bet · GB01AU19 · 1987-12-31 00:00:00 — De exempel på åtgärder som anges i motion A43 5 är väl ägnade attläggas till grund för ett sådant utvecklingsprogram. Vad utskottet medtillstyrkan av motion A435 anfört bör ges regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse; 25. beträffande utvecklingsinsatser i östra ochTornedalen att med bifall till mofion 1987/88 :A435 samtmed avslag pä motion 1987/88:A431 yrkande36 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Decentralisering (mom. 3) , och (alla m) anför; De utlokaliseringar som den socialdemokratiska regeringenunder sena- 4 1987/88. Rättelse: S. 55 blank pä grund av tekniskt missöde re tidtagit initiativ till,har byggt på utomordentligt dåligt underlag. Detta AU 1987/88:19 gäller också de nu aktuella lokaliseringarna till . Enligt vår mening är det väsentligt att klargöra eftervilka riktlinjer som arbetet med lokalisering av statlig verksamhet skalldrivas. Strävan till decentralisering måste i första hand underordna sig dekrav som verksamheten i sig ställer. Det innebär att omlokalisering av statligverksamhet ej bör komma i fråga då den föranleder ökade kostnader ocheffektivitetsförluster som inte uppvägs av klara samhällsekonomiska vinster. Vi vill i detta sammanhang erinra om utskottetsställningstagande i AU 1987/88:13 där det framhålls att beslut omomlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheterbör föregås av noggranna överväganden i olika avseenden. Det gäller utöver demer övergripande regionalpolitiska aspekterna förutsättningarna att behållaeller rekrytera kvalificerad personal, behovet av kontakter med andramyndigheter, de medflyttandes möjligheter till arbete etc. Det är ocksåangeläget att besluten föregås av information till och samråd med den berördapersonalen. 1 stället för utlokalisering av centrala verk ochmyndigheter flnns det anledning att decentralisera genom attspridabeslutsfattandet i olika frågor. Den viktigaste decentraliseringen är givetvisatt i högre utsträckning ge de enskilda människorna ökat inflytande över sinaegna aktiviteter. En decentralisering inom den offentliga förvaltningen, sominnebär att fler beslut kan fattas på lägre nivå, bidrar till att minskaavståndet mellan beslutsfattande myndighetspersoner och de enskildaindividerna. Medelsanvisningen till anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. (mom. 23) , och (alla m) anför: Regeringen föreslår att under innevarandebudgetår anvisa ytterligare 440 milj. kr. Detinnebär att regeringen när det återstår några månader av budgetåret påtilläggsbudget föreslår ett belopp som innebär mer än en fördubbling av detursprungliga anslaget. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen utanriksdagens hörande träffar överenskommelser som kräver så omfattandeanslagsökningar. har därmed kommit att ställas inför fullbordatfaktum. Den ökade åtgången av lokaliseringsbidrag kan till stordel härledas till det s.k. Bolidenpaketet som innebär långtgående löften omstatliga insatser, bl.a. 314 milj. kr. Vi har tidigareställt oss kritiska till regeringens överenskommelser med olika storföretag.Regeringen har på detta sätt understött dessa företags normala expansion somtroligen hade genomförts även utan ett omfattande statligt stöd. Även ominvesteringsförutsättningarna för gruvdrift skiljer sig frän förutsättningarnaför tillverk-ningsforetag finns det likväl anledning att ställa sig tveksamtill denna typ av paketöverenskommelser. Demografiska databasetis centraler (mom. 24) och (båda c) anför: 50 Vi delar uppfattningen i motion A39 (c) att Demografiskadatabasens centraler i , och bör permanentas. därigenomfå en fast form och stora möjligheter att utvecklas vidare inom AU 1987/88:19 en fungerande organisation. En permanentning innebär ocksåförbättrade förutsättningar för framtida planering och möjligheter att satsa påen fortsatt utveckling av verksamheten. Det skulle även innebära positivaeffekter för de berörda orterna och den personal som arbetar vid