bet · GB01JoU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Det bör enligt motionen undersökas om begreppet ärlämpligt att i sin nuvarande utformning användas för det ändamål som äraktuellt (yrkande 2). anser att grundprincipen bör vara alt djurtätheten regleras igenerella föreskrifter. En prövning av djurtätheten för varje företag är, somjordbruksministern anfört, olämplig av flera skäl. Av propositionen framgåremellertid att en viss områdesvis differentiering kan vara befogad. Härvid börmöjlighet finnas alt beakta bl. a. faktorer som anges i motion JolO. Utskottetansluter sig vidare till propositionen såvitt avser antalet djurenheter perhektar och vilka brukningsenheter som skall omfattas av föreskrifterna. MotionJolO yrkande 6 avstyrks således i motsvarande del. Ianslutning till motionerna JolO yrkande 6 i den del som gäller betesmark ochJo 13 yrkande 1 vill utskottet framhålla alt man i arealunderlaget givetvis börinräkna sådan areal som är tillgänglig och lämplig för spridning . av gödseln.Med detta synsätt bör mark som utnyttjassom betesmark ingå i arealunderlaget.Det bör i första hand ankomma på lantbruksstyrelsen att precisera detta begreppi tillämpningsföreskrifterna, med beaktande bl. a. av vad utskottet nyssanfört. Vad utskottet anfört med anledning av de båda motionerna i motsvarandedel bör ges regeringen till känna. Vadbeträffar inräknande av s. k. kontraktsareal i markunderiaget får motionernaJolO och Jol3 anses tillgodosedda, med hänvisning främst till vadjordbruksministern anfört härom (prop. s.,21). Vadbeträffar motionärernas (m) ifrågasättande av begreppet djurenhet får utskotteterinra om att begreppet kommit till användning t. ex. imiljö-skyddsförördningen för alt ange i vilken utsträckning tillståndsplikiföreligger enligt miljöskyddslagen för ladugård, stall eller annan anläggningför djuruppfödning (se bilaga A lill miljöskyddsförordningen). Grundtankenbakom prövningssystemet är givetvis att anläggningar av en viss storlek ansesinnebära en belastning på miljön. Enligt vad utskottet erfarit genomförstatens naturvårdsverk en utvärdering av begreppet djurenhet. Det anfördainnebär alt motion Jo 13 yrkande 2 inle påkallar någon särskild åtgärd. Tidighöstspridning av stallgödsel innebär enligt jordbruksministern stor risk förnitratutlakning. Risken blir dock mindre om spridningen åtföljs av höstsåddgröda. Sen höstspridning minskar utlakningsrisken något på grund av att denbiologiska aktiviteten avtar vid lägre temperatur. Spridning av stallgödselvintertid - dä nedbrukning normalt inte kan ske -innebär främst risk förförorening av ytvatten genom ytavrinning till följd av nederbörd ochsnösmältning. Med stor ytavrinning ökar särskilt fosforförlusterna. Enanpassning av spridningstidpunkten för stallgödsel är viktig för att begränsa utlakningen av växtnäringsämnen från åkermarken. ministernanser att höstspridning på obevuxen mark därför bör begränsas i JoU 1987/88:24största möjliga utsträckning. Spridning bör dock tillåtas i växande gröda ellerföre sådd av höslgröda. Det kan vara befogat att tillåta spridning ,under förutsättning att nedbrukning sker . En viss regional anpassningav föreskrifterna bör ske med hänsyn till klimat och produktionsförhållanden iövrigt. I aktionsplanen föreslås ett generellt spridningsförbud ihela landet - om intenedbrukning kan ske . Jordbruksministern stödjer utredningens förslagpå denna punkt. Därutöver föreslås för att spridning endast skallfå ske i växande gröda eller före höstsådd - den30 november. Föreskrifterna rörande höstspridning föreslås främstomfatta , och samt kustområdena från t. o. m.Stockholms skärgård, och inräknade. De bör dock kunnautvidgas till att gälla särskilt känsliga områden även i övriga delar avlandet. Lantbruksstyrelsen bör få i uppdrag att i samråd med naturvårdsverketutreda i vilka övriga föroreningskänsliga områden motsvarande restriktionerbör aktualiseras. Reglerna rörande vinterspridning bör träda 1989.Restriktioner för höstspridning bör träda i kraft