bet · GB01KU10 · 1987-12-31 00:00:00 — om nationaldagen som helgdag, m.m. 1 detta betänkande behandlas tolv motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden vid 1986/. De upptagna frågornagäller: Utmönstrande avbestämmelser rörande adeln Kampanj för ett våldsfritt samhälle 1 motion 1986/87:K222 av och () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsernas roll för demokratins utveckling. I motion 1986/87:K421 av m.fl. (c) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en parlamentarisk ledningsgrupp för kampanj förett våldsfritt samhälle. 1 motion 1986/87:K801 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom införande av särskild dag varvid konungen på olika orter i landet får mottaundersåtarnas folkliga hyllning. I motion 1986/87:K803 av (vpk)hemställs att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att skapaen ny nationalsång i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1986/87:K804 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att göra nationaldag till helgdag. 1 1987/88. 1 motion1986/87:K805 av m.fl. (vpk) hemställs att KU1987/88:10 hos regeringen hemställer om åtgärder för upprättelse av de personersom internerades i arbetsläger under . 1 motion 1986/87:K806 av () hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredning om det officiellabelöningssystemet. I motion 1986/87:K816 av (m) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om återupptagande av förläning av vissautmärkelser inom Kungl.. även till svenska medborgare. I motion 1986/87:K817 av (m) hemställs attriksdagen hos regeringen begär vidtagande av åtgärder för instiftande av en nyminnesmedalj över kolonin i . I motion 1986/87:K818 av (vpk) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omatt ur statliga förordningar mönstra ut bestämmelser rörande adeln. I motion 1986/87:K822 av och () hemställs att beslutar att i enlighet med motionen hyllaRaoul insatser. 1 motion 1986/87:K823 av m.fl. (m, fp, c,vpk) hemställs att beslutar om ekonomisk ersättning till afForselles efter beredning på sätt i motionen anförts. I motion 1986/87:K804 av () föreslåsatt också skall göras till helgdag. Motionären anseratt det skulle vara värdefullt om vikten av nationaldag ytterligare markeradesgenom ett sådant ställningstagande. Firandet av denna dag har ökat och svenskafolket visar enligt motionären en större benägenhet att värna fosterlandet. Gällande regler och tidigare behandling antog ny lag om flagga(prop. 1981/82:109, KU 1981/82:26) vilken innehåller regler om flaggansutseende och om den tretungade flaggans användande. 1 en särskild av regeringenutfärdad förordning (SFS 1982:270) ges föreskrifter om vilka dagar som ärallmänna flaggdagar. Utöver Konungens, Drottningens och Kronprinsessansfödelse-och namnsdagar är nyårsdagen, , första maj, , nationaldagenden , dag för val i hela riket till , ,. samt juldagenallmänna flaggdagar. Vilka dagar som skall anses som helgdagar anges i 1686 årskyrkolag. angående firandeinskränktes antalet helgdagar kraftigt. Söndags- KU 1987/88:10 ochhelgdagsvilan garanteras i praktiken av arbetstidslagstiftningen(och tidigare även av butiksstängningslagstiftningen). Numeraregleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter frågor om vilka dagar somskall varaarbetsfria. 1 lag om beräkning av lagstadgad tid finns ocksåföreskrifter om dagar som jämställs med helgdagar. Riksdagenantog en särskild lag (1938:108) om likställande i vissa hänseenden avförsta maj med allmän helgdag (borgerlig helgdag). Kyrkoförfattningsutredningenhar i sitt slutbetänkande (SOU 1987:5) i samband med sin allmännaöversyn av den kyrkorättsliga lagstiftningen även framlagt ett förslag tillsärskild lag om allmänna helgdagar. Kommittén har inte föreslagit attnationaldagen skall uppföras som helgdag. 