bet · GB01SoU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligl 17 § SoL skall kommunen genom en planmässigutbyggnad av förskole-och frilidshemsverksamheten sörja för alt dé barn som pågrund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller av andra skäl behöveromvårdnad får sådan omvårdnad när inte behovet tillgodoses på annat sätt.Utskottet, som vill erinra om alt barns behov av tillsyn och omvårdnad varierarbåde med ålder och med individuella egenskaper, anser inte att haranledning att ställa sig bakom uttalanden som innebär alt alla barn upp oberoende av behov skall ha lagstadgad rätt fill heltidsomsorgi daghem och fritidshem. Utskottet avstyrker därför motion SoU 1987/88:13S06I4 (vpk) såvitt nu är i fråga (yrkande Ii motsvarande del). Utskottet anser vidare att föräldrarnas önskemål bör varastyrande när del gäller utbyggnaden av barnomsorgen. Många föräldrar önskarplats i familjedaghem för sina barn. Andra föredrar föräldrakooperaliv ellerannan alternativ barnomsorg. är verksamhet under en del av dagen fillfyllest, i andra fall efterfrågas heldagsomsorg. Om föräldrarna skall kunna välja den omsorgsform för barnen som passar familjen bäst, måstesåledes en mångfald alternativ kunna erbjudas. Detta bör medanledning av motion So633 (c) yrkandena 1, 6 och 7 ge regeringen fill känna. Utskottet kan alltså inte tillstyrka ett uttalande om attutbyggnaden bör ha en ensidig inriktning mot kollektiv barnomsorg och avstyrkeralltså mofion S06I4 (vpk) yrkande 1 delvis. Del anförda innebär självfallet att utskottet inte hellerkan biträda vpk-molionens förslag om en avvecklingsplan för familjedaghemmen.Utskottet avstyrker alltså även yrkande 3 i motionen. I motion S06I4 (vpk) föreslås vidare att som sinmening ger regeringen till känna alt målsättningen för samhällets utbyggnad avdaghem och frifidshem bör vara 50 000 nya platser under budgetåret (yrkande 2). Med anledning av ett likalydande yrkande våren 1986uttalade utskottet att del ankom på kommunerna att på grundval av SCB:sefterfrågeundersök-ningar och förhållanden i den enskilda kommunen bestämmautbyggnadstakten med målet att barnomsorgen skall vara fullt utbyggd år 1991.Utskottet , avstyrkte därmed mofionen (SoU 1985/86:30 s.l2). Utskottet finner inte skäl att uppställa ett mål av delslag som föreslås i den nu aktuella vpk-motionen (yrkande 2). I vpk-motionen föreslås slutligen i detta avsnitt altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna att anordriingsbidrag börutgå tills utbyggnadsbehovet av daghern och fritidshem är täckt (yrkande 6).Anord-ningsbidraget skall ulgå med . per nybyggd avdelning i dag- ochfritidshem och vara en hjälp för kommunerna att förverkliga utbyggnadsmåletförskola för alla barn . I syfte att stimulera utbyggnaden av daghem och fritidshembeslutade om ett tillfälligt bidrag till anordnandeav daghern och fritidshem. Bidraget utgick per avdelning i daghem ochfritidshem där byggnadsarbeten hade igångsatts under liden 1 juli 1985-30 juni1986 och slutförts . Bidraget utgick med 300 000 kr.eller, vid ombyggnad, högst av de faktiska kostnaderna. behandlade motsvarande yrkande ibelänkande SoU 1986/87:35. I den av godkända moliveringeri anfördesall utskottet i och för sig är positivt till den stimulans till utbyggnad avbarnomsorgen som etl anordningsbidrag skulle utgöra. Ett sådant anordningsbidragfick dock övervägas i särskild ordning, bl.a. från sysselsättnings-politiskaoch slalsfinansiella synpunkter. Utskottet är inte berett att nu förorda etlanordnirigsbidrag. Utskottet avstyrker därför motion So614 (vpk) även i dennadel (yrkande 6). I motion So613 av AlfSvensson (c) hemställs att hos regeringen 1987/88:13 begärförslag till ett startbidrag till förskolor med annan huvudman än kommunen (yrkande 5). Startbidraget skall utgå med . till inventarier ochannan utrustning. Utskottetbehandlade ett likalydande yrkande av samme motionär i betänkandet SoU1986/87:35 och fann då inte skäl att inrätta ett sådant särskilt bidrag sommotionären