bet · GB01KU4 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa kyrkliga frågor Idetta betänkande behandlar utskottet följande frågor som tagits upp i deangivna under allmänna motionstiden väckta motionerna. Stat-kyrka-frågan - motion K604 av m. fl. (fp). Medlemskapsreglerna i - motionerna K235 av IngelaMårtensson (fp) och K605 av m.fl. (s). Kyrkomötets medverkan i lagstiftningen - motion K611 yrkande 1 av AlfSvensson (c). Biskops ställning i kyrkomötet - motion K611 yrkande 2 av (). Utskottethar avstyrkt motionerna. En reservation har lämnats beträffandestat-kyrka-frägan(fp). Särskilda yttranden föreligger beträffande den frågan(vpk) samt frågorna om medlemskapsreglerna i (fp) och om biskopsställning i kyrkomötet (m). 1986/87:K235av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna attreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i ickeöverensstämmer med regeringsformens 2 kap. 2 §, 2. att hos regeringen begär att initiativ tas syftande till attundanröja den påtalade motsättningen mellan regeringsformens 2 kap. 2 § ochreligionsfrihetslagen. 1986/87:K604av m. fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande initiativ tillöverläggningar mellan staten och i syfte att ge gentemot staten fri ställning. 1986/87:K605av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att en egen viljeyttring skall utgöra grunden förmedlemskap i ett trossamfund. 1 1987/88. 1986/87:K6iravAlf () vari yrkas. , , KU1987/88:4 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag med den innebörden attkyrkolagstiftning förutsätter kyrkomötets samtycke, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till ändrad sammansättning avkyrkomötet, innebärande att biskoparna blir självskrivna ledamöter ikyrkomötet. 1 motion K604 av m.fl. (fp) begärs attregeringen tar initiativ till överläggningar mellan staten och isyfte att ge en gentemot staten fri ställning. I motionenredogörs för vissa av de successiva reformer som genomförts på kyrkoområdetsedan 1979 syftande till att - utan att föregripa ett ställningstagande istat-kyrka-frågan -öka frihet och allmänt förbättra dessmöjligheter att fungera i samhället. Enligt motionärerna finns det ett kraftigtstigande intresse både inom och i för att nu snart gåvidare med försatta delreformer med sikte på att nå en fråri statligbeslutsapparat fri kyrka. riksdagsbehandling m. m. Under /87 behandlade utskottet (KU1986/87:5) en pariimo-tion från med samma innebörd som den häraktuella. 1 betänkandet redogjorde utskottet för stat-kyrka-frågans tidigarebehandling: I samband därmed lämnades - genom hänvisning till ett tidigarebetänkande (KU 1985/86:4) - vissa uppgifter om 1982 års kyrkomötesreform.Vidare redogjorde utskottet för regeringens beslut om atten utvärdering och analys av hur kyrkomötesreformen tillämpats i praktikenskulle göras av en enmansutredare. Utskottet anförde därefter bl. a. följande(KU 1986/87:5 s. 15): Utskottet har tidigare uttalat (KU 1982/83:2 och1985/86:4) att när erfarenheter vunnits av den nya kyrkomötesorganisationenbör en noggrann utvärdering och analys av reformens tillämpning i praktikenkomma till stånd. Regeringen har beslutat om en sådan översyn, vilkenskall göras inom . 1 de riktlinjer för översynen somutfärdats har angivits att översynen inte skall syfta till grundläggandeförändringar av den nya kyrkomötesorganisationen, vilken bör bestå i sinahuvuddrag, bl. a. vad gäller ansvarsfördelningen mellan , regeringenoch kyrkomötet. Resultatet av arbetet skall redovisas före utgången av . Som utskottet framhållit i tidigare sammanhang (KU1981/82:36 och KU 1985/86:4) innebär den reformering av kyrkomötet m. m. somvidtagits inte att frågan om de framtida relationerna mellan staten och kyrkanföregripits. Den översyn av den nya kyrkomötesorganisationen som skall företasbör emellertid, som utskottet senast under föregående framhållit (KU1985/86:4), avvaktas innan några nya åtgärder i stat-kyrka-frågan övervägs. Med hänvisning till det anförda avstyrktes partimotionenfrån . ledamöter i utskottet reserverade sig tillförmån för motionen. utskottets bedömning KU 1987/88:4 Utskottetavstyrkte en partimotion från med samma innebörd somden nu aktuella motionen. Utskottet ansåg att den översyn av 1982 årskyrkomötesorganisation, som då beslutats, borde avvaktas innan någranya åtgärder i stat-kyrka-frågan övervägdes. Det angivna översynsarbetet pågåroch målsättningen är att resultatet av arbetet skall redovisas före åretsutgång. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande i frågan ochavstyrker motion K604. Enligtmotion K235 av () står inte religionsfrihetslagensbestämmelser om medlemskap i i överensstämmelse medbestämmelserna i regeringsformen (RF) om de medborgerliga fri- och rättigheterna.Motionären anger att därför har tvingats införa enövergångsbestämmelse till RF enligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Motionären begär etttillkännagivande från sida om den bristande överensstämmelsen(yrkande 1). I motionen anförs vidare bl. a. följande. Det borde i en demokrativara självklart att det är en viljeyttring som konstituerar medlemskap i etttrossamfund. bör, särskilt med hänsyn till att det inte bara gälleren inomkyrklig ordningsfråga utan ett konstitutionellt problem, inte avvaktadet arbete som pågår inom med att analysera kyrkans egetmedlemskap i förhållande till dopet utan bör hos regeringen begäraatt initiativ tas syftande till att undanröja den påtalade motsättningen mellan2 kap. 2 § RF och religionsfrihetslagen (yrkande 2). Imotion K605 av m.fl. (s) framförs liknande synpunkter.Enligt motionärernas uppfattning måste det vara en egen viljeyttring som utgörgrunden för medlemskap i ett trossamfund. Motionärerna anser att - istället för att passivt avvakta kyrkomötets beslut i medlemsfrågan - som sinmening bör ge regeringen till känna att en egen viljeyttring skall utgöragrunden för medlemskap i ett trossamfund. Beträffandedet i motionerna angivna utredningsarbetet inom gäller bl. kyrkomöte beslöt att skulleföranstalta om en förutsättningslös och allsidig utredning omkyrkotillhörighet och dop i . En arbetsgrupp inomcentralstyrelsen utredde därefter saken. lade gruppen framdiskussionsbetänkandet Dop och kyrkotillhörighet (SKU 1985:1). Betänkandetinnehåller principiella resonemang och en presentation av tre olika huvudlinjersom har kunnat urskiljas i den debatt som har förts omkyrkotillhörigheten. Sedan diskussionsbetänkandet remissbehandlats harutredningsarbetet fortsatt med en mera utförlig belysning av praktiska ochjuridiska konsekvenser av det alternativ som får stöd hos en bred opinion. Närutredningsarbetet avslutats kommer centralstyrelsen att ta 1 * 1987/88. ställningtill utredningens slutsatser och förslag, varefter ärendet skall KU1987/88:4 redovisas kyrkomöte. Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat motioner med samma innebörd som de nu aktuella (se KU 1983/84:12, KU1984/85:3, KU 1985/86:4 och KU 1986/87:5). Utskottet har därvid bekräftat den imotion K235 påtalade motsättningen, varvid hänvisats till uttalanden av såvälregeringen som vid behandlingen av grundlagsreform (prop.1975/76:209, s. 117, KU 1975/76:56, s. 30 f.). Utskottet har emellertid, bl.a.mot bakgrund av den inom pågående utredningen omkyrkotillhörighet och dop, inte ansett skäl föreligga att överväga ett slopandeav den övergångsbestämmelse i RF enligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Utskottet har inte heller iövrigt ansett att bör ta något initiativ i medlemskapsfrågan utan manborde avvakta resultatet av det tidigare omnämnda utredningsarbetet samtkyrkomötets ställningstagande med anledning härav. Utskottet noterar med tillfredsställelse attutredningsarbetet skall redovisas kyrkomöte. Med hänvisningdärtill avstyrker utskottet motionerna K235 och K605. Kyrkomötets medverkan i lagstiftningen I motion K6I1 yrkande 1 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag med den innebörden att kyrkolagstiftningförutsätter kyrkomötets samtycke. Enligt motionären har reform om nyaformer för kyrklig lagstiftning, varigenom kyrkolagstiftningen inte längreskall avgöras med kyrkomötets samtycke, inneburit klara olägenheter. Reglerna om stiftande av kyrkolag finns intagna iövergångsbestämmelserna till regeringsformen. Reglerna ändrades genom 1982 årsreform om de nya formerna för kyrklig lagstiftning, som trädde i kraft den 1januari 1983. ordning innebar att för stiftande eller ändring avkyrkolag fordrades samtycke av allmänt kyrkomöte. Vad som i formell mening varatt hänföra till "kyrkolag" var i någon mån oklart, men en rätt fastpraxis hade utbildats i fråga om tolkningen av begreppet. Genomreformen blev huvudregeln att ensam stiftar lag också på det kyrkligaområdet. 