bet · GB01SfU20 · 1987-12-31 00:00:00 — SfU 1987/88:20 Utskottetbehandlar i detta betänkande de i proposifion 1987/88:100, bil. 10() under litt. E Studiestöd m.m. upptagna anslagen E 1- E 3 och E 5 - E 8, jämte motioner. Regeringenhar i proposition 1987/88:100, bil. 10 under htt. E Studiestöd m.m. föreslagitriksdagen att (E1) godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /89 används för att delvisfinansiera anslaget, (E1) till m.m. för /89 anvisa ettramanslag av , (E2) till Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning avstudiesocialt stöd för /89 anvisa ett förslagsanslag av , (E 3) fill Studiehjälp m.m. för /89anvisa eU förslagsanslag av 2 , (E5) anta ett inom upprättat förslag till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349), (E5) godkänna de riktlinjer till länsfördelning av medel fill vuxenstudiestödoch uppsökande verksamhet på arbetsplatser som förordats i propositionen, (E5) godkänna vad som i propositionen förordats om förlängd försöksverksamhetmed kollektiv ansökan om internatbidrag för handikapp- och pensionärsorganisafioner, (E5) godkänna att 1 . av de medel som fillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansieraanslaget, (E5) till Vuxenstudiestöd m.m. för /89 anvisa ett reserva-fionsansiagav 1 109 500 mO kr., (E6) godkänna att . av de medel som fillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansieraanslaget. 1Riksdagen 1987/88. (E 6) till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar /89 ', SfU 1987/88:20 . anvisa ett förslagsanslag av . (El) till Kostnader för avskrivning och inlösen av vissastudielån med stathg kreditgaranti för /89anvisa ett förslagsanslag av , (E 8) medge att anslagsposten till produkfion avstudielitteratur för . synskadade högskolestuderande m.fl. får återgå till att bli förslagsvis betecknad, '" ''- . (E 8) medge att högskolestuderande som är s.k. dyslektikerskall kunna få studielitteratur i form av talböcker bekostade ur förevarandeanslag, (E 8) medge att regeringen lämnar talboks- ochpunktskriftsbiblioteket det beställningsbemyndigande om . för /90 som förordats i propositionen, ' ' ' .... (E 8) till Bidrag till vissa Siudiésocialäii>idamå/för'/89 anvisa ett förslagsanslag av . Det i propositionen framlagdalagförslaget finns intåget/som bilaga'till ' ' betänkandet. 1987/88:Sf401 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ändrade och likformiga regler för gymnasieelevernas resor. 1987/88:Sf402 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringeri till känna vad imotionen anförts om utredning av formerna för samhällsstöd i vissa fall. 1987/88:Sf403 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprioriteringsgrunderna för fördelning av stiidiestöd. 1987/88:Sf405 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen' anförts omvuxenutbild-ningsavgiften 1987/88:Sf406 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om villkoren för korttidsstudiestöd. 1987/88:Sf407 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt timersättning bör utgå även för restid.' 1987/88:Sf408 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar höja vuxenutbildningsavgiften med + , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om ökat antalvuxenstudiestöd. Motiveringenåterfinns i motion Ub266. 1987/88:Sf409 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att studiehjälp i ökadomfattning skall kunna utgå vid studier utomlands enligt vad som i motionenanförts. 2. attriksdagen hos regeringen begär översyn av vuxenstudiestödet i SfU1987/88:20 enlighet med vad som i motionen anförts. Mofiveringen återfinns imotion Ub806. 1987/88:Sf4l0 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen återkommer med förslag fill användning av de imofionen föreslagna besparingarna på vuxenutbildningsavgiftsmedel om . i syfte att bl.a. förbättra studiemedelssystemet. Motiveringenåterfinns i motion Ub271. 1987/88:Sf4l2 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombidragstiden för inackorderingsbidrag. 1987/88:Sf4l3 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en utredning för att pröva en jämnarefördelning av bidragsbeloppet inom det särskilda vuxenstudiestödet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkostnadstäckning vid internatbidragets olika ansökningsformer, 3. att riksdagenbeslutar att avbryta försöksverksamheten med möjlighet förpensionärsorganisation att kollekfivt ansöka om internatbidrag, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om kvinnorsmöjlighet till SVUX, 5. att hos regeringen begär en ändring i lagenom allmän försäkring (AFL) 3 kap. 5 § enligt vad som i motionen anförts. 