bet · GB01KrU11 · 1987-12-31 00:00:00 — Det projekt som sker inom ramen för Radiosforsknings- och utvecklingsverksamhet tillgodoser i allt väsentligt önskemåleti motion Kr246. Belräffande motion Kr299 finner utskottet alt den ovanredovisade planen i huvudsak tar upp de förslag som motionären för fram. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr246, Kr248 ochKr299. ökad textning avinvandrarprogram föreslås i motion Kr247 (fp). Motionä- KrU 1987/88:11 ren anser att TV:snyhetsprogram på invandrarspråk skall förses med svensk Förslagmed samma syfte som del här aktuella har utskottet behandlat åren 1986 och 1987.Ulskoltet som vid båda tillfällena avstyrkte förslagen framhöll att textning på svenska av många program påinvandrarspråk är ägnat att förbättra förståelsen hos den svenska befolkningenför invandrarna och öka kunskapen om deras hemländer. SverigesTelevision har successivt utökat textningen av program för invandrare.Resurserna koncentreras till aktuella magasinsprogram av typ Mosaik som bl.a.syftar till att öka förståelsen för invandrararnas kulturer. Dessa program harockså fått förlängd sändningstid på bekostnad av de rena nyhetsprogrammen.Dessa senare textas inte till svenska. Av pedagogiska skäl textas inte vissabarnprogram. Med hänvisning till det anförda och till programföretagenssjälvständighet avstyrks motionen. Imotion Kr322 (m) anför motionären att det framförts önskemål omtextning på svenska av det finska veckomagasin som produceras avinvandrarredaktionen vid . Hon hänvisar till etl uttalande avSveriges Radio om att de i bosatta finlandssvenskarnaockså skall ha rätt till service på sitt eget språk. Hon anser därför atttextning till svenska bör kunna införas under /89. Enligtvad utskottet inhämtat avser del av motionären åberopade ullalandet ettuttalande som gjordes i moderbolagets styrelse av innehåll attanvisningarna för invandrar- och minoritetsspråkverksamheten skall kompletterasmed etl rimligt hänsynstagande jämväl lill de intressen som till Sverigeinfiyttade svenskspråkiga finländare har att i programverksamheten fåinformafion på svenska språket om förhållanden och utveckling i . Medhänvisning till programbolagens självständighet avstyrker utskottet motionen ihär aktuell del. Imofionen framförs också önskemål om uttalanden om uppdelning av veckomagasinetpå flera korta sändningar. Med anledning härav vill utskottet påpeka att efterbeslut av kommer kortanyhetssändningar på finska att sändas en gång till fredag.Motionsförslaget är alltså fillgodosett. Utskottet avstyrker därför motionen ihär aktuell del. Förslagom insatser från radion och televisionen för att motverka olika former avdrogbruk och alkoholmissbruk läggs fram i motionerna Kr300 (fp,m,c), Kr302 (c)och Kr330 (m). Enliglden först nämnda motionen bör åläggas alt genomföra engranskning av alkoholbilden i TV. Motionärerna hänvisar till den av SverigesRadios publik- och programforskningsavdelning utarbetade rapporten om alkoholinslageni TV-programmen och anser all det vore värdefullt med en kontinuerliggranskning av programverksamheten genom årliga stickprovsundersökningar.Sveriges Radio AB bör åläggas att publicera resultaten av dessa undersökningari sin verksamhetsberättelse. Enligt motion Kr302 måstehela svenska folket bibringas kunskap om 20 narkotika ochnarkotikabrukets följder. bör därför sända KrU 1987/88:11återkommande utbildningsprogram om droger. Enligl mofion Kr330 bör riksdagengöra ett uttalande om värdet av kontinuerlig information i radio och TVgällande alkoholmissbruk samt andra hälsofrågor. 