1 betänkandet SOU 1987:4 lämnarkommittén vidare en utförlig redogörelse för helgdagsbegreppet i olikaförfattningar, m.m. Enmotion av samma innebörd behandlades av . Utskotteterinrade i sitt avstyrkande bl.a. om att antagit en ny lag omSveriges flagga. I anslutning härtill utfärdade regeringen föreskrifter om deallmänna flaggdagarna av vilka nationaldagen/är en. Genomdenna åtgärd kom nationaldagen även att få en författningsmässig reglering.Utskottet ansåg att de nuvarande förhållandena och formerna för firandet avnationaldagen ger tillräckligt utrymme för att markera nationaldagens betydelsei det svenska samhället. Imotion 1986/87:K801 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avsärskild dag varvid konungen på ohka orter i landet får motta undersåtarnasfolkliga hyllning. Föratt konungen som statsöverhuvud bättre skall uppmärksammas och kunna hyllas avfolket föreslår motionären att de olika länen får i uppdrag att ansöka ommöjlighet att få anordna en "Kungens dag" där konungen får motta en folklighyllning som en förlängning av den nuvarande traditionen med vidtrontillträdet. Imotion 1986/87:K803 av (vpk) begärs åtgärder som syftartill att skapa en ny nationalsång. Motionären erinrar om att en nationalsång ärden sång som används till att musikaliskt företräda en nation vid fosterländskatillfällen och i internationellt umgänge. Dessutom bör nationalsången geuttryck för de förhoppningar, visioner, ideal och gemensamma strävanden somförenar en nation i dess ansträngningar att utforma framtiden. Motionären anseratt de ideal som texter i nationalsången återger r 1987/88. tillhör enförhoppningsvis för alltid förgången tid. Det finns enligt motionä- KU1987/88:10 ren knappast någon som i sina framtidsvisioner drömmer om attSverige återigen bli vad det var i sina "fornstora dar". Vid riksdag väcktes två likalydande motioner1:489 av (), 11:609 av i (c) med begäran omutredning och förslag till en ny sång som officiellt kunde antas somnationalsång för . I motiveringen anfördes bl.a. att texten inationalsången som inte syftar enbart på närmast kan betraktas som enhyllning till och att texten delvis inte kan anses särskilt tilltalandeför ett framåtsträvande och ett modernt arbetande land som vårt. Motionärernapekade på möjligheten att t.ex. genom en pristävlan engagera kompositörer föratt få kvalificerade förslag till ny nationalsång. Allmänna beredningsutskottet (1960:20) som inhämtadeyttanden från . , och Föreningen föreslog att motionerna inteskulle föranleda någon åtgärd. Utskottet anförde följande i sinmotivering: Den utveckling som lett till att "Du gamla. Dufria" numera allmänt betraktas som nationalsång har ägt rum utanpåverkan av några av statsmakterna fattade beslut. Såvitt utskottet kunnatbedöma bör det för dem som anser angeläget att vi äger en sång med karaktär avnationalsång framstå såsom väsentligt, att denna sång kunnat få så fastförankring hos mycket stora grupper av vårt folk att dess egenskap av nationalsångi praktiken icke ifrågasattes. Enligt utskottets mening bör en nationalsångtillkomma på detta sätt och utskottet anser icke motiverat med något officielltfastställande av nationalsång för . Utskottet finner med ovan angivna utgångspunkter ickeheller någon utredning för åstadkommande av en ny nationalsång vara påkallad. I motion 1986/87 :K806 av () föreslåsatt begär att regeringen tillsätter en utredning om det officiellabelöningssystemet. Motionären anser att ordnarna är ett för staten förmånhgtpraktiskt och vedertaget medel att belöna tjänster mot samhället. Ettordensväsende -gärna reformerat i olika avseenden, kanske framför allt genom enbreddning av de grupper som kan få ordnar - måste anses ha en funktion attfylla även i dagens samhälle. Motionären erinrar vidare om att gamla såväl somnya stater över hela världen har insett fördelarna med att tillämpa denhävdvunna internationella praxis som ett fullständigt officielltbelöningssystem utgör. Emedan ordnar av praktiska skäl inte kan bäras tilldaglig dräkt bör enligt motionären en komplettering kunna ske med till ordenhörande färgade band som t.ex. enligt fransk förebild kan fästas påvardagskläder. I motion 