föreslår. Utskottetvidhåller sin inställning och avstyrker därför motion So613 (c) yrkande 5. Information om alternativ barnomsorg Imotion So626 av och () begärs ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om behovet av att erfarenheter om alternativbarnomsorg sammanställs och att information därom ges fill kommunerna. Omkommunerna skall klara av att bygga ut barnomsorgen fill full behovståckningutan att kvalitén försämras måste man, enligt motionärerna , finna alternativavägar för att lösa barnomsorgsproblemet. Många föräldrar efterfrågar ocksåalternativ barnomsorg, t.ex. daghem drivna av föräldrakooperaliv eller kyrkoreller förskolor med en speciell pedagogik. Då sådan alternativ barnomsorg oftakan bedrivas fill lägre kostnad med en hög kvalitet, finns det starka skäl attsfimulera verksamheten.Det bör enligt motionärernas mening vara en uppgift försocialstyrelsen att för kommunernas räkning sammanställa ettinformationsmaterial över alternativa barnomsorgsformer. Imotion So633 av m.fl. (c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om alternativ i barnomsorgen(yrkande 4). Motionärerna framhåller att föräldrar fritt bör få väljaomsorgsform bland alla de alternativ som tillgodoser vissa grundläggandekvalitafiva krav. Många föräldrar har dock enligt motionärerna fått erfara attdet kan vara besvärligt att starta alternativ barnomsorg. Det borde därför varaen uppgift för att för kommunernas räkning sammanställa ettinformationsmaterial över alternativa barnomsorgsformer som kommit till ståndrunt om i landet. Utskottethar behandlat motioner som tagit upp frågor ominformation om alternativ barnomsorg m.m., senast i betänkandet SoU 1986/87:35s.37-38), varfill hänvisas. Utskottet delade den i mofionen framfördauppfattningen att alternativen till barnomsorg kan ge vikliga impulsertill den kommunala verksamheten. Utskottet avstyrkte emellertid då behandladmotion med hänvisning fill att information på området redan förelåg. Utskottetkonstaterar nu att kännedomen om den alternativa barnomsorgen torde haförbättrats . Förutom det informafionsmaterial som utskottettidigare redovisat har utgivit allmän informafion om detgällande statsbidragssystemet samt föreskrifter för tillämpningen av de nyabestämmelserna (meddelandeblad 31/87). Detta gäller för såväl somalternafiv barnomsorg. Utskottet anser därför inte att det finns behov av någotriksdagens initiativ i frågan och avstyrker därför SoU 1987/88:13motionerna So626 (c) och So633 yrkande 4 (c). Imotion So614 av m.fl. (vpk) begärs initiafiv fill att enhetliganormer för barnomsorgsavgifter utarbetas i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande II). Motionärerna påpekar att taxorna varierar kraftigtmellan olika kommuner, vilket är orättvist och orättfärdigt. Enligt motionärernabör all barnomsorgsverksamhet vara avgiftsfri för föräldrarna och i ställetfinansieras över skatten. Överläggningar bör därför komma fill stånd mellanstaten och kommunerna i syfte att trappa ner avgifterria med sikte på 'nolltaxa . Imotion So619 av m.fl. (s) hemställs om ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om förslag till översyn av statbidragen tillbarnomsorgen. Enligt motionärerna utgör den stora andelen statliga medel ibarnomsorgen en tillräcklig grund för att till bidragsgivningen knytavissa krav på kommunernas taxesättning, nämligen - att kommunernasbarnomsorgstaxor tas ut efter principer som är lika i landets alla kommuner - att barnomsorgstaxorna hålls pålåg nivå - att barnomsorgsavgifter las utefter bärkraft. Enkommun som inte håller sina taxor inom de angivna ramarna, bör enligtmotionärerna få statsbidraget reducerat. Utskottetbehandlade ett motionsyrkande som överensstämmer med nu behandlatvpk-yrkande och hänvisade bl.a. fill att regeringen då, givitsocialstyrelsen i uppdrag att belysa orsakerna fill den socialasnedrekryteringen fill barnomsorg. Utskottet ansåg vidare attregeringen borde ta upp förnyade diskussioner med Svenska kommunförbundetomkring