bet · GB01JuU45 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet vill erinra om att regleringen av frågan ompåföljders inbördes svårhet har betydelse i processuellt avseende när detgäller fillämpningen av omröstningsreglerna i brottmål, reglerna om reformatioin pejus och reglerna om den tilltalades skyldighet att ersättarättegångskostnader i högre rätt. Den hittillsvarande ordningen har vållattillämpningssvårigheter och har kunnat leda till resultat som framståu somstötande för den allmänna räUs-uppfattningen. Den har också kritiserats i denrättsvetenskapliga litteraturen och i (se JuU 1977/78:6 och1981/82:40 s. 5 ff). Utskottet välkomnar den nu föreslagna regleringen somsåledes ligger i linje med önskemål som utskoftet har framfört.Utskottet tar fasta på justitieministerns uttalande om att hon avser attåterkomma till frågan om förhållandet mellan villkorlig dom och skyddstillsyn. 1 detföljande behandlar utskottet också ett antal motionsyrkanden med 36 anknytning tillpåföljdssystemet i stort och som i flera fall rör frågor som JuU 1987/88:45 har berörts i de förslag som fängelsestraffkommittén har lagt fram. Imotionerna JuöOö, Ju802 och Ju81l förordas en återgång till tidigare gällandeordning med villkorlig frigivning först efter två tredjedelar av strafftiden.Också i motion Ju804 föreslås ändrade regler för villkorlig frigivning och detframhålls särskilt att ändringen bör ske utan att straffsatserna samfidigtändras. Ipropositionen uttalar justitieministern att hon ställer sig bakom de synpunkterrörande regleringen av den villkorliga frigivningen som fängelsestraffkommitténhar framfört. Justitieministern upplyser att det i överensstämmelse därmedpågår ett arbete inom med sikte på atf den nuvarandeobligatoriska halvtidsfrigivningen skall avskaffas och att skillnaden mellanådömd strafftid och faktisk anstalfstid skall minskas. Enutveckling i den riktning som förordas i motionerna är således på väg, ochenligt utskottets mening bör resultatet av de pågående övervägandena avvaktasinnnan tar ställning i frågan. Med anledning av vad som anförts imofion Ju804 vill utskottet kraftigt understryka att det inte kan komma i frågaatt genomföra en sådan ändring av reglerna för villkorlig frigivning utan atfsamtidigt straffskalorna ses över. Enligt utskottets uppfattning får nämligendet samlade resultatet av fängelsestraffkommitféns förslag inte leda fill någragenerella ökningar av de faktiska anstaltstiderna. Utskottetavstyrker bifall till här behandlade yrkanden i motionerna Ju606, Ju802, Ju804och Ju8l 1. Imotionerna Ju609, Ju802, Ju804 och Ju811 görs uttalanden till förmån förinförande av samhällstjänst som påföljd. Fråganom att införa samhällstjänst behandlades av i samband medförslaget om kontraktsvård. Enligt vad utskottet då uttalade fanns det inteskäl att införa samhällstjänst som generellt inriktad påföljd men enligtutskottets mening kunde det bli anledning aft ta upp saken pä nytt om deerfarenheter som görs i och skulle motivera det (JuU 1986/87:32s. Utskottetkan konstatera att justitieministern förklarat sig se positivt påinförandet av samhällstjänst i någon form för i första hand unga lagöverträdare(se prop. 1987/88:100, bil. 4, s. 30 och prop. 1987/88:135 s. 47). Inomjustitiedepartementet pågår också ett arbete med syfte att tafram underlag för regeringens ställningstagande i denna del. Arbetet bedrivsmed inriktningen att ett sådant beslut skall kunna fattas under innevarande år. Resultatetav pågående överväganden bör avvaktas innan det finns skäl för att taställning i frågan. Utskottet avstyrker därför bifall till motion Ju609 samtberörda delar i motionerna Ju802, Ju804 och Ju811. Imotionerna Ju804 och Ju81I görs vidare uttalanden till förmån för införandet avvillkorligt fängelse. Den inställningen kommer till uttryck också i motionernaJu25 och Ju26. Ävenfrågan om villkorligt fängelse behandlades av utskottet i samband med förslaget om införande av kontraktsvård. Utskottet ansåg då att vill korligt fängelse inte borde införas och hänvisade i första hand till att detvar svårt att bortse från de olägenheter som det skulle innebära att införa vill- 37 korligtfängelse, eftersom riskerna var uppenbara att frivårdssystemet kun- JuUJ987/88:45 de bli svärhanteriigt (JuU 1986/87:32 s. 26). Utskottet har samma inställning och avstyrker därförbifall fill nu aktuella yrkanden i motionerna Ju25, Ju26, Ju804 och Ju8l 1. 