11986års radioproposition uttalades - i likhet med vad som var fallet i 1978 årsproposition - att det är angelägel att man i programverksamheten iakttarvarsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter, t.ex. alkohol. Radions ochtelevisionens genomslagskraft medför att etl stort ansvar vilar på programföretagen.Det är därför viktigt att program som speglar bruk och missbruk av alkohol ochdroger inte förhärligar detta och på så sätt bidrar till en falsk bild avverkligheten. Utskottetsställningstagande i av godkända.betänkanden (KrU 1977/78:24, KrU1985/86:21 och KrU 1986/87:11) har inneburit att utskottet anslufit sig tillden redovisade uppfattningen. Dådet gäller hälsoupplysning vill utskottet hänvisa lill alt det i avtalen med desändande programbolagen finns bestämmelser av innebörd bl.a. att programbolagenskall bedriva programverksamheten med beaktande av resp. mediums centralaställning i samhället och dess betydelse för den fria åsiktsbildningen och attprogrammen skall ge kunskaper. Av föreskrifter som ansluter till de nämndaframgår alt programbolagen dels skall ge den allsidiga information sommedborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhällsfrågor,dels sfimulera till debatt kring viktigare samhällsfrågor (se närmare härombl.a. 7 § avtalet mellan staten och ). Det kan ocksånämnas alt det finns en avlalsföreskrift om all programbolag på begäran avstatlig myndighet skall sända meddelande som är av vikt för allmänheten. Dennamöjlighet har utnyttjats bl.a. av i dess upplysningsverksamhet.Utskottet vill här också framhålla att det sänts program isåväl TV som radio med upplysning om effekter av narkotikabruk ochspritmissbruk. Utskottetsom vidhåller sitt tidigare ställningstagande då det gäller alkohol och andradroger i radio och TV utgår från att frågan om inslagen av bruk av alkohol iradio- och TV-program fortlöpande uppmärksammas av programföretagen. Medhänsyn härtill och lill vad utskottet i övrigt anfört i det föregåendeavstyrker utskottet mofionerna Kr300, Kr302 och Kr330. 1mofion Kr249 (m) framhålls vikten av att medborgarna har goda kunskaper isvenska språket. Motionärerna anser all det vore önskvärt med etl språkprogrami TV utformat som de "språkspalter" som finns i vissa dagstidningar. Isamband med behandlingen av radioproposifion tog utskottet uppetermediernas betydelse för språkvården och uttalade därvid bl.a. följande (KrU1985/86:21 s. 18). Etermediernasbetydelse för språkvården behandlas radioproposition. Därvidframhålls bl.a. att radion och televisionen har ett stort ansvar för denspråkliga kulturen och att språkbehandlingen i radio och TV måste tillmätasstor betydelse med hänsyn till mediernas genomslagskraft både på det allmännaspråkbruket och på många enskildas språkbruk. Utskottetanser att del sagda bör gälla även i fortsättningen. Den ökande insikten om altvi måste värna om den nationella kulturen gör all vården av vårt språkblir allt viktigare. I överensstämmelse med vad som anförs i KrU 1987/88:11propositionen är ett ökat engagemang i språkvårdsfrågor och i språkutvecklingenen självklar angelägenhet för i den nya mediesituationen. 1 avtalet mellan staten och stadgas attbolaget har ansvar för att olika åtgärder för språkvård samordnas inomkoncernen. Det ankommer alltså på moderbolaget alt i samråd medprogramföretagen ta ställning till behovet av utbyggnad av resurserna på dettaområde. Inom Riksradio finns en språkkonsult som också biträder deandra programbolagen. I delta sammanhang kan också nämnas att i ett program avmagasinstyp i rikskanalen förekommer inslag av typ "språkspall" därprofessor , ledamot av , besvarar ifrågor omspråkbruk. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionKr249. Enligt motion Kr234 (m) bör sändaprogram med rekonstruktion av ouppklarade brott. Motionären anser att programav detta slag som förekommer i flera länder i kan bidra till all lösasvåra . Sådana program kan därför betraktas som meddelande lillallmänheten. Vid behandUngen av etl motionsförslag av sammainnebörd som det nu aktuella redogjorde utskottet för Radio-koncernensåligganden i frågan om nyhetsservice och myndighetsinformation. Utskottet somavstyrkte motionen anförde att ingenting hindrar att berörda myndigheter hosSveriges Television aktualiserar frågan om införande av program medrekonstruktion av ouppklarade brott. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkeralltså motion Kr234. bör enligt motion Kr325 (m) uttala sig för attnationalsången skall spelas i riksradion och televisionen som avslutning avdagens sändningar. Med hänsyn till programföretagens självständighet anserutskottet att inte bör göra den av motionären önskadeframställningen. I motion Kr297 (m) föreslås att radionämnden skall få iuppdrag att över längre tidsperioder granska allsidigheten och balansen iSveriges Radiokoncernens programutbud. bör efter avslutadgranskning avlämna en detaljerad offentlig rapport. Motionären hävdar attkravet på balans och allsidighet i programutbudet inte uppfylls. Radionämndensgranskning skall omfatta inte bara enskilda program eller programserier ulanäven programutbudels innehåll. , som är en statlig myndighet, övervakar attprogramföretagen , Riksradio, Lokalradiooch utövar sina sändningsrälligheter i överensstämmelsemed 6 § radiolagen (1966:755) och de avtal söm staten har ingått med vart ochett av företagen. Övervakningensker i form av efierhandsgranskning., Nämndens huvud- sakligauppgift är att granska program eller grupp av program som sänts. - för alt undersöka om en viss bestämmelse uppfyllts - granskaen avgränsad sektor av programutbudet genom alt t.ex. ta del av Del kan då vara fråga om att pröva om programföretaget har behandlat ett visst ämne i fillräcklig omfattning.Under vissa förutsättningar skall nämnden också ta ställning fill beslut som programföretag har fatlat med anledning av begäran om beriktigandeeller genmäle som har framställts hos företaget. Granskningsärenden anhängiggörs antingen genom anmälaneller initiativbeslut av nämnden eller underrättelse från programföretag medanledning av begäran om beriktigande eller genmäle. För att nämnden skall granska ett anmält program fordrasatt anmälan har kommit in till nämnden senast efter det attprogrammet sändes. Nämndensbeslut kan vara antingen fällande, kritiserande eller friande. Vikliga beslut förs ut lill massmedierna genomTT-kommunikéer och genom direkta kontakter med dagspressen. Programföretag ärskyldigt alt redogöra för fällande beslut i sina sändningar. Nämnden publicerar i sin verksamhetsberättelse -"anser..." - en översikt över de viktigaste beslutenunder verksamhetsåret. Nämnden består av ordförande samt sex ordinarie ledamöter.Ledamöterna och deras suppleanter företräder olika verksamheter och intresseni samhället. Utskottet konstaterar alt det ligger inom ramen förradionämndens uppdrag att göra granskningar av det slag som motionärernaefterlyser. har bl.a. genomfört en studie av programutbudet iSveriges Television och Riksradion inför folkomröstningen i kärnkraftsfrågan.Som exempel på längre granskningsprojekt kan nämnas rapporteringen i sambandmed samt om Libanonkrisen. Programföretagens bevakning avkvinnoidrotten granskades . En aktuell granskning omfattarbevakningen av kriget i . Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen inte påkallar någon åtgärd. fyra sydligaste distrikt har egnaregionala nyhetssändningar, medan sändningarna för de sex övriga TV-dislriklensker gemensamt för två distrikt. Det gäller Nordnyll, Mittnytl och Tvärsnytl.Regionala sändningar över ABC-området, som omfattar län och Stockholmslän, har inletts . Sammanlagt sänds alltså regionalanyhetssändningar över åtta regional-TV-områden, vilka i sin tur tillsammanstäcker landets elva TV-distrikl. Vid behandlingen av radioproposifionfillstyrkle utskottet regeringens förslag att självskulle få bestämma omfattningen av och områdesindelning för de regionalasändningarna i TV (KrU 1985/86:21 s. 25-26). har i rapporten avinsatser för förbättring av regional-TV-täckningen och konsekvenser vid ändring av TV-dislriklsgräns lagt fram en plan för åtgärder för bl.a. bättre regional-TV- 2 täckning.Rapporten som utarbetats i samråd med utgår från KrU1987/88:11 de åttaregional-TV-områdena eftersom enligt en uppdelning av de nusamverkande TV-dislriklen inte är aktuell . budgetpropositionen1987 (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 491-499) lades denna plan ochde därmed förenade kostnaderna för investeringar fram. Riksdagengodkände