först när företagenslagringskapacitet är utbyggd, dock . Restriktioner för höst- och vinterspridning medför förmånga företag ett behov av ökad lagringskapacitet för stallgödsel.Utbyggnadstakten för gödselvårdsanläggningar kommer därför att styra dentidpunkt när restriktionerna kan träda i kraft. I propositionen föreslås enomställningsperiod fram för utbyggnad av lagringskapaciteten.Denna fråga behandlas i det följande. Enligt aktionsplanen mot havsföroreningar utgörrestriktioner beträffande spridningstidpunkt för stallgödsel den viktigasteenskilda åtgärden för att minska utlakningen av kväve från åkermarken. Effektenberäknas bli en minskning motsvarande ca , dvs. mer än hälftenav den sammantagna effekten för samtliga föreslagna åtgärder i aktionsplanen. En särskild fråga av intresse i sammanhanget är problemetmed ammo-niakavgång från stallgödsel till luften. Där anges alt en betydandedel av ammoniakföriusterna sker i samband med spridning av stallgödsel. Jordbruksministernanser att föreskrifterna bör utvidgas med regler om nedbrukning av stallgödselför alt minska ammoniakavgången till luften. Utskottet tillstyrker att regeringen eller den myndighetregeringen bestäm mer ges bemyndigande att utfärda generella föreskrifter angående begräns ning av tiden för spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att minska utlakningen av närsalter. Föreskrifterna bör även syfta till att minska ammoniakavgången till luften i samband med spridning. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion JolO i den del motionen avvisar förslaget om generellt spridningsförbud. Vad motionärerna anfört om jordtyper och spridningsmängd m. m. förtjänar visserligen all beaktas. Av jordbruksministerns anförandeframgår emellertid att en viss regional JoU 1987/88:24 anpassning avföreskrifterna bör ske med hänsyn till klimat och produktionsförhållanden iövrigt. Vad gäller motionärernas krav på informationsinsatser utgår utskottetfrån att rådgivningen m. m. till lantbruket anpassas efter deproduktionsförutsättningar som kommer att gälla när förslagen träder i kraft. Ipropositionen understryks för övrigt rådgivningens betydelse när det gälleratt komma lill rätta med jordbrukets miljöeffekter. Under rubriken gödslingsplanering (s. 26-27) redovisar jordbruksministern sålunda sinaöverväganden om behovet av utökad individuell rådgivning och hänvisar till dei budgetbehandlingen föreslagna resursförstärkningarna för detta ändamål.Sammanfattningsvis anser utskottet att yrkande 7 i motion JolO i dessaavseenden bör kunna tillgodoses utan någon åtgärd. anfört bör kunna tillgodose motion Jo243 (m) yrkande 4 om rådgivningrörande spridning av gödsel och spridningstidpunkl m. m. Imotion Jo8 (s) yrkas med hänvisning lill vad som anförts om "jordbruketsrovdrift med miljön" på flera punkter en skärpning av de föreslagnaåtgärderna. Det generella spridningsförbudet bör utsträckas i tiden: Kravet påhöst- och vinterbevuxen areal bör vara uppfyllt . Ytterligarehöjning av avgiften pä handelsgödsel kan behöva övervägas. En del avomställningsstödet bör utgå i form av ersättning till lantbrukare som satsar påalternativ odling. Regeringen bör uppmärksamt följa prisutvecklingen på t. ex.flytgödselbehållare så att inte vinsterna av det föreslagna bidraget hamnar ibetongindustrin. Deåtgärder som föreslås i propositionen måste först genomföras innan behovet avytterligare insatser kan bedömas. Med hänsyn härtill föreslår utskottet attmotion Jo8 lämnas utan vidare åtgärd i den del som avser utsträckning i tidenav det generella spridningsförbudet. Motionenbehandlas i övrigt under resp. avsnitt som berörs i motions-motiveringen. Spridningav avloppsslam m. m. Ipropositionen anförs att de allmänna avloppsreningsverken producerarsammanlagt ca slam, räknat som torrsubstans. Förutom att del kananvändas som gödselmedel i jordbruket kan det även läggas i upplag elleranvändas vid anläggning av park- och grönytor. För att förlusterna avväxtnäring från jordbruket till omgivningen skall kunna