centralerna. Vi vill understryka utskottets ställningstagande att enlångsiktig lösning av frågan skall komma till stånd. Om så inte blirfallet måste frågan på nytt tas upp till behandling i . om särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslänm.m. 1987/88:86bil. AU 1987/88:19 Bilaga 1 , har beslutat att yttra sig tillarbetsmarknadsutskottet över proposition 1987/88:86 om särskildaregionalpolitiska insatser i m.m., bilaga 8, C 14. Särskildaregionalpolitiska medel till i i vad avserkulturverksamhet (s. 55-56). har vidare beslutat att yttra sigtill arbetsmarknadsutskottet över motionerna 1987/88:Ub32 yrkande 4 av BirgittaRydle m.fl. (m) och 1987/88:A40 yrkande 3 av m.fl. (fp), vilkamotioner väckts med anledning av propositionen, samt att - omarbetsmarknadsutskottet medger det -överlämna motionerna i nämnda delar tillarbetsmarknadsutskottet. vill här nämna att kulturministern ipropositionen, bilaga 4, avsnittet 5 (s. 31-32), närmare utvecklar sin syn påkultur och regional utveckling. 1 propositionen föresläs i här aktuell del att under ettnytt anslag på statsbudgeten särskilda regionalpolitiska medel - 100 milj. kr.- anvisas till i . Industriministern anför attfiera av de förslag som i en skrivelse till regeringenprioriterat -däribland förslag om resurser för regional och lokalkulturverksamhet - bör kunna genomföras med medel från anslaget.Industriministern hänvisar till vad kulturministern anfört i propositionen omkulturens roll i ett regionalt utvecklingsperspektiv och inriktningen avkulturprojekt som syftar till att medverka i ett lokalt och regionaltutvecklingsarbete. 1 det åsyftade avsnittet hänvisar kulturministern till atthan i propositionen om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland redovisat sin syn på kulturens roll i ett regionaltutvecklingsperspektiv (prop. 1987/88:64 bil. 2 s. 35). Som utgångspunkt förförslag om att ställa särskilda medel till förfogande för en försöksverksamhetmed syfte att stimulera kulturverksamhet i Bergslagen och angavsbl.a. att ett aktivt kulturliv och en god kulturmiljö bör ses som viktigaresurser i kampen mot avflyttning, arbetslöshet och stagnation. harnyligen bifallit regeringens förslag i bl.a. denna del (KrU 1987/88;.3y, UbU1987/88:9, rskr. 1987,'88;211). 1 den nuaktuella propositionen anför kulturministern följande (s. 31). Enligt minbedömning finiis mycket goda förutsättningar för konstruktiva AU 1987/88:19kultursatsningar också i . I samverkan mellan länsstyrelsen.Bilaga I och länsarbetsnämnden pågår ett särskilt projekt med måletatt utveckla former och metoder för insatser inom kulturområdet och för attkunna värdera betydelsen av sådana insatser. har också tillregeringen redovisat utvecklingsprojekt inom eller i samarbete med kultursektorn.De har alla det gemensamt att de har sin upprinnelse i lokala erfarenheter ochbehov samt i länets historia och tradition. Utmärkande för projekten är ocksåsträvan att kombinera kultur och turism, framhävandet av samverkan mellanprofessionella och ideella krafter samt betoningen på ungdomars medverkan.Denna inriktning ligger väl i linje med vad jag anförde om inriktningen av enkultursatsning i den tidigare nämnda propositionen. Detsamma gäller i fråga omförankringen i t.ex. bildningsförbundens och hembygdsrörelsens verksamhet. Kulturministern framhåller att, eftersom länsstyrelsenbland de prioriterade projekten i sin skrivelse föreslagit10 milj. kr. till lokal kulturverksamhet, han räknar med att kulturprojektmotsvarande dem i Bergslagen och kommer till stånd också iNorrbottens län inom ramen för medel. Han betonar att de projektsom kommer i fråga för stöd måste ha goda förutsättningar att ge deefterfrågade utvecklingseffekterna. 1 motion Ub32 (m) framhålls att den av regeringenförutsatta satsningen på kulturprojekt måste utformas sä att stödet främjarkulturverksamhet inom flera olika områden som t.ex. konst, musik, niusei- ochteaterverksamhet. Vidare framhålls att endast verksamhet som syftar till en högkvalitet bör komma i fråga för stöd (yrkande 4). Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhållaatt det av propositionen framgår att det stöd som kan bli aktuellt påkulturområdet är avsett för en utveckling inom olika kulturområden.Motionärernas synpunkter står därför inte i motsättning till regeringensförslag. Utskottet vill i sammanhanget peka på vikten av att resurserna användsför satsningar som innebär att lokalt kulturliv och kulturutbud stimuleras.Projekt som får stöd måste syfta till ett deltagande av olika grupper. Stöd börkunna utgå både till insatser a\' amatörer och professionella och till sådanadär de båda grupperna samverkar. Det råder bred enighet om att offentligtkulturstöd skall utgå till verksamhet av hög kvalitet, och utskottetförutsätter att kvalitetsprincipeii . kommer att gälla även i fråga om de här aktuellaresurserna. Någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet är inteerforderlig. 1 motion A40 (fp) framhålls att utveckling av lokaltanknuten kultur sannolikt har en viktig mobiliserande roll i den regionalautvecklingen. Däremot är det mer tveksamt om kulturyttringar med mer snävregional eller lokal anknytning kan spela någon rekry/cra/ideToU till legionen.För detta krävs att ett kulturutbud av mer. allmän karaktär finns att tillgå,anför motionärerna. De vill imderstryka vikten av att fortsatta satsningar påkultur i iiven inbegriper sådana yttringar, vilka kan förväntasunderlätta rekrytering av personal till regionen. Enligt utskottets mening är det inte möjligt att i häraktuellt avseende göra en skillnad mellan olika slag av kulturinsatser. Ett av skälen hårtill är vadsoin anförts i det föregående av innehåll att kvalitet måste prägla allakulturinsat- .- ser.Vidare vill utskottet framhålla att det i den tidigare nämnda propositio- AU1987/88:19 nen om bl.a. kulturinsatser i Bergslagen och framhållsatt ett Bilaga 1 vitalt kulturliv och en god kulturmiljö är viktiga faktorerför etablering inom näringsliv och rekryteringen av personal (s. 26). Det nu aktuellaregeringsförslaget har samma inriktning som förslaget i nämnda proposition ochdet sagda bör självfallet vara en utgångspunkt även för satsningarna i Norrbotten.För alt kulturlivet på en ort skall vara livskraftigt krävs det bl.a. att dethar en god lokal förankring som det förmår att engagera även andramänniskor än ortens egna invånare. Utskottet kan således inte finna annat änatt motionens syfte i denna del kan bedömas bli tillgodosett genom förslaget ipropositionen. Motion A40 yrkande 3 avstyrks således. Då det gäller innehållet i propositionen i här aktuell delvill utskottet också hänvisa till vad utskottet anförde i sitt yttrande tillutbildningsutskottet över propositionen om bl.a. kulturinsatser i Bergslagenoch (KrU 1987/88:3 y s. 3). framhöll bl.a. attdet är av vikt att det sker en utvärdering av stödinsatserna. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionen iaktuell del och avstyrker de båda motionsyrkandena. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (). (), (), KerstinGöthberg(c). (vpk), (), MargaretaFogelberg (fp). () och (). , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "inte erforderlig" bort ha följandelydelse: Utskottet vill ( = utskottet 9 rader) grupperna samverkar.Det råder bred enighet om att offentligt kulturstöd skall utgå till verksamhetav hög kvalitet, och utskottet vill understryka att kvalitetsprincipen måstegälla även i fråga om de här aktuella resurserna. Vad utskottet sålunda anförtbör med bifall till motionsyrkandet (motion Ub32 yrkande 4) som sinmening ge regerincen till känna. om utvecklingsinsatser för sågverks- ochträmanufakturindustrin i har hänvisats delar av motioner som har väckts med anledningav proposition 1987/88:86 om särskilda regionalpolifiska åtgärder i Norrbottenslän m.m. Flertalet av ifrågavarande motionsyrkanden behandlas avnäringsutskottet i betänkandet NU 1987/88:38. Två yrkanden avser emellertid ettutvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin i länet som enligtförslag i propositionen (bilaga 8 littera C) skall finansieras av medel förregional utveckling. Propositionen i denna del har hänvisats till arbetsmarknadsutskottet.För att möjliggöra en mera samlad behandling av ärendet överlämnar därförnäringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet -under förutsättning av dessmedgivande - de två motionerna i angivna delar. Demotioner som överlämnas är följande: 1987/88:N54av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet (8) att beslutaranslå . till branschinsatser för sågverksnäringen i . 