barnomsorgstaxornas utformning med målet att skillnaderna i taxormellan kommunerna utjämnas. Vad utskottet anfört gavs regeringen fill känna. tidigare i olika sammanhang framhållit ligger utformningen av taxornaför bl.a. barnomsorgen inom ramen för den kommunala självstyrelsen, varförriksdagen inte har anledning att gå in på det närmare innehållet i taxorna.Dock bör enligt utskottets uppfattning en större enhetlighet i taxornaeftersträvas. Som redovisats ovan (s. 13) har fastställt enarbetsplan för sitt uppdrag att belysa orsakerna till den socialasnedfördelningen inom den kommunala barnomsorgen. Däri ingår som ett delprojektbarnomsorgsavgifternas betydelse för olika föräldragrupper. Enligt vadutskottet inhämtat pågår dessutom samtal mellan regeringen och om barnomsorgstaxorna. Utskottetanser alt det i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet inte finnsanledning fill något riksdagsinitiativ då det gäller utformningen av taxornaför den kommunala barnomsorgen. Utskottet vill dock understryka attsocialstyrelsens översyn bör genomföras skyndsamt. Utskottet avstyrker med detanförda motion So614 (vpk) yrkande 11. Av samma skäl avstyrkerutskottet mofion So619 (s), vari föreslås att riksdagenskäll uttala sig för alt vissa krav på kommunernas taxesättning skall SoU1987/88:13 knytas till stalsbidragsgivningen. I motion So602 av och förste vicetalman rrae , programmetför denna skola fyrA(7«e J), all den skolförberedande träningr en på daghemmenskall ha samma inriktning och huvudman som den skolförberedande förskolan(yrkande 4), alt enskilda skolförberedande förskolor uppmuntras (yrkande 6)samt att benämningen förskola endast används för en skolförberedande förskola(yrkande 7). Även i motion So642 (m) hemställs att regeringen ges tillkänna alt skolstyrelsen skall ansvara för den verksamhet i förskolan närmast före skolstarten som förbereder barnen för lågstadiet saml att skolöverstyrel sen bör utforma del pedagogiska programmet för denna skolförberedande , verksamhet (yrkande 3)., Motionsyrkanden (m) med samma innehåll som de nu aktuellamotionerna. So602 (m) yrkandena 1, 6oeh 7 saml So642 (m) yrkande 3 behandladessenast av utskottet i betänkandet SoU 1986/87:35.1 samband med propositio- nen om förskola för alla barn avstyrkte utskottet de då aktuella motionsyrkandensom motsvarade yrkandena 2, 3 och 4 i motion So602 sartit yrkande 3 i motionSo642 och anförde (SoU 1985/86:5 s.26): Enligl propositionen (s. 13) kan förskolan genom en merstrukturerad verksamhetför de äldre barnen lägga eh god griind för arbetet i skolan. frånbarnens utgångspunkter måste förskolan och skolan utgöra delar i en helhet,där hänsyn bör las lill ibarnens successiva utveckling och till del förhållandetalt barnen utvecklas i olika takt. Frågan om samverkan mellan ; förskolaoch skola har utretts av Förskola-skola-kommiltén (U 1981:01).Enligt socialministern finns dét anledning att närmare återkomma tillsamspelet mellan förskolans och skolans innehåll och arbetsformer efter del attkommitténs förslag remissbehandlats. Det kan exempelvis gälla områdensom ur delta perspektiv särskilt behöver beaktas i pedagogiska Förskola-skola-kommiltén lade fram sill slutbetänkandeSOU1985:22 . Där föreslås bl.a. att SÖ och bör få iuppdrag att tillsammans och med utgångspunkt i av fastlagt gemensamtmål stimulera och främja den pedagogiska utvecklingen i förskolans olika formeroch i skolan (betänkandet s. 176). 