1 motionerna Ju510 och /u//framhålls betydelsen av enförbättrad eftervård och en fortsatt utveckling av behandlingsmetoderna inomkriminalvården. Olika frågor om behandlingen av dömda personer berördesnyligen av utskottet i samband med beredningen av regeringens budgetförslag förkriminalvården (JuU 1987/88:31 s. 22 O- Utskottet konstaterade dä a« det inomjustitiedepartementet pågår överväganden om en översyn av innehållet iverkställigheten av påföljder inom kriminalvården och att en rapport ombehandlingsmetoder utomlands kunde förväntas från brottsförebygganderådet. Ufskottet framhöll också att det var angeläget att vidareutveckla denförsöksverksamhet med nya behandlingsmetoder som bedrivs på sina håll ilandet, bl.a. vid ett par kriminalvårdsanstalter. Vad utskottet sålunda uttalat ligger i linje med vad somuttrycks i motionerna. Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottetbifall fill mofionerna Ju510 och Ju817 i här behandlade delar. I motion Ju811 yrkas att skall begära förslag avregeringen om straff skärpning för vissa våldsbrott beslutade om en skärpning av reglernaför grov misshandel (prop. 1987/88:16, JuU 16, rskr. Härutöver harutskottet uttalat sig om betydelsen av attåtgärder vidtas mot våldsbrottsligheten, senast i samband med behandlingen avbudgetförslaget för polisväsendet och förslaget om införande av lagen omknivförbud i vissa fall (JuU 1987/88:30 resp. 40). Utskottet, som i likhet med vad som uttrycks i motionen,anser def vara av stor betydelse att bekämpa våldsbroftslighefen, hänvisar tillsina angivna uttalanden och anser att det inte finns skäl för attgöra någon sådan begäran som föreslås i mofionen. Ufskottet avstyrker bifallfill motion Ju811 i här behandlad del. Utöver vad som redovisats i det föregående har utskottetinte något aft anföra med anledning av propositionen och motionerna. 1. beträffande avslag på propositionenatt avslår mofion 1987/88:Ju30, 2. beträffande återfaU attriksdagen med avslag pä motionerna 1987/88:Ju27 i denna del (yrkande 2), l987/88:Ju28, l987/88:Ju29 i denna del (yrkande 3), l987/88:Ju6ll, l987/88:Ju802 i denna del (yrkande 11), 1987/ 88:Ju804 i denna del (yrkandena 7 och 8) och 1987/88:Ju8l 1 i denna del (yrkande 26) antar det i proposition 1987/88:120 framlagda för slaget till lag om ändring i såvitt avser 29 kap. 4 §, 30 kap. 4 § och 34 kap. 4 §, 38 3. beträffande/öry/öe/ / övrigt liUlag om ändringibrolisbalken JuU 1987/88:45 att antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring ibrottsbalken i den män det inte omfattas av vad utskottet hemställt undermoment 2 ovan, 4. beträffandeövriga lagförslag attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till a) lag om ändring i , b) lag om ändring i lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott, c) lag om ändring i lagen (1963:197)om allmänt kriminalregister, d) lagom ändring i lagen (1965:94) om polisregister m.m., e) lagom ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189), O lag om ändring i utlänningslagen (1980:376), 5. beträffandeinriklningen av kriminalpolitiken attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju29 i denna del (yrkandena 1 och 4), l987/88:Ju5l0i denna del (yrkande 1) och 1987/ 88:Ju819 i denna del (yrkande 1), 6. beträffandeaHmänpreventiva hänsyn attriksdagen avslår mofionerna 1987/88 :Ju22 i denna del (yrkande 1) ochl987/88:Ju27 i denna del (yrkande 1), aUriksdagen avslår motion l987/88:Ju29 i denna del (yrkande 2), 8. beträffandevillkorlig frigivning