1 fråga om föreskrifter om medlemskapet i krävs dockalltjämt kyrkomötets samtycke. garanterades vidare även ifortsätt-' ningen ett inflytande vid normgivningen genom att kyrkomötet skallyttra sig i fråga om vissa grundläggande föreskrifter på det kyrkliga området. Reformen innebar mera i detalj följande. om som trossamfund och om kyrkomötet som enförsamling av valdaombud för skall meddelas i lagen om . KU 1987/88:4Denna lag stiftas på sanmma sätt som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen.Innan lagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas. om prästerliga tjänster i och om stiftsmyndighetersamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses ovan meddelas i lagen omsvenska kyrkan eller i annan lag, som stiftas av efter yttrande avkyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter om organisationen avmyndigheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom som är avsedd försvenska kyrkans verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål förvilketden kyrkliga egendomen är avsedd skall dock meddelas genom lag som stiftasi samma ordning som lagen om . får också enligt de nyagrundlagsbestämmelserna möjlighet att till kyrkomötet delegera normgivning ivissa särskilt angivna ämnen av inomkyrklig karaktär. De redovisadebestämmelserna intogs i punkt 9 av övergångsbestämmelserna till regeringsformen(prop. 1981/ 82:77, KU 36, rskr. 263, KU 1982/83:1, rskr. Propositionens förslag hade sin grund i ett betänkande av1979 års kyrkomöteskommitté (SOU 1981:14) Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftningm. Vid riksdagsbehandlingen av propositionens förslag konstaterade ettenigt konstitutionsutskott att de överläggningar som ägt rum mellan de iutskottet representerade partierna lett fram till att partierna kunnat enas omde förslag som omfattades av propositionen. Enligt utskottet var det av stortvärde att en långtgående enighet uppnåtts mellan riksdagspartierna i berördafrågor. De nya reglerna angående formerna för den kyrkligalagstiftningen har varit i kraft . Utskottet avstyrkteunder föregående en motion med samma innebörd som den nu aktuella (KU1986/87:5). Utskottet ansåg inte att det framkommit något som gav anledning förutskottet att förorda en ändring i fråga om kyrkomötets medverkan ikyrkolagstiftningen. Det finns enligt utskottetsmening inte anledning för att nu inta annan ståndpunkt, särskilt motbakgrund av den pågående utvärderingen av kyrkomötesreform för vilkenhar redogjorts tidigare i detta betänkande (se ovan s. 2). Med det anfördaavstyrks motion K611 yrkande 1. Biskops ställning i kyrkomötet I motion K611 yrkande 2 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändrad sammansättning avkyrkomötet, innebärande att biskoparna blir självskrivna ledamöter ikyrkomötet. Motionären anser att biskoparna intar en så betydelsefull positioninom att det borde vara självklart att de också kan uppträda somledamöter av kyrkomötet. Bakgrund KU 1987/88:4 Genom kyrkomötesreform, vilken trädde i kraft den1 , avskaffades biskoparnas självskrivenhet som ledamöter avkyrkomötet. De skulle dock ha närvaroplikt och yttranderätt i kyrkomötet menskulle få delta i besluten endast om de var valda till ledamöter (5 § andrastycket lagen /1982:942/ om ). Frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet hadediskuterats relativt ingående i propositionen om ett reformerat kyrkomöte(prop. 1981/82:192 s. 26 f.). (KU 1982/83:2) hade vidbehandlingen av propositionen ingenting att invända mot vad som föreslagits idenna del. Utskottet framhöll emellertid att när erfarenheter vunnits av dennya kyrkomötesorganisationen borde en noggrann utvärdering och analys avreformens tillämpning i praktiken komma till stånd. behandling m. m. Utskottet behandlade under /84 (KU1983/84:12) en motion (c) vari begärts att reglerna i lagen om svenska kyrkanskulle ändras så att biskopar ej längre blev valbara till kyrkomötet. Enligt utskottets mening fanns det inte skäl att ta uppfrågan om ändring av reglerna om biskops ställning i kyrkomötet förrän enutvärdering av den nya organisationen skett. Frågan behandlades därefter av 1984 och 1985 årskyrkomöten. kyrkomöte avslog en motion, vari begärts att biskoparnaskulle vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Ställningstagandet innebaratt kyrkomötet gick emot kyrkolagsutskottet, som i sitt betänkande i frågan(LU 1984:1) i princip anslutit sig till motionen. Även kyrkomöte hadeatt ta ställning till en motion av angivet slag. (KL1985:20) avstyrkte motionen under hänvisning till kyrkomötes beslut ifrågan. 1 en reservation tillstyrktes motionen. Kyrkomötets majoritet följdereservationen och beslöt att hos regeringen göra framställning om återinförandeav den gamla ordningen. Regeringen beslöt att inte vidtanågon åtgärd med anledning av den skrivelse i saken, vilken kyrkomötet avlåtit. 