1 detta arbete skall tonvikten läggas vidnågra av åldersgrupperna närmast före och efler skolstarten. Utskottetdelar socialministerns uppfattning att beredningen av Förskola- skola-kommitténsförslag bör avvaktas innan slutgiltig ställning tas i de frågor , SoU1987/88:13 om förskolans innehåll som berör övergången till skolanslågstadium. Utskottet ser det emellertid som angeläget att undvika ensplittring av förskoleverksamheten. Hithörande frågor bör därför beredas inomsocialdepartementet .så att en helhetssyn kan anläggas på förskolans innehåll. slutbetänkande bereds ännu iregeringskansliet. Utskottet vidhåller sin, tidigare inställning ochavstyrker således motion S06O2 (m) yrkandena 2, 3 och 4 saml mofion So642 (m)yrkande 3. I betänkandet SoU 1986/87:35 behandlades även yrkandet attdeltidsför skolan bör utvecklas fill én skolförberedande förskola. Enligl utskottets' mening borde beredningen av förslag avvaktas också innan ställning tas i de frågor om förskolaris innehåll som berör övergången till skolans lågstadium, varför yrkandet avstyrktes även i denna del. Utskottet underströk emellertid viklen av att skolförberedande verk samhet bedrivs inom daghem och deltidsgrupper. Utskottet erinrade om att i , det pedagogiska programmet för förskolan poängteras bl. a. betydelsen av att ge de äldre barnen stöd för deras läs- och skrivutveckling (programmet s.32) , samt att förskolan skall bidra till alt barnen utvecklar grundläggande begrepp om tid, matemafik, förståelse av fysikaliska och kemiska orsakssamband m.m. (s.29). Utskottet finner inte heller beträffande detta yrkandeanledning att överge sitt tidigare ställningstagande utan avtyrker motionenäven i denna del . (yrkande 1). Utskottet har ovan avstyrkt motionärernas olika förslag omen skolförberedande förskola. Utskottet har vidare tidigare behandlatförutsättningarna för att statsbidrag skall utgå till alternativ barnomsorg (ses. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion So602(m) yrkande 6, vari hemställs att enskilda skolförberedande förskolor skalluppmuntras. Slutligen anser mofionärerna i motion So602 (m) attsamlingsbegreppet barnomsorg är den korrekta benämningen på daghem,familjedaghem o.d. Benämningen förskola bör enligl motionärerna endast användasför en skolförberedande, mer strukturerad verksamhet. Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkande våren 1987avstyrkte utskottet yrkandet med hänvisning till fidigare uttalanden ibetänkandet SoU 1985/86:30. Utskottet erinrade om alt det enligt utskottetuppfattning vore en alltför snäv begränsning av begreppet förskola om dennabenämning reserverades för deltidsgrupperna. Även i daghem bedrivs enstrukturerad pedagogisk verksamhet, påpekade utskottet. Utskottet delade dockmotionärernas uppfattning att det ibland råder en viss förvirring vidanvändningen av begreppen barnomsorg, förskoleverksamhet, barnomsorgensförskoleverksamhet osv. Utskottet hänvisade därefter till den genomgång avinnebörden av de olika benämningarna som utskottet gjort i del ovan nämndabetänkandet (s. 19-20). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkande 7 i motion So602(m). Denpedagogiska inriktningen m.m. SoU 1987/88:13 Ett fiertal motioner behandlar frågor om innehållet i ochinriktningen av den pedagogiska verksamheten i förskolan. I de flestamotionerna betonas vikten av att barnen får kunskap om de etiska, kristnagrunder på vilka vårt samhälle vilar. I motion So6l3 av () hemställs attregeringen ges till känna att förskolans pedagogiska verksamhet skall förankrasi kristna grundvärderingar (yrkande 1). I motion So620 av () hemställs attregeringen ges till känna vad i motionen anförts angående behovet av samarbete medkyrkorna inom barnomsorg och skola (yrkande 2). Motionären framhåller att ettsamarbete med kyrkorna inom barnomsorg och skola, med föräldrarnas engagemangoch bejakande som underton, skapar trygghet för barnen i ett samhälle där deandliga irygghetsgrunderna ofta blivit bortglömda. Utskottet har vid etl flertal tidigare tillfällen haft altta ställning till motioner med samma innehåll som motion So6i3, bl.a. inovember 1985 i samband med proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn.Utskottet hänvisade inledningsvis till etl tidigare uttalande då förskolelagenantogs, nämligen att det framstår som naturligt att som ett moment i omvärldsorienteringenägna uppmärksamhet bl.a. åt de stora religiösa högtiderna. Utskottet anfördevidare följande. I den nu aktuella propositionen framhålls att en avbarnomsorgens uppgifter är att förmedla ett kulturarv (s.8) samt