aftriksdagen avslår mofionerna 1987/88 :Ju606, 1987/88 :Ju802 i denna del (yrkande10), 1987/88 :Ju804 i denna del (yrkande 9) och 1987/88:Ju811 i denna del(yrkande 28), aUriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ju609, l987/88:Ju802 i denna del (yrkande7), l987/88:Ju804 i denna del (yrkande 15) och 1987/88:Ju81l i denna del(yrkande 25), 10. beträffandevillkorligt fängelse auriksdagen avslår mofionerna l987/88:Ju25, 1987/88:Ju26, 1987/ 88:Ju804 i dennadel (yrkande 6) och 1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 7), 11. beträffandeeftervård m.m. attriksdagen avslår motionerna l987/88:Ju5IO i dennadel (yrkande 2) och1987/88:Ju8l7 i denna del (yrkande 1), 12. beträffandeslraffskärpning för vissa våldsbrott attriksdagen avslår motion l987/88;Ju8l 1 i denna del (yrkande 3). Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), (), 39 son (m),(), (), (), JuU 1987/88:45 () och (). Återfall (mom. 2) (), (), (),(), (), () och Ingbrift Irhammar (c)anser dels aft den del av utskottets yttrande som börjar på s.34 med "Vad härefter" och slutar på s. 36 med "och Ju811"bort ha följande lydelse: Vad härefter gäller den närmare utformningen av förslagetvill utskottet framhålla att alltför snäva avgränsningar har gjorts kring deförutsättningar som skall gälla för att tidigare brottslighet skall beaktas vidpåföljdsbestämningen. I motiveringen uttalar sålunda justitieministern att denföreslagna bestämmelsen inte är avsedd att medföra en mer allmänsfraffskärpning vid återfall. Förutom att utjämna ojämnheter i tillämpningenbör enligt justitieministern en särskild straffskärpning för återfall endastkomma i fråga i sådana fall där återfallssituationen framstår som särskiltanmärkningsvärd. Förutom återfall i synnerligen allvarlig brottslighetförklarar sig justitieministern avse bl.a. upprepad och vanemässigt grovtillgreppsbrottslighef såsom exempelvis bostadsinbrott. Med allvarlig brottslighetåsyftas enligt vad som uttalas i propositionen att straffvärdet för såväl dengamla som den nya brottsligheten är minst omkring fängelse. Eftersom det är förhållandevis sällsynt att så längafängelsestraff som upp fill utdöms innebär förslaget enligt utskottefsmening att möjligheterna till straffskärpning vid återfall blir alltförbegränsade. I motsats fill vad som uttalas i propositionen anser utskottet atfhänsyn fill återfall skall kunna tas även om det är stadgat lindrigare straffanfängelse i ett är. Också upprepade återfall i tillgreppsbrottslighet som intevanligen bedöms som grov, exempelvis stöld av eller ur bilar, bör såledesenligt utskottets mening kunna innebära en skärpning av straffet och detsammabör gälla även återfall i narkofikabrott som inte är grovt. Beträffande förutsättningarna för förverkande avvillkorligt medgiven frihet anser utskottet att dessa med förslaget fått ensådan utformning att utrymmet för förverkande blivit alltför begränsat. Vidareanser utskoftet aff möjligheterna till straffskärpning vid återfall är förbegränsade också därigenom att enligt förslaget någon straffskärpning normaltinte skall äga rum om villkorligt medgiven frihet förverkas. Enligt utskottefsmening bör det inte vara uteslutet att skärpa straffet även om samfidigtvillkorligt medgiven frihet förklaras förverkad. Sammanfattningsvis anser utskottet att de föreslagnareglerna inte möjliggör tillräckligt skärpta reaktioner vid återfall i brott.Utgångspunkten för en sådan reglering bör enligt utskottets mening vara att detvid påföljdsbestämningen skall vara en försvårande omständighet att haåterfallit i brott. Det nuföreliggande förslaget bör omarbetas i enlighet med vad utskottet 40 nuredovisat, vilket får ankomma på regeringen att göra. Detta kan enligt JuU 1987/88:45 utskottefs mening lämpligen ske i samband med pågåendeöverväganden beträffande villkorlig frigivning och straffskalor. Förslag tillny lagreglering bör föreläggas före ikraftträdandet avövriga här behandlade förslag. Vad utskottet