1987/88:Sf4l4 av () vari yrkas 1. att beslutar anslå . istatsbidrag fill studerandehäl sovården för /89, 2. att beslutar anslå . som ettsärskilt engångsanslag för . metodutveckling av förebyggande verksamhet inom studerandehålso- vården. 1987/88:Sf4l9 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvuxenstudiestödet till grundskolestuderande, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enförsöksverksamhet med samordnad SYO-funktion, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring avregler till sårskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 1987/88:Sf420 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska stödåtgärder för vissa studerande vidfolkhögskola. 1987/88:Sf421 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att studiebidrag för studier utomlands skall utgå i enlighet med CSN;sförslag, 2. att riksdagenbeslutar att tillföra anslaget E 3. 'Studiehjålp för ändamålet utlandsstudier , 1* 1987/88. 3. att beslutar att de särskildaanslagsposterna under anslagefE SfU 1987/88:20 5. Vuxenstudiestöd, Uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt ring av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer 4. att riksdagenunder anslaget E 5. till särskilt vuxenstudiestöd för /89anvisar ett reservationsanslag av , 5. att riksdagenunder anslaget E 5. till kortfidsstudiestöd för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 6. att riksdagengodkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansieraanslaget E 5. 7. att riksdagentill E 5. Vuxenstudiestöd m.m. för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 8. att riksdagengodkänner att . av de medel som fillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /89 används för att finansieraanslaget E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, 9. att riksdagentill E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /89anvisar ett förslagsanslag av . Motiveringenåterfinns i motion Ub816. 1987/88:Sf422 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkollektiv ansökan om korttidsstudiestöd. Motiveringen återfinns i motion Ub401. () är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocial verksamhet. CSN ärchefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder som handlägger ärenden omstudiemedel och för 24 vuxenutbildningsnämnder som har hand om ärenden omvuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. De sammanlagda kostnaderna för administrationen avvuxenstudiestöden beräknas i propositionen till . I propositionenbegärs godkännande av att ett motsvarande belopp av de medel som tillfallerstatsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /89 används föratt delvis finansiera anslaget. Totalt föreslås att till anslaget E 1 anvisasett ramanslag av . Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslag inu behandlad del. Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd Från anslaget bestrids kostnaderna för portoavgifter ochavgifter till kronofogdemyndigheter och tingsrätter för viss kravverksamhet. Iproposifionen föreslås att till anslaget E 2 för /89 skall SfU 1987/88:20 anvisas ett förslagsanslag av . Från anslaget bestrids kostnaderna för studiehjälp. Studiehjälpen består förutom av studiebidraget av olikatillägg. Studiebidraget är samordnat med det allmänna barnbidraget och utgårför närvarande med . Inackorderingsfillägg utgår med . per , månad utan ekonomisk prövning, medan extra fillägg förutsätter ensådan prövning och utgår med . Inom studiehjålpssystemetfinns även möjlighet att få återbetalningsplikfiga studiemedel. Det nämnda inackorderingstillägget utgår till elever sommåste bo inackorderade på studieorten. Tillägget utgår med ett schabloniseratbelopp vars storlek är beroende på avståndet till hemorten. Enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen utgår inackorderingstillägg för sådan del av,läsår undervilken den studerande bedriver studier. Därvid beaktas endast hela,sammanhängande tidsperioder under ett kalenderhalvår förheltidsstuderande och 30,dagar för deltidsstuderande. I propositionen