1987/88;A41av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (10) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeutvecklingsinsatser för sågverks- och trämanufakturindustrin i Norrbottenslän. Sågverksindustrin i de fyra nordligaste länen () gjorde en särskild studie av sågverksindustrin ide fyra nordligaste länen. Av studien framgår bl.a. följande. Enligtsågverksinventeringen fanns då totalt 736 sågverk i de fyra länen. SlND;s analys omfattar dock endast de 86 sågverk som hade en produktion av minst 5 000 m- . Av dessa verk var 24 belägna i . Produktionen vid de 86 verken uppgick till totalt ca 2.9 miljoner m-", varav 824 000 m-* i . Knappt en fjärdedel av produktionen i de fyra länen vidareförädlades. Exportandelen uppgick till 55 70 '/r.vilket var högre än riksgenomsnittet. Sågverken beräknades sysselsät- AU 1987/88:19 ta omkring 5 000 personer i den direkta verksamheten, varav ca 1 600i Bilaga 2 . Andelen av industrisysselsättningen i de fyralänen var ca 7 'r. - Det bör påpekas att det rådde högkonjunktur försågverksindustrin är 1984. Därefter har branschens situation försämrats, ochett antal sågverks-nedläggningar har genomförts eller aviserats. I SIND:s studie anförs att det från regionalpolitisksynpunkt är naturligt att sågverksindustrin i förläggs till inlandet.Bl.a. hänvisas till närheten till råvaran, den relativt arbetskraftsintensivaproduktionen och möjligheten till rationell produktion i relativt små enheter.Emellertid är sågverken i de fyra länen till stor del lokaliserade tillkustregionen. Som ett hinder för utvecklingen av sågverksindustrin i inlandetanges den marknadsmässigt begränsade tillgången på sägtimmer. 1 ochVästerbottens län är konkurrensen om råvaran mycket hård, och inlandssågverkenhar genomsnittligt sämre betalningsförmåga tör sägtimmer än de vid kustenbelägna verken. Enligt SIND:s studie är en omställning till en mer kund-och ändamålsan- passad produktion nödvändig för att de norrländska sågverkens konkur renskraft skall stärkas. Omställningen betecknas emellertid som en besvärlig och riskfylld process för sågverken; flertalet verk saknar tillräcklig kompe tens såväl hos företagsledningen som på den produktionstekniska sidan. En följd härav är att utvecklingen gar långsammare än vad som vore önskvärt.' 1 de fyra länen har länsmyndigheterna och de regionala utvecklingsfonderna , ,, engageratsig i olika utvecklingsprojekt med inriktning på att öka vidareförädlingen. I SlND:s studie föreslås en avsevärd ökning av insatsernapå området. Ett treärsprograni omfattande insatser av ca 20 milj. kr. Medlen skall användas för forsknings- och utvecklingsprojekt samt för kvalitets- och produktutveckling. Statens finansieringsandel av ett . sådantprogram anges till i genomsnitt , dvs. 30 milj. kr. under en treårsperiod.Härutöver föreslås kraftigt ökade insatser för förbättrad torkning, sombetecknas som en grundförutsättning för vidareförädlingen. Av en beräknad totalinvestering av 200 milj. kr. för om- och nybyggnad av trätorkningsanläggningarunder en treårsperiod föreslås staten tillskjuta hälften. Trämanufakturindustrin i de fyra nordligaste länen En motsvarande studie av trämanufakturihdustrin i de fyranordligaste länen genomfördes av SIND . Av studien framgår bl.a.följande. Trämanufakturindustrin sysselsatte ca 3 100personer i de fyra länen. Sysselsättningen hade då minskat med ca1 200 personer. Huvuddelen av minskningen hänförde sig till delbranschernaträhustillverkning och byggnadssnickerier. 