attverksamheten som knyter an fill kulturarv och traditioner ger barn förankringoch trygghet i den miljö de växer upp i (s. 12). Utskottet instämmer i detta.Del är sålunda naturligt alt ägna uppmärksamhet åt bl.a. de stora religiösahögtider som firas i vårt land, liksom åt andra religiöst grundade sedvänjorsom barnen möter i sin omvärld. måste konstateras att vi numera leveri ett pluralistiskt samhälle där människor i store utsträckning än harskilda uppfattningar i religiösa och andra livsåskådningsfrågor. Grundläggandeför förskolans behandling av religiösa frågor måste därför vara en öppen ochaccepterande hållning gentemot olika åskådningar och syftet att på objektivgrund ge barnen insikt i och respekt för olika religiösa livsmönster. Motionen avstyrktes med hänvisning till det anförda inovember 1985 (SoU 1985/86:5 s.26) och (SoU 1985/86:30 s.l5). Då uiskottei behandlade yrkandet (SoU1986/87:35 s.34) hänvisade utskottet även till det pedagogiska programmet förförskolan som då utkommit och vari sägsbl.a följande under avsnillet Levnadssätt och traditioner (s.30). Barnen bör i förskolan få inblick i seder och traditionersom markerar livets olika skeden, få samtala om och bearbeta frågor kring tros-och livsfrågor, regler och normer för mänsklig samlevnad samt ta del av andrakulturella fenomen och lektraditioner, matkultur, klädedräkter med mera. Förskolan skall i sin verksamhet ta upp både seder ochtraditioner i den svenska kulturen och i andra kulturer som finnsrepresenterade i förskolan. De bör efter hand också få lära känna denhistoriska och religiösa bakgrundentill att man firar högtider. Föräldrar och hemspråkslärare kan SoU1987/88:13 bidra med viktig kunskap. Utskottet framhöll att det pedagogiska programmet betonaratt personalen måste sträva efter att ge barnen en nyanserad bild av ochinblick i olika kulturer, samlevnadsformer och sätt att leva. Inlevelse i ochförståelse för den egna och andra kulturers särdrag har stor betydelse försåväl svenska barn som barn med annan kulturell och språkhg bakgrund, heter deti programmet (s.30). Med hänvisning till det anförda avstyrktes mofionen ävenvåren 1987. Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker alltsåäven den nu aktuella motionen S06I3 (c) yrkande 1. Som framhölls ovan anges i det pedagogiska programmetbl.a. att barnen bör få samtala om och bearbeta frågor kring tros-ochlivsfrågor. I programmet framhålls vidare ( programmet s. 58-59) vikten avsamverkan med andra verksamheter så att den kunskap och de resurser som därfinns kan berika och utveckla förskolans verksamhet och utgöra, ett stöd förpersonalen. Enligt utskottets mening är samverkan såväl med sommed andra religiösa samfund lämplig t.ex. i samband med de stora religiösahögtiderna eller då det av andra skäl är aktuellt att ta upp trosfrågor. Dettaligger enligt utskottets uppfattning väl i linje med det pedagogiska programmetvarför något initiativ av inte är erforderligt. Utskottet avstyrkersåledes motion So620 (c) yrkande 2. I motion So642 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att det pedagogiska programmet för förskolan bygger på och syftertill att hos barnen inpränta den respekt för medmänniskors självbestämmande,lika värde och integritet samt för alla de demokratiska principer i övrigt somvilar på västerländsk, grund (yrkande 4). Förutom ovan angivnariktlinjer för vad ett pedagogiskt program skall innehålla bör det, enligt motionärerna,också slås fast att samma krav på allsidighet och objekfivitet som gäller igrundskolan också skall gälla i den kommunala förskolan. Regeringen bör därförges till känna att barnen i förskolan inte får utsättas för ensidigavärderingar eller för annan verksamhet som uppenbart riskerar strida motföräldrarnas inställning i känsliga och väsentliga frågor (yrkande 5). Mofionärernaanför att det i förskolan har använts utbildningsmaterial som sanktionerats avsocialstyrelsen men som enligt deras uppfattning inte uppfyllt kraven påallsidighet och objektivitet, t.ex. Världen