den i propositionen framlagda medelsberäkningen för televerketsinvesteringar (KrU 1986/87:11 s. 6). I två motioner framställs yrkanden som rör televisionensdistriktsindelning för . Länet är delat mellan två TV-distrikl,och , men tillhör i sin helhet samma regional-TV-område-Mittnytl. Vid dislriktsvisa sändningar kan alltså inte hela länet nås medsamma sändning eftersom tillhör Nedre . Enligt motion Kr201 (m) är det önskvärt attGävle-Daladislriktel kan starta sändningar som kan nå utöver hela . Härför krävs dock investeringar i länknätel. Även i motion Kr25l (s) framställs önskemål om altGävleborgs län inte skall vara delat mellan olika TV-dislrikt. Motionärerna laräven upp frågan om principerna för TV-dislriktens omfattning. Enligl vad utskottet inhämtat utreder för närvarandeteleverket kostnaderna för en förändrad distriktsindelning och de därmedförenade kostnaderna. Vid behandlingen av radioproposifion fastslogulskoltet som riktlinje för distriktsindelningen att gränserna mellanTV-dislriklen endast undantagsvis bör bryta någon länsgräns. Riksdagsbeslutetinnebär vidare alt om en förändring av indelningen medför ökade kostnader förbolaget eller bör moderbolaget och gemensamt besluta ifrågan (KrU 1985/86:21 s. 36-39). Enligl riksdagsbeslut skall kostnader till följdav beslut som kan fatta om ändrad dislriktsindelningbestridas inom ramen för till koncernen anvisade medel. Ulskoltet vill erinra om alt numera är detenda län där gränser bryter länsgränsen. Vid bedömningen av deni motionerna behandlade frågan beaktar utskottet alt det pågår en utredninginom och att utskottet vid behandlingen av budgetpropositiongjort ett klart uttalande om distriktsindelningen. Bedömningen leder uiskotteitill slutsatsen alt det inte är erforderligt med någon åtgärd av medanledning av motionsyrkandena. I motion Kr245 (fp) påtalas all de regionala sändningarnaA BC-nytt inte kan las emot i hela området. Vissa områden - motionären nämnersärskilt Bålsla, och - har stora moltagningsproblem. I frågan om Bålsta-områdel ingår i televerketsinvesteringsplaner att en komplettering av skall ske /90. Beträffande mottagningsförhållandena i de övriga områdenakommer enligt vad ulskoltet inhämtat att vidta åtgärder för allförbättra mottagningsförhållandena. Med hänvisning lill del anförda anserulskoltet att molionsyrkandet inte erfordrar någon åtgärd. I motionT207 (s) hävdas att en utbyggnad av sändare för radio och TV i de KrU1987/88:11 norra och västra delarna av måste prioriteras. Enligt vad utskottet inhämtat ingår i televerketsplanering även kompletteringar av sändarnälet för att förbättramottagningsförhållandena i . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet mofionen i här aktuell del (yrkande 7). Utbyggnaden av det fjärde FM-nätet som i huvudsak ärförbehållet lokalradion har inletts . sänderfem lokalradiodistrikt i FM-4-nätel. Lokalradions sändningar av egenproduceradeprogram uppgick till totalt 44 600 limmar. När enlokalradiostation inte har egna sändningar sker utfyllnad genom att riksradioprogramsänds i FM 4-nätet genom s.k. tappning. I fråga om tappningsrätten uttaladeutskottet vid behandlingen av radioproposifion att utskottet medhänsyn till kulturpoliliska ansvar ansåg sig kunna förutsättaatt FM 4-nätel inte kommer att utnyttjas på det sättet att nätet utöverlokalradions egna sändningar kommer att domineras av Riksradiosprogram 3, som huvudsakligen innehåller underhållning och lätt musik. På grundval av en överenskommelse mellan har styrelsen för i oktober1987 lagt fast regler för tappningsrätten. Dessa innebär att närlokalradiostationen inte har egna sändningar får tappning av riksradioprogram iFM 4 ske enligl följande regler. Mellan kl. ca 06.00 och ca 19.00 får lappning ske ur P 1Mellan kl. ca 19.00 och ca 24.00 får tappning ske ur P 2 Mellan kl. ca 24.00och ca 06.00 får tappning ske ur P 3. Moderata samlingspartiet kritiserari motion Kr239 dessa regler. Motionärerna anser att det inte är rimligt attreglera tappningsrätten. Lokalradiostationerna