1986/87:K816 avBirger Hagård (m) föreslås att förläning av vissa KU 1987/88:10 ' utmärkelserinom Kungl. skall återupptas även för svenska medborgare.Motionären erinrar om att utdelandet av ordnar till svenska medborgare upphörde1974. Åtgärden drabbade ej bott de egentliga riddarordnarna utan även medaljer,t.ex. utmärkelserna Svärdstecknet och Svärdsmedaljen. Många skäl talar enligtmotionären för att utmärkelserna åter görs disponibla för belöning av allmännasamhällsinsatser, i främsta hand dock för sådana som icke stått i direktanknytning till rent tjänsteutövande. Vidföregående behandlade fem motioner rörande utdelande avordnar och medaljer (KU 1986/87:16). Utskottet som inhämtat yttrande frånriksmarskalksämbetet och försvarsutskottet ansåg att samordningsfrågor mellanregering och riksmarskalksämbetet väl kunde lösas inom ramen för redanförekommande samarbete. Utskottet ansåg vidare att frågan om ett utvidgatanvändande av medaljer som belöning åt förtroendemän m.fl. fick, utanmeningsyttring från sida, bedömas av regeringen ochriksmarskalksämbetet. Minnesmedalj över kolonin i Imotion 1986/87:K817 av föreslås att hos regeringenbegär att åtgärder vidtas för instiftande av en ny minnesmedalj över koloninNya i . I motiveringen erinrar motionären om att det vid300-årsminnet instiftades en särskild medalj som i guld tilldelades vissahonoratiores. På initiativ av talman har en särskildnationalkommitté för manifestation av det stundande 350-årsjubileet bildats.Enligt motionären bör regeringen uppdra åt Kungl. att låtainstifta en "Nya SvMII" och ombesörja dess prägling samt administrerautdelningen. Utmönstrande av särskilda bestämmelser rörandeadeln Imotion 1986/87:K818 av (vpk) föreslås att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att ur statliga förordningarmönstra ut bestämmelser rörande adeln. Iett yttrande från riddarhusdirektionen (bilaga) föreslås att motionen avslås. 1yttrandet erinras om att adeln under århundraden spelat en inte oväsentlig rolli historia fram till ståndsriksdagens avskaffande 1866. Riddarhusdirektionen anser det inte motiverat att av gällande författningar utmönstranuvarande bestämmelser rörande adeln och ej heller att till KU 1987/88:10samhället överföra skogs- och jordbruksfastigheter. 1 motion 1986/87:K822 av och (båda m) föreslås att beslutar att i enlighet med motionenhylla insatser. I motiveringen anförs bl.a. att man ivästvärlden på olika sätt hedrat gärning. Han har t.ex.blivit hedersmedborgare i och i . Motionärerna anser att det börutses en kommitté inom som får i uppdrag att på lämpligaste sättpröva i vilken konstnärlig form en manifestation skall kunna förverkligas. Frågan om har behandlats vid ett flertaltillfällen i med anledning av motioner och interpellationer.Riksdagen avslog motion 1985/86:U501 av () ochSven Munke (m) om hyllning av . (UU 1985/86:27)anförde att stora och betydelsefulla gärning är välbekant.Utskottet erinrade om att hedersbevisningar av den typ som nämnts i motionen ivårt land som regel endast kan bli aktuella för avlidna personer. Denofficiella svenska inställningen i fallet är att vi utgår frånatt han lever tills övertygande bevis om motsatsen presenterats. Utskottetansåg vidare att det inte bör ankomma på att utse en sådan kommittésom föreslagits. 1 motion 1986/87:K805 av m.fl. (vpk) föreslåsatt hos regeringen hemställer om åtgärder för upprättelse av depersoner som internerades i arbetsläger under . Motionärernaerinrar om att ett stort antal personer under längre eller kortare tidinternerades i militära arbetsläger som i olika omgångar upprättades i bl.a.Sveg och . De som drabbades av denna politiska internering utsattesenligt motionärerna för en lagstridig och godtycklig diskriminering utan att deberörda fick veta skälen för interneringen. Enligt motionen kan man nu efterden långa tid som gått konstatera att syftet med interneringen uteslutande varatt isolera personer som hade gentemot ledande kretsars protyska uppfattningarmisshagliga