sålunda i linje med vad som förordas imotionerna Ju27, Ju28, Ju611, Ju802, Ju804 och Ju81l har uttalat bör ges regeringen fill känna. Utskottets nu redovisade inställning innebär aft utskoftet inte ställer sig bakom uttalandena i motion Ju29 om att den föreslagna regleringen är för sträng. Förslagen till ändringar i 29 kap. 4 §, 30 kap. 4 § och 34 kap. 4 § BrB bör avslås. dels att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande ålerfaU att medanledning av motionerna 1987/88 :Ju27 i denna del (yrkande 2),l987/88:Ju28,1987/88:Ju29 i denna del (yrkande 3), 1987/88:Ju611, 1987/88:Ju802 i denna del (yrkande 11), 1987/- 88:Ju804 i denna del (yrkandena 7 och 8) ochl987/88:Ju811 i denna del (yrkande 26) delsavslår det i proposition 1987/88:120framlagda förslaget fill lag om ändring i såvitt avser 29 kap. 4§, 30 kap. 4 § och 34 kap. 4 §, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om förslag till ny reglering. Inriktningen av kriminalpolitiken (mom. 5,motiveringen) , och () anser attden del av utskottets yttrande på s. 32 som börjar med "I detta" ochslutar med "dömas ut" bort utgå samt att den del som börjar på s. 33med "Med hänvisning" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse: Utskottet har i och för sig inte någon annan uppfattningän motionärerna om att principerna för 1974.års reform bör ligga till grundockså för den fortsatta inriktningen av kriminalvärdspolitiken med denödvändiga anpassningar som krävs med hänsyn till behovet av differentieringoch kontroll av det narkotikabelastade klientelet. Det är vidare viktigt attsamtidigt slå fast att strafflagstiftningens syfte är att ge uttryck förgrundläggande normer för mänsklig samlevnad och att lagsfiftningen alltså haren långsiktig moral- och normbildande funktion. Även om fängelsestraffet ofta har negativa verkningar fårenligt utskottets mening i det fortsatta arbetet inte bortses från dess storaallmänpreventiva funkfion samt att alternativa, bättre påföljdsformer förgrövre brottslighet saknas; även för den enskildes tillrättaförande kan enkortare frihetsberövande påföljd för övrigt inte sällan ha övervägandeposifiva verkningar. Vidare kan utskottet konstatera att det enligt förslagetblir möjligt att enligt utskottets mening i rimlig omfattning ta ävenindividualpreventiva hänsyn vid påföljdsbestämningen. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna Ju29, Ju5IO och Ju8I9 i här berörda delar. Allmänpreventivahänsyn (mom. 6) JuU 1987/88:45 ,, och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Av redovisningen"och slutar med "och Ju27" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som kommer till uttryck i de nu aktuella motionerna. Detbör således slås fast att allmänpreventionen i högre grad mäste präglakriminalpolifiken. En sådan ordning behöver inte nödvändigtvis medförasträngare straff men det är viktigt att en reaktion verkligen inträffar påbrott och att reaktionen är konsekvent. Det måste med andra ord stå klart förallmänheten att det helt övervägande antalet brottsliga gärningar beivras. sålunda uttalat med anledning av motionerna Ju22 och Ju27 bör gesregeringen fill känna. dels atf moment 6 i utskottefs hemställan bort haföljande lydelse: 6. beträffande aHmänpreventiva hänsyn att medanledning av motionerna l987/88:Ju22 i denna del (yrkande 1) och 1987/88:Ju27 idenna del (yrkande I) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Villkorlig frigivning (mom. 8) KarinAhrland (fp), (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 37 som börjar med "En utveckling"och slutar med "faktiska anstaltstiderna" bort ha följande lydelse: Enutveckling i den riktning som förordas i motionerna är således pä väg, men detär enligt utskottets mening angeläget atf ändringen kommer till stånd så fortsom möjligt. Regeringen bör därför återkomma till med förslagom ändrade regler för villkorlig frigivning i linje med vad som förordas imotionerna Ju606, Ju802 och Ju8ll. Utskottet delar