bör ha rätt att fritt tappafrån de övriga radiokanalerna. De fastslagna tappningsreglerna som innebär attP 3 får endast kommer att begränsa stationernas möjligheter attskapa en attraktiv kanal med lokal profil. I huvudsak samma åsikter förs fram i motion Kr324 (fp).Motionärerna anser att samtliga lokalradiostationer framöver bör få fritappningsrätt. Till en början bör de två radiostationerna i - RadioKristianstad och Radio - få räll att fritt lappa frånriksradioprogram. Utskottet konstaterar alt beaktat kulturutskottetsovan redovisade synpunkter belräffande lokalradions tappningsrätt. Dessa synpunkterframfördes i samband med behandlingen av frågan om radioverksamheten för dennya avtalsperioden. Utskottet vill betona lokalradions ansvar för altupprätthålla kvalitet och variation i programutbudet. Under den nu löpandeavtalsperioden bör det ankomma på alt pröva frågan omeventuella ändringar i de ovan redovisade, av moderbolaget fastställdatappningsreglerna. Sådana ändringar måste bygga påöverenskommelser mellan programbolagen. En förutsättning härför är i KrU1987/88:11 sin tur bl.a. att det inte föreligger upphovsrättsliga hinder. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna Kr239 och Kr324. Enligt motion Kr240 (c) innebär ianspråktagandet av ett FM4-nät att en kraftig utbyggnad av lokalradion möjliggörs. Motionärerna anföratt det är angeläget att lokalradion nu tilldelas resurser i en sådanomfattning att kvaliteten kan bibehållas och helst förbättras: De anser att omreklam tillåts i sändningar skulle inkomster härav göra detmöjligt att filldela lokalradion resurser för en såväl kvantitativ somkvalitativ expansion. Motionärerna framför även tanken all lokalradionssjälvständighet ytterligare bör markeras genom alt lokalradion fåren egen ledningsorganisation vid sidan av SR-koneernen. De föreslår attriksdagen som sin mening skall ge regeringen lill känna vad i motionen anförtsom såväl kvantitativ som kvalitativ expansion av lokalradion. Utskottet vill erinra om alt enligl radiobeslutär det moderbolaget som fördelar de av anslagna medlen till de olikaförelagen inom . Som utskottet redovisat i detföregående utarbetas inom en studie avkonsekvenserna för del av mediesituationen . Idenna studie redovisas även de olika programföretagens framtidsplaner. Medhänvisning lill del anförda avstyrker utskottet motion Kr240 yrkande 3. 1. belräffande övergång till kalenderårsvisamedelstilldelningar för och attriksdagen lämnar utan erinran vad som anförts i proposition 1987/88:100, 2. beträffandemedelsberäkningar för att med bifall tillproposition 1987/88:100 och med anledning av motion 1987/88:Kr240 yrkande 2,godkänner i propositionen framlagda förslag till medelsberäkningar för denavgiflsfinansierade verksamheten inom , 3. belräffandevisst bemyndigande i koslnadsuljämnande syfte altriksdagen bemyndigar regeringen eller efler beslut av regeringen att under /89 rekvirera högst . från radiofonden i koslnadsuljämnande syfte, 4. beträffandemedelsberäkning för radionämnden allriksdagen godkänner i proposition 1987/88:100 framlagt förslag lill medelsberäkning för radionämndens verksamhet, 5. beträffandeförlängning av investeringsplan attriksdagen godkänner förlängningen av investeringsplan med ett ochetl halvt år, 6. belräffandemedelsberäkningar för investeringar altriksdagen godkänner i proposition 1987/88:100 framlagda förslag tillmedelsberäkningar för investeringar. 7. belräffande överföring av medel mellan olika budgetår KrU 1987/88:11 att bemyndigar regeringen eller efler beslut av regeringen ,att föra högst . av investeringsmedlen mellan perioden den 1 juli1988 - resp. som skuld resp. tillgodohavande, 8. belräffandevisst beställningsbemyndigande attriksdagen medger att regeringen lämnar del beställningsbemyndigandeom . avseende invesleringsändamål för som förordals iproposition 1987/88:100, 9. beträffande medelsberäkningar för televerketsdriftskostnader att godkänner i proposition 1987/88:100 framlagda förslag till medelsberäkningar för driftskostnader, 10. belräffande inrättande av ett särskih dotterbolag tillSveriges altriksdagen lämnar utan erinran vad som anförts i proposition . 