politiska åsikter, emedan de nästan alla var kommunister ellersocialister. Motionärerna anser avslutningsvis att det även förtillskyndarna av dessa interneringar bör vara helt klart att det är nödvändigtoch en moralisk skyldighet att de berörda personerna får upprättelse för deövergrepp de utsatts för. Interpellationsdebatt1941 KU 1987/88:10 Frågan om upprättande av särskilda arbetskompanier försådana personer som av bl.a. politiska skäl bedömdes kunna ha menlig inverkanpå försvarsviljan behandlades bl.a. i ett interpellationssvar avförsvarsminister . I motion 1986/87: K222 av och (båda fp) föreslås under yrkande 1 att skall ge regeringen till kännavad i motionen anförts om folkrörelsernas roll för demokratins utveckling.Motionens yrkanden 2 och 3 som avser stöd m.m. till ideella organisationer m.m.har överlämnats till kulturutskottet. I motiveringen erinrar motionärerna om den historiskautvecklingen av folkrörelserna och deras stora betydelse för den demokratiskautvecklingen i vårt land. Bl.a. tas frågan upp om erfarenheter frånfolkrörelsearbetet som en betydelsefull skolning i praktisk demokrati. Motionärernaanser att vissa utvecklingstendenser medfört försämradearbetsmöjligheter för många av folkrörelserna, t.ex. slopat stöd tillorganisationstidskrifter, ökade portokostnader, utvecklingen på lotteriområdet,m.m. /lminjster förordnade ensärskild utredare, förbundsordföranden . Enligt direktiven(dir. 1986:17) fick denne i uppgift att föreslå åtgärder för att undanröjahinder för att folkrörelser, föreningar och kooperativ skulle kunna ta ett ökatansvar för vissa verksamheter som helt eller till större delen bedrivs ioffentlig regi. Vidare skulle erfarenheter av och praktiska exempel på ett ökatföreningsansvar redovisas. Utredaren skulle vidare se över statsbidragen tillfolkrörelserna i syfte alt minska antalet bidragsformer samt föreslåförenklingar och åtgärder för en eventuell bättre samordning avbidragsgivningen. Utredaren skulle beakta folkrörelsernas olika uppbyggnad ochverksamhetsinriktning. Utredningen som antog namnet folkrörelseutredningen (C1986:01) erhöll i tilläggsdirektiv (dir. 1987:14) uppgift att se överstatsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna för att finnabidragsregler som innebär såväl en förenkling som en ökad rättvisa mellan olikatyper av organisationer. framlade trebetänkanden SOU 1987:33-35 med benämningen Ju mer vi är tillsammans. Ibetänkandena redovisas en omfattande kartläggning av folkrörelsernas villkoroch ett rikhaltigt förslag till åtgärder. I ett senare betänkande (SOU 1987:37)har utredningen lagt fram förslag rörande stödet till barn- och ungdomsföreningar. lotteriutredning, som tillsattes ,och haft i uppdrag att lägga fram förslag som underlättar för folkrörelsernaatt finansiera sin verksamhet genom lotterier, har avgivit betänkandetFolkrörelsernas lotte- rier och spel (SOU1987:52). I betänkandet framläggs en serie olika förslag i KU 1987/88:10syfte att underlätta för folkrörelserna att finansiera sin verksamhet genomlotterier och spel. Frågorom folkrörelsernas roll i samhället togs upp i motion 1977/78:914 av HildingJohansson m.fl. (s). lämnade i betänkandet 1978/79:9 enutförlig redovisning av det stöd som samhället på olika sätt ger tillfolkrörelser och föreningsliv. I betänkandet redovisas också det arbete som dåpågick inom dåvarande kommundepartementet och det utredningsarbete sominitierats. Utskottet delade motionärernas uppfattning om folkrörelsernasbetydelsefulla roll i samhällsarbetet och fann att de frågor som aktualiseratsi motionen var föremål för stor uppmärksamhet från statsmakternas sida. Någrasärskilda åtgärder från sida ansågs dock ej påkallade.Motionsyrkandet förklarades besvarat med vad utskottet anfört. 