däremot inte uppfattningen imotion Ju804 att en ändring av reglerna för villkorlig frigivning skall skeutan aft straffskalorna ses över. Vad utskottet sålunda uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 8. beträffande villkorlig frigivning att medanledning av motionerna 1987/88 :Ju606, 1987/ 88:Ju802 i denna del (yrkande10), l987/88:Ju804 i denna del (yrkande 9) och 1987/88 :Ju811 i denna del(yrkande 28) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorlig frigivning (mom. 8) BjörnKörlof, och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 37 som börjar med "En utveck ling" och slutar med "faktiska anstaltstiderna" bort ha följandelydelse: 42 En utveckling i den riktning som förordas i motionerna ärsåledes pä väg. JuU 1987/88:45 Enligt utskottets mening är det emellertidangeläget att framhålla att de nya reglerna utformas så att villkorligfrigivning inte skall äga rum vare sig fakultativt eller obligatoriskt efter en viss avtjänad tid. Möjligheten till villkorlig frigivning skall vidlängre strafftider i stället vara beroende av om den intagne har skött sig påett sådant sätt att han bör komma i åtnjutande avvillkorlig frigivning. Ett nytt regelsystem måste också rätta till detmissförhållande som den nuvarande regleringen innebär därigenom att villkorligfrigivning medför oacceptabla "rabatter" vid påföljdsbestämningen ivissa återfallssituationer. I samband med det pågående översynsarbetet bördessutom prövotidens längd i förhållande till längden av straffåterstoden bliföremål för överväganden. Vidare är det viktigt att framhålla att utskottet intedelar justitieministerns uppfattning att ändrade regler om villkorligfrigivning inte får leda till generella ökningar av de faktiskaanstaltstiderna, dvs. enligt utskottets mening är det inte en förutsättning förändrade regler om villkorlig frigivning att straffskalorna ses över.Här bör observeras den fakfiska förkortning av strafftiderna somhalvtidsfrigivningen medförde utan någon förändring av strafftiderna i BrB. Vad utskottet sålunda uttalat bör som sin meningge regeringen till känna. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffandevillkorlig frigivning attriksdagen med anledning av motionerna l987/88:Ju606, 1987/ 88:Ju802 i denna del(yrkande 10), 1987/88 :Ju804 i denna del (yrkande 9) och 1987/88:Ju811 i dennadel (yrkande 28) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Samhällstjänst (mom. 9) (), (), (),(), (), () och ()anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 37 som börjarmed "Resultatet av" och slutar med "och Ju811" bort ha följandelydelse: Utskottet välkomnar att en utveckling sålunda synes varapå väg i riktning mot införande av samhällstjänst. Enligt utskottets mening ärdet emellertid angeläget att detta sker så fort som möjligt och regeringen bördärför återkomma fill med förslag till lagstiftning i frågan.Vad utskottet sålunda uttalat med anledning av de nu aktuella motionerna börges regeringen till känna. dels att moment 9 i utskottets hemställan borf ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Ju609, 1987/ 88:Ju802 i denna del (yrkande 7), 1987/88.Ju804 i denna del (yrkan de 15) och 1987/88:Ju8ll i denna del (yrkande 25) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorligtfängelse (mom. 10) JuU 1987/88:45 (), (), (), ArneSvensson (m) och Ingbrift Irhammar (c) anser dels atf den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet har" och slutar med "och Ju8H" borfha följande lydelse: Utskottet har uppfattningen att tiden nu får ansesvara mogen att pröva en ordning där vissa av frivårdspåföljderna förenas medvillkorligt fängelse, i första hand bör detta komma i fråga för kontraktsvård.Genom en sådan ordning framförs ett klart och entydigt budskap att den ådömdapåföljden utgör ett förtroende som visas den dömde och han får en påtagligpåminnelse härom genom det latenta straffhot som det villkorliga fängelset innebär.Regeringen bör återkomma fill med