1987/88:100 omett särskilt dotterbolag till med ansvar för verksamheten meduppbörd och kontroll av avgifter för innehav av televisionsmotlagare, 11. belräffandereklamfinansiering av attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr240 yrkande 1 och 1987/ 88:Kr294, bådamotionerna i motsvarande del, 12. beträffandeden allmänna mottagaravgiftens storlek attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 samt med avslag på motionerna1987/88:Kr240 yrkande 1 i motsvarande del och 1987/88:Kr323 antar etl vidbetänkandet som bilaga 1 fogat förslag till lag om ändring i lagen (1978:478)om avgift för innehav av televisionsmottagare, 13. beträffande skattefinansiering av viss del av SverigesRadio all avslår motion 1987/88:Kr296 yrkande 2, 14. beträffande begränsning av TV.s sändningstider undersom- , maren altriksdagen avslår mofion 1987/88:Kr295, 15. beträffande regionalt producerade program i TV:srikssänd ningar attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr298, 16. beträffandeSveriges Radios ställning i.en ny mediemiljö attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Kr231 yrkande 3, 1987/ 88:Kr294 imotsvarande del och motion 1987/88:Kr296 yrkande 1, 17. beträffande plan förresurstillskott tdl alt avslår motion 1987/88:Kr294 imotsvarande del, 18. beträffande Radioskulturprogram attriksdagen avslår motion 1987/88;Kr238 yrkande 5, 19. beträffande bevakning av de politiskapartiernas verksamhet altriksdagen avslår motionerna 1986/87:K708 yrkande 4 och 1987/ 88:K708 yrkande 4, 20. beträffande ökad textning av TV-program för döva ochhörsel skadade 27 alt avslår motionerna 1987/88:Kr248 och 1987/88;Kr299, 21. beträffande insatser för att underlätta försynskadade att följa KrU 1987/88:11 vissa TV-program altriksdagen avslår mofion 1987/88:Kr246, 22. beträffande ökad textning till svenska avprogram på invandrar språk attriksdagen avslår mofion 1987/88 :Kr247, 23. beträffande textnirig påsvenska av det finska veckomagasinet i TV, m.m. altriksdagen avslår mofion 1987/88:Kr322 i motsvarande del, 24. beträffande bruk av alkohol iTV-program att avslår mofion 1987/88:Kr300, 25. beträffande utbildningsprogram omdroger att avslår mofion 1987/88:Kr302, 26. beträffande information omalkoholmissbruk m.m. alt avslår motion 1987/88:Kr330, 27. belräffande språkvård altriksdagen avslår mofion 1987/88 :Kr249, 28. beträffande rekonstruktion avouppklarade brott att avslår motion 1987/88:Kr234, 29. beträffande nationalsången i radiooch TV alt avslår mofion 1987/88:Kr325, 30. beträffande radionämndensverksamhet att avslår mofion 1987/88:Kr297, 31. beträffande Televisionsregionala indelning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Kr201 och 1987/88:Kr251, 32. beträffande mottagningsförhållandeni ABC-området att avslår motion 1987/88;Kr245, 33. beträffande mottagningsförhållandeni vissa delar av attriksdagen avslår mofion 1987/88;T207 yrkande 7, 34. beträffandelokalradions tappningsrätt attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Kr239 och 1987/88:Kr324, 35. beträffandeutbyggnad av lokalradion attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr240 yrkande 3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt G 20(s. 517-518) och hemställer att till : Förvaltningskostnader /89 anvisar ett förslagsanslag av . : Stöd till lokal programverksamhet Regeringen har under punkt G 21 (s. 518-519) föreslagitriksdagen att till : Stöd lill lokal programverksamhet för budgetåret1988/89 anvisa etl reservationsanslag av . utskottet KrU 1987/88:11 Detstöd som lämnas till lokal programverksamhet är i första hand avsett att främjauppkomsten av lokala egensändningar. I propositionen redovisas att kabelnämndenunder /87 beslutat om bidrag fill elva mottagare med sammanlagt932 . Ipropositionen föreslås att anslaget förs upp med ett i förhållande till innevarandebudgetår oförändrat belopp om 1 milj. kr.