minimeras krävs altkretsloppen i naturen för dessa ämnen sluts i största möjliga utsträckning.Slammet med sitt växtnäringsinnehåll måste alltså enligt jordbruksministernbetraktas som en resurs och återföras lill åkermarken med iakttagande av sammanoggrannhet och försiktighet som gäller för spridning av stallgödsel. Beroendepå slammets innehåll av bl. a. melallsalter och olika organiska föreningar kandock användningen av slammet för jordbruksändamål vara förknippadmed vissa risker. Enligtjordbruksministern är det ytterst angeläget att det slam som sprids på inte innehåller metaller eller andra ämnen och föreningar som 23 kan misstänkas påverkaåkermarkens långsiktiga produktionsförmåga eller JoU 1987/88:24 livsmedlenskvalitet i negativ riktning. Slammet bör därför vara innehålls-deklarerat påett tillfredsställande sätt. har beslutatom nya allmänna råd för hantering av slam från avloppsreningsverk. I rådenpresenteras riktvärden och gränsvärden för metaller i slam förjordbruksanvändning. Chefen för miljö- och har uppdragit åtstatens naturvårdsverk att utreda om behov finns av att komplettera de allmännaråden, framför allt vad gäller slammets innehåll av organiska föreningar. Iavvaktan på denna komplettering av de allmänna råden bör spridning av slam pååkermark följas med uppmärksamhet av berörda myndigheter. Enanledning lill att slammet i vissa fall innehåller för höga halter av metalleroch organiska föreningar för att vara tjänligt som gödselmedel är atttätorternas hushållsavlopp blandas med industriavlopp. I detta sammanhangpåminns om kommunernas möjlighet att, i egenskap av huvudmän, ställa krav påanslutna industrier och därigenom begränsa tillförseln av sådant avloppsvattensom påverkar reningsverkens drift och slammets sammansättning i negativriktning. Imotion Joll (vpk) yrkande 2 anförs alt spridning av avloppsslam på ejbör tillåtas så länge riskerna med detta ej är kända. I motion Jo 13 (m)yrkande 7 understryks att gränsvärden för slammets innehåll av skadliga ämnensnarast måste fastställas i enlighet med vad tidigare uttalat. Enligtmotion Jo30 av m. fl. (c) yrkande 51 bör användning av rötslampå jordbruksmark förbjudas. Ävende fristående motionerna Jo243 (m), Jo744 (c) och Jo754 (s) behandlar riskernamed slamspridning på . Krav framställs på skärpta regler, gränsvärdenför tungmetaller och kemiska substanser m. m. I motion Jo744 yrkas även alt detjuridiska ansvaret för skador orsakade av slamspridning klarläggs samt alt ytterligareinsatser görs i fråga om forskning rörande föroreningar i rötslam. Imotion Jo808 (m) föreslås att slamhanteringen regleras i särskild lagstiftningeller att lagen resp. förordningen om kemiska produkter utvidgas till attomfatta slamhanteringen. Utskottethar behandlat vissa avfallsfrågor, däribland slamhanteringen (JoU 1987/88:2). I betänkandet, till vilket här hänvisas, redovisade utskottet innehållet i allmänna råd för slam hanteringen. Utskottet förutsatte att de angivna riktlinjerna skulle omsättas i bindande gränsvärden. Vidare behandlade utskottet frågan om det juridiska ansvaret för skador på grund av användning av rötslam. Med hänvisning härtill och i avvaktan på den utredning som nämns i propositio nen anser utskottet att motionerna inte påkallar någon ytterligare åtgärd. Utskottet vill dock i sammanhanget ånyo understryka det angelägna i att problemen med slamanvändningen löses på ett sätt som är acceptabelt från hälso- och miljösynpunkt. Lagringskapacitet m.m. JoU 1987/88:24 Idet föregående har behandlats regeringens förslag angående begränsningen avtiden för stallgödselspridning. Övergång till i huvudsak vårspridning ansesvara en av de mest verkningsfulla åtgärderna för att minska växtnäringsläckaget.Restriktioner beträffande spridningstidpunkten medför behov av utökadlagringskapacitet för stallgödsel. Iaktionsplanen mot havsföroreningar anges att lagringsutrymmet bör motsvara 8-10månaders gödselproduktion, varav den lägre gränsen avser grovfoderbaseradnötkreaturshållning. Härigenom ges