förslag fill ett system medvillkorligt fängelse i linje med vad som förordas i de nu aktuella motionerna.Detta bör ges regeringen till känna. dels att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 10. beträffandevillkorligt fängelse attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88 :Ju25, 1987/ 88:Ju26,1987/88:Ju804i dennadel (yrkande 6)och 1987/88:Ju81l i denna del (yrkande 7)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Eftervård m.m. (mom. 11) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 38börjar med "Vad utskottet" och slutar med "behandladedelar" bort ha följande lydelse: Vad utskottet sålunda har uttalat ligger i ochför sig i linje med vad som framhålls i de nu aktuella motionerna men enligtutskottets mening är det angeläget att ytterligare betona attförsöksverksamheten måste fortsätta och även vidareutvecklas. Vikten av attstraffverkställighetstiderna utnyttjas på detta sätt kan som utskottet ser detinfe nog understrykas. Vad utskottet sålunda uttalat bör ges regeringen tillkänna. dels att moment 11 i ufskottefs hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffandeeftervård m.m. attriksdagen med anledning av mofionerna 1987/88:Ju5l0 i denna del (yrkande 2) och1987/88:Ju817 i denna del (yrkande 1) som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet anfört. Straffskärpning för vissa våldsbrott (mom. 12) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet, som" och slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse: Även om utskottet sålunda redan tidigare gjort klart attvåldsbrottslighe ten måste bekämpas pä fler sätt är det enligt utskottets mening angeläget att 44 framhållaatt regeringen i den pågående översynen av straffskalorna beak- JuU 1987/88:45 tar aft det krävs straffskärpning för vissa våldsbrott i enlighetmed vad som förordas i motion Ju811. Detta bör ges regeringen till känna. debatt moment 12 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 12. beträffande slraffskärpning för vissavåldsbrott att med anledning av motion l987/88:Ju8l I i denna del(yrkande 3) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. () anför: Def hade varit önskvärt om en reform beträffandestraffmätning och påföljdsval hade kunnat samordnas med övervägandena i frågaom återstående delar av fängelsestraffkommitténs arbete. Det hade dä varitmöjligt att fä en helhetsbild av vilka konsekvenser för påföljdssystemet ochdess tillämpning som de nu föreslagna reglerna innebär. I vissa hänseenden,bl.a. beträffande regleringen vid återfall, känner jag nämligen en viss tvekaninför de följder som förslaget kan medföra, t.ex. vad gäller individual- ochallmänpreventionens betydelse vid påföljdsvalet och straffmätningen. Jag villockså understryka att nu inte gjorts något slutgiltigt ställningstagande tillåterfallets betydelse vid påföljdsbestämningen. Som framhålls i propositionen(s. 31) får detta anstå till dess förslagen om villkorlig frigivning kanpresenteras. Som en vägledning för det fortsatta reformarbetet är det emellertidenligt min mening viktigt att det i likhet med vad som görs i propositionen betonas att kriminalpolitiken även i fortsättningen skall kännetecknas av ensträvan att begränsa användningen av frihetsstraff. Det finns lika litetsom fidigare belägg för att en hög straffnivå medför mindre brottslighet. I det fortsatta arbetet måste också som framhållits frånflera håll iakttas att inkapaciteringsskäl inte får ligga till grund förpåföljdsbestämningen, och vidare måste tillses atf det slutliga resultatet avreformarbetet får till följd att också i framfiden individuella hänsyn tas vidpåföljdsbestämningen. Den samlade effekten av reformerna får under ingaförhållanden bli en allmän skärpning i rättstillämpningen vad avser påföljdsvaloch straffmätning. Även om således en samlad reform varit att föredra nöjerjag mig i detta sammanhang med att göra de uttalanden om inriktningen av detfortsatta arbetet som jag nu redovisat.