1 en reservation(s) yrkades att skulle med bifall till motionen ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört beträffande samordning av folkrörelsefrågorna. Kampanj för ett våldsfritt samhälle 1motion 1986/87:K421 av m.fl. (c) föreslås i yrkande som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom en parlamentarisk ledningsgrupp för kampanj för ett våldsfritt samhälle. Imotiveringen anförs bl.a. att det är nödvändigt att vi får till stånd enkraftig folkopinion som tar avstånd från och aktivt arbetar för ett våldsfrittsamhälle mot bakgrund av den våldskultur som sköljer in över vårt land ochgenom underhållningsvåld medför en ständig ökning av våldsbrottsligheten.Motionärerna, som noterat att statsministern under föregående år initierat enfolkkampanj (Tänk ett slag) mot våldet och att regeringen vidtagit vissaåtgärder i saken, anser att det nu krävs en parlamentariskt förankradkampanjledning för att planera och genomföra ett brett och intensivtopinionsarbete mot våldet. behandlade en motion av sammamotionärer och med ' i stort samma syfte, nämligen om en kampanj för ettvåldsfritt samhälle. Utskottet (KU 1986/87:16) delade motionärernas oro överden beskrivna utvecklingen. Utskottet erinrade om att statsrådsberedningensframtidsgrupp då lagt fram en studie av våldets utveckling ochredovisat en rad iakttagelser. Vidare uppmärksammade utskottet attstatsministern tagit initiativ till bildandet av en särskild intresseföreningmed uppgift att arbeta mot våldstendenserna. Utskottet underströk starkt viktenav att samhället på alla sätt deltar i kampen mot våldet. Motionen förklaradesbesvarad med vad utskottet anfört. 11.Ersättning till 1987/88:10 Imotion 1986/87:K823 av m.fl. (m, fp, c, vpk) föreslås attriksdagen beslutar om ekonomisk ersättning till efterberedning på sätt som i motionen anförts. Motionärerna anser att det beslut somriksdagens förvaltningsstyrelse fattat om ersättning ex gratiatill af Forselles är synnerligen restriktivt. Frågan om beloppets storlek börkunna prövas av en oberoende instans, lämpligen av ochsedan bestämmas av . Fråganom ekonomisk ersättning från sida till harbehandlats vid ett flertal tillfällen med anledning av motioner. Konstitutionsutskottethar senast i betänkandet KU 1985/86:24 anfört att motionerna avvisats avriksdagen med hänvisning till att ärendet behandlades av riksdagensförvaltningskontor, vars parlamentariskt sammansatta styrelse är det organ somi första hand skall ta ställning i ärendet. Riksdagensförvaltningskontor beslöt att tillerkänna belopp ex om . med början ochmed upphörande (den månad då af Forselles uppnår ). Denu aktuella under den allmänna motionstiden väckta motionerna gäller vissasärskilda frågor av olika karaktär. Imotion K804 av () föreslås att nationaldagen den 6 juniockså skall göras till helgdag. En liknande motion av samma motionärbehandlades vid föregående . Utskottet (KU 1986/87:16) erinrade då omatt antog en ny lag om flagga och att regeringen ianslutning härtill utfärdat föreskrifter om de allmänna flaggdagarna av vilkanationaldagen/är en. Genom denna åtgärd kom nationaldagenäven att få en författningsmässig reglering. Utskottet fann att de nuvarandeformerna för firandet av nationaldagen gav tillräckligt utrymme för att markeranationaldagens betydelse i det svenska samhället. Underhänvisning till den ovan redovisade motiveringen vid behandlingen av fråganförra året avstyrker utskottet motion 1986/87:K804. Imotion K801 av () föreslås att en särskild dag skall införasvarvid konungen på olika orter i landet kan få ta emot folkets hyllning.Motionären anser att de olika länen skall få i uppdrag att anordna en särskildKonungens dag vilket skulle kunna vara en lämplig förlängning av den nuvarandetraditionen med . Utskottetvill med anledning av motionen endast erinra om att det är brukligtatt konungen besöker de olika länen. Det är närmast en frågamellan hovet och företrädare för län och kommuner att utforma KU1987/88:10 ändamålsenliga program. Utskottet avstyrker motionen. I motion K803 av (vpk) begärsåtgärder som syftar till att skapa en ny nationalsång. Motionären anser attnationalsången i sin nuvarande utformning tillhör en förgången tid. Utskottet vill erinra