förelagen möjlighet att välja en frånmiljösynpunkt bästa tid för spridning. Jordbruksministerns bedömning är att denangivna lagringskapaciteten är rimlig, särskilt i områden som är särskiltkänsliga från utiakningssynpunkt. Krav med denna innebörd bör ställas iföreskrifter för jordbruket i , och samt i kustområdenafrån t. o. m. , inbegripet och med flera än 10 djurenheter. Prioriteringen av de nämnda områdenainnebär även alt jämförbarhet skapas mellan jordbruket och de kommunalaavloppsreningsverken som föroreningskällor. I övriga delar av landet bör deskärpta kraven endast gälla företag med fler än 100 djurenheter. Kraven börvara uppfyllda . Deangivna riktvärdena har i praktiken redan tillämpats vid tillståndsprövning isödra . gällande generella riktlinjer anger en lagringskapacitetmotsvarande sex månaders stallgödselproduktion. Någon fullständig kartläggningav dagens gödselvårdsanläggningar finns inle. Det är dock känt att en deljordbruksföretag ännu inle uppfyller riktlinjerna trots att dessa gällt . Enligtlantbruksstyrelsens beräkningar medför del ovan redovisade förslaget omutbyggd lagringskapacitet ett totalt investeringsbehov på drygt I miljardkronor i det område som avses. Beräkningarna avser utbyggnad från sex månaderslagringskapacitet för den genomsnittliga besättnings-storleken inom resp.djurslag. Den årliga nettokostnaden, dvs. efter justering för den inläkt somuppkommer på grund av förbättrat stallgödselut-nyltjande, kan uppskattas tillca 150 milj. kr. (ca 17000 företag). Investeringsbehovetför det enskilda företaget varierar normalt i intervallet . För flertalet företag kan investeringen beräknas iippgå till ca 50000-70000kr., vilket gér en årlig nettokostnad på ca . I praktiken kan dockde ekonomiska konsekvenserna variera avsevärt mellan enskilda företag beroendebl. a. på besältningsstor-lek och på de tekniska förutsättningarna förutbyggnad av lagringskapaciteten. Variationer i t. ex. likviditeten medförockså att företagen har olika förutsättningar att klara investeringarna. Förslaget om en omställningsperiodfram syftar till alt underlätta jordbruksföretagens ekonomiskaplanering. Ettbidrag om av investeringen, dock maximalt , skall enligt propositionen lämnas lill utbyggnad av lagringskapaciteten. Bidraget syftar till att påskynda anpassningsåtgärderna och därmed till att möjligt bidra till en minskad föroreningsbelastning. Bidragen bör utgå /89-1990/91 i de områden som omfattas av föreskrif- Detbör ankomma på lanlbruksstyrelsen alt administrera bidragen JoU 1987/88:24och alt närmare utforma de regler som bör gälla härför. Enligt aktionsplanen mot havsföroreningar beräknas vårspridningav all stallgödsel leda till en minskning av kväveutlakningen med drygt 5000ton . Med den nu föreslagna geografiska omfattningen av åtgärden kaneffekten antas bli något lägre. På bör strävan vara att inkluderaytterligare områden, i första hand sådana som är särskilt känsliga frånutiakningssynpunkt, vilket kommer att leda till ytterligareavlastningsef-fekler. Kostnaderna för det nu föreslagna bidragssystemet beräknastill ca 200 milj. kr. /89-1990/91. I tre motioner framförs yrkanden angående förslaget ombidrag till gödselvårdsanläggningar m. m. Enligt motion JolO (c) yrkande 8 bör bidragsdelenfastställas till och uppgå till högst . Bidrag bör även utgå som stimulansbidrag till samtiigaföretag med över 10 djurenheter som ej ingår i de särskilt uppräknade områdenamen som ändå vidtar åtgärder enligt föreskrifterna. I motion Jol2 (fp) yrkas avslag på förslaget om bidragtill gödselvårdsanläggningar. Motionärerna anser alt avgiftsmedlen kananvändas på ett bättre sätt och föreslår alt i stället 180 milj. kr. anslås föralt stimulera lövskogsplanlering på i slättbygder (yrkandena 4 och 5).Yrkande 5 i motionen behandlas dock under . I motion Jo 13 (m) anförs att bidrag bör utgå tillsamtliga som berörs av föreskrifterna ända fram till den , dvs.