länsskolnämndernas tillsynsansvar när det gäller hur undervisninganordnas på ett område som inte direkt har anknytning till visst ämne (UbU1986/87:14). Därutöver vill utskottet hänvisa till läroplanen förgymnasieskolan (Lgy 70) där det bl. a. framhålls att TTF-tid (TTF, timma tillförfogande) skall användas för sexualundervisning. TTF ingår numera på allalinjer i gymnasieskolan med minst en veckotimma. Närdet gäller frågan om att införa obligatorisk undervisning i samlevnadsfrågorpå alla linjer i gymnasieskolan vill utskottet hänvisa till dels det översyns-och läroplansarbete som aviseras i budgetpropositionen i vad gäller vissalinjer, dels det kursplanearbete som pågår inom SÖ i vad avserutvecklingsarbete med yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. Utskottetföreslår att avslår motion 1987/88: Ub256. Imotion 1987/88: Ub258 (c) föreslås att en försöksverksamhet med samverkanmellan gymnasieskolan och vuxenutbildning får starta / kommun iÖstergötlands län. Bakgrunden är att SÖ avslagit en begäran idetta ärende från kommunens sida. I motion 1987/88: Ub206 (m) framförs ettliknande förslag. Motionärerna framhåller - utbildningens betydelse förnäringslivets utveckling och därmed för glesbygdskommunernas fortbestånd. Utskottetbehandlade ett likartat ärende vid 1986/UbU 1987/88:16 (UbU1986/87:14 s. 22). I intentionerna bakom samverkansförsök av detta slag liggeratt genom samverkan mellan utbildningsanordnare vid minskande elevunderlagbevara utbildningsutbud i framför allt glesbygd, inte att utvidga eller t. o.m. skapa ett nytt utbud på nya orter med de urholkande effekter detta skulle fåför orter med redan existerande utbildning. I övrigt hänvisar utskottet tillvad föredragande statsrådet anför i årets budgetproposition beträffandepågående försöksverksamhet och utvecklingsarbete i gymnasieskolan och dessfortsatta inriktning (prop. 1987/88:100, s. 20 fO. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub206 och 1987/88:Ub258. Iårets budgetproposition ges en utförlig beskrivning av dagens gymnasieskola.Vidare ges en redovisning av det pågående försöks- och utvecklingsarbetet förfrämst de teoretiska linjerna med anledning av propositionen (1983/84:116) omgymnasieskola i utveckling. Beträffande en modernisering av yrkesutbildningenhar regeringen lagt fram förslag om en treårig försöksverksamhet i proposition1987/88:102 om utveckling av den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan.Därutöver, framhåller föredragande statsrådet, behövs en ytterligare översynav vissa av gymnasieskolans studievägar. Sammantaget utgör detta grunden fören ny läroplan för gymnasieskolan som enligt regeringens planer skulle kunnaträda i kraft . Fråganom gymnasieskolans inriktning tas upp i motionerna 1987/88: Ub368 (m) yrkande 1och 1987/88: Ub806 (m) yrkande 16. Motionärerna hänvisar till föredragandestatsrådets synpunkter i budgetpropositionen i vad avser arbetet med en nyläroplan för gymnasieskolan. Gymnasieskolan bör enligt motionärerna vara mermålinriktad när det gäller de enskilda elevernas intresseinriktning än vadfallet är . Ibudgetpropositionen (bil. 10 s. 25) anför föredragande statsrådet följande ominriktningen av en ny läroplan för gymnasieskolan. Vadjag nu redovisat utgör hörnstenarna i arbetet med en ny läroplan för gymnasieskolan. Som framgår av redogörelsen har arbetet planerats så att den nya läroplanen skall kunna träda i kraft . Den nya läroplanen kommer att bära en stark prägel av vad jag anser viktigast för 1990-talets gymnasieskola. Kort sammanfattat gäller det för det första att kraven på kvalitet måste vara högt ställda: Det'gäller innehåll, arbetssätt och arbetsmiljö vid såväl studieförberedande som yrkesinriktade linjer. För det andra gäller det att gymnasieskolan är tillför alla ungdomar och skall var bra för alla. Idenna ambition finns ett villkor inbyggt - nämligen att gymnasieskolan då intekan utformas lika for alla. Att studievägarna i gymnasieskolan nu blir merlikvärdiga skall inte betyda att deras olika utbildningsprofil suddas ut.Jämlikhétsbegréppet,. sorn såstarkt präglar utbildningspolitiken, utgår frånallas lika värde och bygger på insikten att människor är olika.Grundskolans mål och riktlinjer uttrycker detta pä följande sätt: "Barn ärolika då de kommer till skolan. Skolan bör heller inte sträva efter att göradem lika. När de lämnar skolan bör de göra det med bibehållen individualitetoch särprägel och med en uppövad förmåga att respektera individualitet ochsärprägel hos andra människor". Det är denna målsättning somär gymnasieskolans utmaning och som skall prägla dess utformning. Utskottet konstaterar attmånga av motionärernas synpunkter på gymna- UbU 1987/88:16 sieskolansinriktning överensstämmer med föredragande statsrådetsuppfattning. Medhänvisning härtill och till vad utskottet i betänkandet UbU 1987/88:31 anförtom den framtida yrkesutbildningen föreslår utskottet att motionerna 1987/88:Ub368 yrkande 1 och 1987/88: Ub806 yrkande 16 avslås av . 1motion 1987/88: Ub247 (c) förordas ett mera flexibelt resurstilldelningssystemi gymnasieskolan. Motionären menar att tillgängliga resurser i form avårselevplatser inte kan utnyttjas på ett tillfredsställande sätt då beräkningenav antalet årselevplatser endast utgår från tvä klasstorlekar - 16 resp. 30elever.