1 var minskningeninte så kraftig som i de övriga tre länen: uppgick aritalet sysselsattatill ca 960. Jämfört med ca 1 100 är 1980. Branschenbestår till största delen av små företåg. Detta gäller i särskilt hög grad inorra . Antalet företag är där ca 230, varav diygt hälften i Produktionen är till övervägande del inriktad på byggsek- AU 1987/88:19 torn. Trots en omfattande nedläggning av företag ärproduktiviteten låg. SIND räknar med att ca 30 9f av de sysselsatta arbetar iföretag som är klart nedläggningshotade. SIND:s studie innefattar också ett ätgärdsprogram. Dettaprogram har som mal att branschens lönsamhet skall förbättras så att 500 av dehotade arbetstillfällena kan räddas. Åtgärderna utgörs av stöd till bl.a.exportsamverkan, produktutveckling och design, utbildning samt rekrytering avkompetent personal. Det förutsätts att företagen skall satsa egna medel i vissutsträckning. Behovet av kompletterande statliga medel bedöms av SIND till11,25 milj. kr. Statligt Stöd till den träbearbetande industrin Siirskilda branschfriimjande åtgärder, branschprogram, harsedan början av l97()-talet satts in i syfte att dels förhindra en alltförsnabb sysselsättnings-ininskning inom vissa branscher. dels utveckla delivskraftiga delarna av resp. bransch. Ett sådant program för denträbearbetande industrin inleddes /73. Insatserna omfattade början möbel-, trähus- och snickeriindustrierna och avsåg främstutbildningsåtgärder, konsultverksamhet, omställningsfrämjande åtgärder ochkollektiva exportfrämjande åtgärder. uppdrog regeringen åt SIND att utreda frågan omökad vidareförädling inom sågverksindustrin. Resultatet av uppdraget redovisadesi rapporten (SIND 1980:16) Sågverkens vidareförädling - en omvärldsanalys.Rapporten utmynnade i förslag om ett branschprogram för sågverksindustrin medsyfte att stödja och stimulera omställningsprocessen mot ökad vidareföriidling. Pä grundval av SlND:s förslag utvidgades branschprogrammetför den träbearbetande industrin fr.o.m. budgetåret- 1983/84 till att omfattaäven ätgärder för sågverksindustrin (prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 42, NU 1982/83:.34). Som motiv angavs bl.a. att en sådan satsning skulle ge nya möjligheterför mindre och medelstora sågverk i bl.a. Norrlandsinland att överleva ochutvecklas. Den del av anslaget till branschfrämjande åtgärder som beräknadesför programmet för den träbearbetande industrin ökades från 8 milj. kr. till ca14 milj. kr. har tilldelningen av medeltill SlND:s branschprogram varit i huvudsak oförändrad. Dessutom har SIND avregionalpolitiska medel satsat ytterligare några päkompletterande åtgärder för sågverks- och trämanufakturindustrin inom detregionalpolitiska stödområdet. Inom detta område lämnas också lokaliseringsstöd i form avbidrag och län till enskilda företag för investeringar. Omfattningen av dettastöd vtirierar starkt. Enligt uppgift frän SIND beviljades under budgetåret1986/87 stöd till företag inom träindustrin i de fyra länen med 122 milj. kr. iform av bidrag och med 35 milj. kr. i form av lån. Härav gick 26 milj. kr.resp. 20 milj. kr. till företag i . Vidare lämnas-stöd till forskning och utveckling inomträindustrin av AU 1987/88:19 styrelsen för teknisk utveckling (STLi). Träteknik har under senare årvarit Bilaga 2 ett prioriterat område för STLI. Stödet från STU gäller till stor del insatserav direkt betydelse för sågverksindustrin och har som ett av sina viktigaste mål att främja införandet av avancerad teknik även i de mindre sågverkens produktion.Stödet lämnas huvudsakligen som bidrag tillett program för kollektiv forskninginom TräteknikCentrum i Stockholrn med filialer i bl.a. . Enligtlöpande avtal om finansiering av progrämrtiet under treårsperioden1985/86-1987/88 uppgår den statliga insatsen till ca 19 milj.' kr. om året.vilket motsvarar ca 47'Jf av den totala kostnaden för programmet. Förhandlingarpågår om en förlängning av