om att behandladeoch avslog en motion rörande nationalsången. Allmänna beredningsutskottetframhöll-bl.a. att Du gamla. Du fria kommit att betraktas som Sverigesnationalsång utan påverkan av några av statsmakterna fattade beslut.Beredningsutskottet fann det inte påkallat att utreda frågan om en nynationalsång. Motionen avslogs av . har ingenannan uppfattning i frågan och avstyrker motion 1986/87:K803. I två motioner tas upp frågor om ordnar och medaljer.Marianne () föreslår i motion K806 att regeringen skall tillsätta enutredning om det officiella belöningssystemet. I motion K816 av (m) föreslås att förläning av vissa utmärkelser inom Kungl. skallåterupptas även för svenska medborgare. behandlade (KU 1986/87:16) vid föregåenderiksmöte ett antal motioner rörande ordnar och medaljer, främst frågan omsamordningsbehov mellan regeringen och riksmarskalksämbetet beträffandemedaljer samt belöningsfrågor inom försvaret. Under beredningen inhämtadesyttranden från riksmarskalksämbetet och försvarsutskottet. Utskottet vill erinra om statsmakternas beslut omändring i systemet med utdelandet av ordnar och medaljer. Detta innebar attutdelandet av ordnar i praktiken upphörde vad gäller svenska medborgare. förekommer det att H.M. Konungen ochregeringen utdelar vissa medaljer. Utskottet har inte funnit anledning attföreslå några ändringar i nuvarande ordning utan avstyrker motionsyrkandena. 1 motion K817 av (m) föreslås att åtgärdervidtas för instiftande av en ny minnesmedalj över kolonin iAmerika. Motionären erinrar om att det vid 300-årsminnet instiftades ensärskild medalj och att motsvarande nu bör göras. Utskottet anser att formerna för högtidlighållandet 1988av 350-årsjubileet lämpligen prövas av den för ändamålet bildadenationalkommittén. Utskottet avstyrker motionen. 1 motion K818 av (vpk) föreslås att debestämmelserom adeln som finns kvar i statliga förordningar skall mönstras ut.Motionären erinrar om att adelns privilegier efter hand försvunnit. Den av dets.k. adelsmötet beslutade riddarhusordningen utfärdas dock av regeringen,vilket ger systemet en viss officiell prägel. Utskottet har inhämtat yttrande från riddarhusdirektionen(bilaga) som erinrar om de överväganden om den kvarvarande regleringen rörandeadelns rättsliga ställning som gjordes i grundlagberedningens betänkande år1972. Under hänvisning till den prövning som företogs avgrundlagberedningen av frågan om den rättsliga regleringen av ridderskapet och adeln finner 10 utskottetinte skäl förorda att man nu vidtar åtgärder för att utmönstra KU1987/88:10 kvarvarande bestämmelser som huvudsakligen torde beröra formerna föradministrationen av vissa för adeln gemensamma fastigheter. Motion1986/87:K818 avstyrks följaktiigen. 1 motion K822 av och (bådam) föreslås att beslutar att i enlighet med motionen hylla RaoulWallenbergs insatser. Motionärerna framhåller betydelsen av insatser under och erinrar om hur han hedrats påmånga håll i västvärlden, bl.a. genom hedersmedborgarskap i och . Imotionen föreslås att en bland riksdagsmän utsedd kommitté får i uppdrag attpröva i vilken konstnärlig form en sådan manifestation över hans gärning underandra världskriget skulle kunna förverkligas, t.ex. genom en målning eller enskulptur. Utskottet vill erinra om att vid föregåenderiksmöte behandlade två motioner rörande . Den ena(1985/86:U501) av och gick ut på att riksdagenpå lämpligt sätt skulle besluta att hylla insatser. 1 denandra motionen av () (1985/86:U528) föreslogs attriksdagen skulle utse till hedersmedborgare. Motionernabehandlades och avstyrktes av utrikesutskottet (UU 1985/86:27). Utskottet instämmer i utrikesutskottets motivering 1986vari stora och betydelsefulla gärning starkt underströks.Enligt är det av stor betydelse att man i framtidenhåller minnet av hans insatser levande. Utskottet har sålunda stor förståelseför motionärernas syfte men finner det inte påkallat att föreslå någrasärskilda . åtgärder med anledning av motionen, vilken följaktligen avstyrks.