1 riktlinjerna 1986 av regeringen beslutadeutvärderingen av kyrkomötesreform (se ovan s. 2) omnämns särskiltfrågan om biskops ställning i kyrkomötet. Under föregående behandlade utskottet en motionmed samma innebörd som den nu aktuella (KU 1986/87:5). Utskottet ansåg inte attdet fanns anledning för att ta det i motionen begärda initiativetutan resultatet av den då beslutade översynen av kyrkomötesreformborde avvaktas. Ingenting har framkommit som ger utskottet anledning att nuinta en annan ståndpunkt. Utskottet avstyrker följaktligen motion Köl 1 yrkande2. Hemställan KU 1987/88:4 attriksdagen avslår motion 1986/87:K604, 2. beträffandemedlemskapsreglerna i attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K235 och 1986/87:K605, 3. beträffandekyrkomötets medverkan i lagstiftningen att avslår motion 1986/87:K611yrkande 1, 4. beträffandebiskops ställning i kyrkomötet attriksdagen avslår motion 1986/87:K611 yrkande 2. Närvarande: (), (), (), (), (), (), SörenLekberg (s), (), (), (),(), (vpk), (), ()och (). Stat-kyrka-frågan (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet avstyrkte" och slutar med "motion K604" bortha följande lydelse: Syftet med de beslut fattat rörandesvenska kyrkans förhållande till staten har varit att öka svenska kyrkansfrihet och allmänt . förbättra dess möjligheter att fungera i samhället. Denuttalade avsikten har varit att inte genom de fattade besluten föregripa ettställningstagande i ' principfrågan om relationerna mellan staten och . Det nuvarande systemet innebär dock alltjämt att riksdagoch regering har ett avgörande inflytande över beslut som rör kyrkansorganisation, ekonomiska ramar och tillsättande av andliga ledare.' åsikt är denna ordning av principiella skäl inte godtagbar. Varjetrossamfund bör stå fritt från staten. Utifrån denna principsyn är detangeläget att både staten och gör klart vilken avsikt man harmed relationer till staten för framtiden. Därför bör nu preciseringske av de reformer som återstår innan slutmålet är nått, dvs. att låta bli ett från staten fristående trossamfund. Enligt utskottet bör bl.a. följande reformer genomföras.Svenska kyrkan bör själv få bestämma över sin organisation. Detta betyder attkyrkan själv får bestämma om de författningar som styr yttreoch inre formerskall bli bestående i form av inomkyrkliga beslut eller ersättas av KU 1987/88:4 Förändringar bör ske av organisation pålokal-och stiftsplanet i huvudsaklig överensstämmelse med de förslag som lagts frami regeringens skrivelse 1987:1 till kyrkomötet. fåbefogenhetatt tillsätta biskopar, domprostar och övriga prästtjänster,-som , i dagtillsätts av staten. Folkbokföringen bör överföras till statligt organ. det gällerbegravningsväsendet bör den allmänna principen vara att, om så önskar, staten kan överlåta på att i sin lokalaorganisation ombesörja denna uppgift mot statlig ersättning. kyrkligaegendomen bör förbli egendom. måstegaranteras en säker ekonomi. bör nu hos regeringen begära att regeringen tarinitiativ till överläggningar mellan staten och rörande deframtida relationerna. Syftet skall vara att ge en gentemotstaten fri ställning. Utskottet vill tillägga att oavsett hur det fortsattareformarbetet genomförs måste garanteras goda möjligheter attockså fortsättningsvis fungera som en öppen folkkyrka och kunna bedriva sinverksamhet över hela landet. Genomförandet av reformen bör därför ske i dentakt och på sådant sätt att egen åsikt om övergångenrespekteras. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion K604. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande stat-kyrka-frågan attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K604 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. (vpk) anför: kommunisterna har vid flera tillfällenmotionsvägen yrkat att hos regeringen begär förslag om kyrkansskiljande från staten. Motionerna har avslagits av . Även om någonmotion från partiet inte föreligger i förevarande ärende kvarstår vpk:suppfattning att sådant underlagsmaterial föreligger att regeringen inom loppetav bör kunna lägga fram förslag för angåendekyrkans skiljande från staten. och (båda fp) anför: Vi delar till alla delar det synsätt i medlemskapsfrågansom redovisats i motion K235. Mot bakgrund av vårt ställningstagande istat-kyrka-frågan -se reservation ovan - anser vi det dock inte nu påkallat medett separat initiativ i saken.Medlemskapsfrågan tas naturligen upp i samband med det KU 1987/88:4fortsatta reformarbete som syftar till att ge en gentemot statenfri ställning. Biskops ställning i kyrkomötet AndersBjörck, och (alla m) anför: Videlar i princip de synpunkter som framförts i motion K611 om att biskoparna börvara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Vi anser dock inte att det initiativsom föreslagits i motionen nu bör tas utan bör först avvaktaresultatet av den pågående översynen av kyrkomötesreform. Iriktlinjerna fördet arbetet omnämns särskilt frågan om biskops ställning ikyrkomötet.