avtalet. Därtill kommer att STU /87startade två nya s.k. ramprogram för kunskapsutveckling - Produktionsteknik iträindustrin och Trä och fukt -som avser insatser av 15-20 milj. kr. Härutöver lämiias också visst stöd till individuellautvecklingsprojekt. har behandlat frågor ominsatserför sågverksindustrin i samband med behandlingen av anslaget tillbranschfrämjande åtgärder. har ett antal motioner (m, fp) om enavveckling av branschprogrammen avstyrkts. har likaledesavstyrkt motioner (vpk) om väsentligt ökade insatser för vidareförädling inomsågverksindustrin. Senast skedde detta med understrykande av attstatens bidrag till utvecklingen inom en bransch bör utgöra endast ettkomplement till branschens egna insatser (NU 1986/87:30 s. 65). - Företrädarnai näringsutskottet för resp. partier har reserverat sig till förmån förmotionerna, vilka dock har avslagits av . Av den redogörelsen fi amgår att statligt stöd iolika former har lämnats för att främja strukturanpassningeninom såväl sågverksindustrin som den träbearbetande industrin i övrigt. Motivenför detta stöd har varit flera. Träindustrin har allmänt sett stor betydelseför landets ekonomi och svarar för en betydande del av de totala exportinkomsterna.Branschen ger mänga arbetstillfällen, särskilt i glesbygder och mindre orter.Till följd av branschstrukturen saknar många företag möjligheter att självaåstadkomma den nödvändiga anpassningen till ändringar i marknadsförhållandenoch produktionsteknik. Det statliga stödet lämtias i form av dels allmäntbranschstöd genom statens industri\erk (SIND) och styrelsen för tekniskutveckling (STU). dels regionalpolitiskt stöd till företag inom stödområdena.Också det allmänna stödet har. trots att det gäller branschen i dess helhet, enviss regionalpolitisk inriktning. SIND harunder genomfört särskilda analyser av trämanufakturindustrin i de fyra nordligaste länen. Behovet avytterligare statliga insatser för att främja utvecklingen av dessa branscherhar av SIND beräknats till sammanlagt ca 21 milj. kr. vartill kommer stöd till investeringar i torkningsanläggningar.' Åtgårdsprogramrnen kan ses som en förstärkning av det ordinarie ' . ' branschprogrammet.Avsikten är att iiisutsern:i skall genomföras av SIND i AU 1987/88:19samverkan med länsstyrelser, regionala utvecklingsfonder, Norrlandsfon- Bilaga 2 den, högskolor och TräteknikCentrum. De av SIND redovisade åtgärdsprogrammen har legat tillgrund för de förslag om regionalpolitiska insatser i norra somregeringen har lagt fram . 1 proposition 1987/88:64(bil. 5) begärde regeringen medel för bl.a. särskilda regionalpölitiskainsatser i delar av Betgslagen och norra inland. Bl.a. beräknades 19milj. för ett treårigt utvecklingsprogram för sågverks- ochträmanufakturindustrin i . och län.Medel för ändamålet har anvisats av på hemställan avarbetsmarknadsutskottet (AU 1987/88:14). Det nu aktuella förslaget i proposition 1987,'88:86 avsermotsvarande insatser i . Behovet av statliga medel beräknas tillhcigst 10 milj. kr. för en treårsperiod. Finansieringen avses ske frän ett nyttanslag till särskilda regionalpolitiska insatser i lan m.m. 1 de två motioner som har hänvisats till näringsutskoltetavvisas regeringens förslag från motsatta utgångspunkter. Kostnaderna föreventuella insatser för sågverks- och trämanufakturindustrin bör kunna rymmasinom ramen för de av regeringen begärda särskilda regionalpolitiska medlen tilllänsstyrelsen i . anförs det i niotion 19S7/88:A41 (m). 1 motion1987/88:N54 (vpk) föreslås däremot att insatserna höjs med 90 milj. kr. iförhållande tili regeringens förslag, dvs. Beloppet 10 milj.kr. är enligt motionärernas mening alltför njuggttilltaget; de ger uttryck åt en förmodan att regeringen anser sig kunna ävenfriimdeles acceptera nedläggning av sågverk i och otillräckligainsatser för vidareförädling i dem som driss vidare. LJtveckliiigsprogrammet för såg\'erks- ochträtnanufakttirindustrin berörs också i motion 1987/88: A40 (fp), som harhänvisats till arbetsmarknadsutskottet.