i förskolan och Barnens kärleksliv. Motionsyrkanden med samma krav som framförs i mofionSo642 yrkandena 4 och 5 behandlades senast utförligt av utskottet i betänkandetSoU 1986/87:35 s.34-36. Utskottet erinrade därvid inledningsvis om att i detpedagogiska programmet för förskolan anges att den ideologi - den människosynoch samhällssyn - som och därmed också förskolan skall omfattaanges i socialtjänstlagens (SoL) 1 §. Utskottet anförde vidare: Nyckelorden där är demokrati, solidaritet, jämlikhet ochansvar. också attverksamheten skall bygga på respekt för människors självbestäm- SoU 1987/88:13 manderält och integritet. I det pedagogiska programmet hänvisas också fill , , 12§ SoLenligt vilken socialnämnden bl.a. skall verka för alt barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden samt i nära samarbete med hemmen främja en allsidig pérsonlighetsutveckhng och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom; ' Detpedagogiska programmet bygger i dessa delar på vad som i proposifion r 1984/85:209om förskola för alla barn uttalas som det övergripande målet för barnomsorgen.Riksdagen godtog. dessa uttalanden (SoU 1985/86:5, rskr.27). Enligt utskottets mening överensstämde den redovisadedefinifionen av det övergripande målet för barnomsorgen med de krav somframställts i då aktuell motion, vilken därmed inte påkallade något uttalandeav i ifrågavarande del. Utskottet vidhåller sin uppfattning och anser därmed attmotion So642(m) inte påkallar något uttalande från såvitt nu är ifråga (yrkande 4). Beträffande yrkande 5 om krav på allsidighet ochobjektivitet i förskolan hänvisade utskottet till tidigare utalandenavutskottet i betänkandena SoU , 1985/86:5 s.24 och SoU 1985/86:30 s. 16-17 dåutskottet bl.a. erinrade om att redan vid förskolelagens tillkomstbetonat vikten av att personalen inom förskolan uppmärksammades på riskerna föratt den vid behandling av livsåskådningsspörsmål kunde komma att överföraensidiga värderingar på barnen (1973:30 s.26). Utskottet hänvisade ocksåtill en tidigare lämnad redogörelse för innehållet i Läroplan för ivad gällde skolans arbete med frågor i vilka skiljaktiga värderingar kunde rådasamt till sitt. yttrande alt beträffande de demokrafiska värderingarnabarnomsorgen, lika litet som skolan, bör vara neutral, utan verksamheten skallfostra barnen till solidaritet med andra barn saml lägga grunden för derasuppfattning om allas lika värde, självbestämmande och integritet (SoU 1985/86:5s.25). Slutligen redogjorde utskottet för vissa uttalanden i detpedagogiska programmet om samtal om livsfrågor, samlevnad människor emellansamt samtal om samhälleliga sammanhang och problem. I alla dessa sammanhangbetonas att förskolans arbete med barnen måste ske i nära samarbete medföräldrarna och med hänsynstagande till hemmets normer och värderingar. Medhänvisning till den lämnade redogörelsen ansåg utskottet inte att någon åtgärdav med anledning av det beharidlade motionsyrkandet var motiverad. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrkersåledes motion So642 (m) även i nu behandlad delXyrkande 5). I motion So633 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om kvaliteten i barnomsorgen (yrkande 2). I motionen framhålls att barnomsorgens pedagogik bör utarbetas tillsammans med föräldrarna och så att barnen får kontakt med bl.a. de vardagssysslor som förekommer i hem och familj. Det framhålls vidare alt det är viktigt att barnen får kunskap om, de etiska grunder som vårt samhälle vilar på och bakgrunden till de traditioner som finns i vårt samhälle. Slutligen understryks att förskolebarnen för sin utveckling i hög grad är beroende av stabila vuxenrelationer. I det pedagogiska programmet för förskolan sägs följandeom föräldrarnas SoU 1987/88:13 roll: Föräldrarna kan ge bidrag till planeringen genom sinkunskap om de egna barnen och om närmiljön. Föräldrarna ska också hamöjligheter att ge , synpunkter på den övergripande planeringen, på hurverksamheten genomförs och utvärderas.