även till företag med mer än 100 djurenheter i de områden som ej specificeratsi propositionen. Teknisk utveckling på området bör stimuleras genom att bidragutgår även till jordbrukare som har del i en gemensamhelsanläggning. Bidragetbör ej finansieras med avgiftsmedel ulan med allmänna budgetmedel (yrkandena3-6). Utskottet tillstyrker att regeringen eller den myndighetregeringen föreskriver bemyndigas att utfärda generella föreskrifter förlagring av stallgödsel. Regeringens förslag rörande bidragsregler m. m. får ansesväl avvägt. Utskottet ansluter sig därför lill förslaget alt bidrag skall utgåmed av investeringen, dock maximalt , under perioden1988/89-1990/91 i , , och län samtkustområdena från t. o. m. , inbegripet ochGotland. Med det anförda avstyrker utskottet moiionerna JolOyrkande 8, Jol2 yrkande 4 och Jo 13 yrkandena 4 och 5. Utskottet finner ej anledning frångå regeringens förslagom finansiering av bidraget och avstyrker således även motion Jo 13 yrkande 3. Utskottet delar däremot den uppfattning som framförs imotion Jo 13 (yrkande 6) att bidragsmöjligheterna bör omfatta även jordbrukare som har 26 del i en gemensamgödselvårdsanläggning. Utskottet går inte närmare in på JoU 1987/88:24 fråganhur bidraget skall relateras till den gemensamma anläggningen resp. de ianläggningen deltagande företagen. Utskottet utgår från alt lantbruksstyrelsenbemyndigas att närmare utforma de bidragsregler soin erfordras. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Närdet gäller merkostnaderna för jordbruket får utskottet hänvisa tillpropositionens uttalanden (s. 38) all kostnadsökningar och intäklsföränd-ringarsom uppslår för producenterna bör behandlas vid jordbruksprisöverläggningarnai den takt de uppstår och registreras. Farhågorför en ohämmad prisutveckling på flytgödselbehållare anförs bl.a. i motion Jo8(s). Utskottet utgår från att regeringen och berörda myndigheter följerprisutvecklingen men anser inte att frågan i detta läge kräver något särskiltinitiativ från sida. Inågra fristående motioner berörs frågan om utökad lagringskapacitet för gödseloch statliga stimulanser för detta. Moiionerna innehåller i huvudsak tämligenospecificerade krav på statliga bidrag till gödselvårdsanläggningar (Jo213yrkande 5, Jo243 yrkande 1 och Jo730) eller ekonomiska stimulanser i form avinvesteringsbidrag, ränteslöd eller investeringsavdrag för utbyggnad avlagringskapaciteten i föroreningskänsliga områden (Jo776). Motionerna får ansestillgodosedda genom de ovan behandlade förslagen och påkallar ingen vidareågärd från sida. Växtodlings-och gödslingsplanering, spridningsteknik m.m. Underovanslående rubriker anför jordbruksministern bl. a. att del är angeläget meden utökad växtodlings- och gödslingsplanering hos de enskildajordbruksföretagen. En behovsanpassad tillförsel av växtnäring bör i förstahand åstadkommas med hjälp av rådgivning. Vidareaviseras att lantbruksstyrelsen skall ges i uppdrag alt i samråd mednaturvårdsverket - utreda vilka krav som bör ställas på gödselspridare.Förslag bör lämnas om när och hur typgodkännande kan införas. Uppdraget böromfatta såväl stallgödsel som handelsgödsel. Utskottethar ingen erinran mot propositionens överväganden i dessa avsnitt. Föratt ytterligare minska utlakningen, främst av kväve, är del enligt jordbruksministern nödvändigt att även minska användningen av handels gödselmedel. Undersökningar har visat att överoptimal tillförsel av kväve är vanligt förekommande på de arealer där både stallgödsel och handels gödsel används samt dessutom förekommer på av den endast handelsgödslade arealen. I första hand bör målet vara att undvika överop timala givor. Denna reducerade kvävetillförsel kan förväntas ge direkta resultat i form av minskad utlakning. Dessutom framhålls att åtgärden leder till ökad lönsamhet för den enskilde jordbrukaren. Här spelar den föreslagna satsningen på ökad rådgivning en särskilt viktig roll. har beräkningar redovisats över sambanden JoU 1987/88:24mellan kvävegödsling och avkastning. En minskad användning av handelsgödselkvävemed beräknas medföra att avkastningen minskar . Avkastningenanses dock sannolikt kunna upprätthållas vid en lägre kvävetillförsel förutsattatt vissa anpassningar sker av produktionstekniken. Med t.ex. förbättradprecision vid spridningen och delade kvävegivor bör det vara möjligt all påsikt mera exakt anpassa tillförseln av växtnäring efter grödornas aktuellabehov. På detta sätt bör det alltså vara möjligt att ytterligare minskakväveutlakningen avsevärt. Det framstår därför som ytterst angeläget att medinsatser för en ökad rådgivning och förbättrad spridningsteknik skapa bättreprecision och därmed ytterligare sänka kvävetillförseln. Handelsgödselförbrukningeni det svenska jordbruket ökade fram till början av 1970-lalel. Därefterminskade användningen av fosfor och kalium. /84 harförbrukningen av handelsgödselkväve minskat med . Isyfte alt begränsa användningen utgår en miljöavgift på handelsgödsel.Avgiftens storlek uppgår till av försäljningspriset. Under budgetåret1986/87 uppgick de samlade avgiftsmedlen från bekämpningsmedel ochhandelsgödsel till ca 110 milj. kr. Den avgift på handelsgödsel ochbekämpningsmedel som tas ut inom ramen för jordbruksprisregleringen motsvararca av försäljningspriset och uppgick /87 till ca 473 milj.kr. Jordbruksministernanser att en ytterligare minskning av handelsgödselanvändningen är ytterstangelägen. En höjning av miljöavgiften på handelsgödsel bör därför ske. Ipropositionen föreslås en höjning av avgiften med per kg kväve och 60öre per kg fosfor, dvs. en fördubbling , fr. o. m. . Ett högrepris på kväve och fosfor kan förväntas ge positiva effekter för miljön genomatt det beräknas leda till sänkt förbrukning av handelsgödsel liksom till ettbättre utnyttjande av stallgödselns växtnäringsinnehåll. är sannolikt en kombination av sänkt kvävegödsling och ökad andel höst- och vinterbevuxen mark den bästa vägen att minska kväveläckaget. På bestäms kväveutlakningen av den gödsling och kväveutbytesnivå som förekommit . Den nu föreslagna avgiftshöjningen på handelsgödselkväve och -fosfor skall även ses som en signal om att en viss generell intensitelssänkning i jordbruket är önskvärd frän miljösynpunkt. Med ett successivt förbättrat utnyttjande av tillförd kvävegödsel bör den totala förbrukningen av han delsgödselkväve kunna minska med ytteriigare fram räknat års förbrukning. Enligt propositionen bör detta vara målsättningen. Ett delmål bör vara en lO-procenlig minskning . Jordbruksministern utgår ifrån alt näringen och dess organisationer aktivt engagerar sig för att medverka till att målet om en halvering av utiakningen nås, eftersom detta medför såväl förbättringar i miljöhänseende som be sparingar för den enskilda jordbrukaren. Detta kan ske genom att ytterliga re ansträngningar görs för att utnyttja den rådgivning som står till buds och den teknikutveckling som sker för att på så sätt undvika överoplimala 28 givor och ojämn spridning.Om inte det angivna målet nås kommer ytterli- JoU 1987/88:24 gareavgiftshöjningar att övervägas. Påbegäran av jordbruksutskottet har skatteutskottet avgett yttrande över de ipropositionen föreslagna avgiftshöjningarna (se bilaga). I likhet medskatteutskottet tillstyrker jordbruksutskottet den föreslagna avgiftshöjningenoch avstyrker motion Jol3 yrkandena 8 och 9 i motsvarande del. Likaså avstyrksmotionerna Sk342 (m) yrkande 2 (delvis) och Jo264 (m) yrkande 3. anfört skapas genom avgiftshöjningen möjligheter att finansieraolika angelägna åtgärder för att förbättra miljön , inom jordbruket. Utskottetkonstaterar vidare att yrkande 44 i miljömotion Jo719 om höjningav gödselmedelsavgiften får anses tillgodosett genom ovannämndaställningstagande. Ökadandel höst- och vinterbevuxen , grön mark Atthålla åkermarken bevuxen under så stor del av året som möjligt är denviktigaste åtgärden för att minska växtnäringsläckaget. Det kan ske på flerasätt. En ökning av vallodlingen och andelen höstsådda grödor är två olikamöjligheter. Att så in fånggrödor är en tredje. är avden svenska åkerarealen bevuxen med antingen vall eller någonform av höstgröda.