framhålls att familjer med barn som går iskola på annan , ort har stora utgifter för hyra, hemresor, fördyradematkostnader och andra ökade levnadsomkostnader. Inackorderingstilläggen, somtäcker en del av dessa merutgifter, har ökats i betydande utsträckning desenaste budgetåren. Även för nästa budgetår föreslås en höjning avinackorderingstilläggen för att kompensera en prisökning om . Höjningeninnebår att inackorderingstillägget från kommer att utgå med lägst810 och högst . I motion Sf412 påpekar attinackorderingstillägg utgår för fiden - medan denstuderande oftast är tvungen att hyra bostad på studieorten från augusti månadt.o.m. Hon föreslår att en översyn görs som belyser kostnaderna förutgivande av inackorderingstillägg även för dessa månader. Utskottet har erfarit att en utvärdering av effekterna avinackorderingstill-lägget redan pågår inom CSN. Med hänsyn härtill bör motionSf412 inte föranleda någon åtgärd. Utskottet tillstyrker proposifionensförslag om höjning av inackorderingsfillägget. För gymnasieelevernas dagliga resor utgår statsbidrag tilllånstrafikföreta-gen som skall ansvara för elevernas dagliga resor fill ochfrån skolan. Lånstrafikföretaget avgör om en elevs resor skall göras medkollekfivtrafik. . eller, om möjlighet att resa kollektivt saknas, på annatsätt. åsamkas kostnader för sina resor tillskolan skall ersättas för detta av trafikföretaget. begär i motion Sf401 ändrade regler förgymnasieelevernas resor. Större hänsyn skall tas till elevens behov av kortresväg. Motionären anser att de elever som har så lång restid att de kan fåinackorderingsfillägg i stället skall kunna få resebidrag för resa med egen bilmed belopp upp till inackorderingstilläggets belopp. till reseersättning måstebli lika över hela landet. Man bör därför ifrågasätta SfU 1987/88:20 om detär den som är ansvarig för trafiken som skall besluta om att resebidrag skallutgå. Ipropositionen anförs att nuvarande system för reseersättningar tillgymnasieeleverna har varit föremål för kritik på vissa punkter såväl frånlänstrafikföretagens som från elevernas sida. Med anledning härav har CSN hafti uppdrag att pröva om det finns andra sätt än det nuvarande att fillförsäkragymnasieeleverna ersättning för deras resekostnader. Enligt departementschefenpågår förhandlingar mellan CSN och ,samt , som syftar till enförsöksverksamhet fr.o.m. i fråga omprinciperna och villkoren för statsbidraget till gymnasieelevernas dagligaresor. I propositionen framhålls att det inom försöksverksamheten bör finnas enskyldighet för länstrafikföretagen att utbetala kontantersättning fill deelever som skulle få en orimligt lång daglig resfid om de utnyttjadekollektivtrafiken; Utskottetanser att det finns skäl att avvakta ovannämnda försöksverksamhet, och motionSf401 bör därför inte föranleda någon åtgärd. Studiehjälpför studier i ett land utanför kan endast beviljas svensk medborgare omstudierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid svensk läroanstalt. Förstudier vars allmänna inriktning motsvarar svensk gymnasieskola beviljas ienlighet härmed inte studiehjälp. Om den studerandes föräldrar är bosattautomlands beviljas dock studiehjälp för gymnasiala studier i det land därföräldrarna bor. CSNhar i sin anslagsframställning för /89 föreslagit attstudiebidrag skall kunna utgå studier på gymnasial nivå utomlandsäven om motsvarande utbildning finns i . Detta skall fill en börjangälla alla elever som studerar utomlands via de organisationer som arrangerarutbyte med utländska skolor och som med undertecknat"överenskommelse om Internationella ungdomsutbyten". Enligt CSN böräven studerande som reser utomlands för studier på annat sätt kunna beviljasstudiebidrag om den studerande kan visa att utbildningen har godtagbarkvalitet. CSN har beräknat att förslaget innebär en ökad utgift om 15 milj. kr. Departementschefenhar, främst av statsfinansiella skäl, avvisat CSN:s förslag i denna fråga. Fråganom studiehjälp vid studier utomlands tas upp i två motioner. I motion Sf409yrkande 1 av m.fl. yrkas att studiehjälp skall kunna utgå i ökadomfattning vid studier utomlands. I första hand bör studiebidrag kunna utgå förstudier utomlands . Vidare begärs i motion Sf421 av . att studiebidrag skall kunna utgå i enlighet med CSN:s nämnda förslag(yrkande 1) och att medel härför anslås med 15 milj. kr. (yrkande 2). Utskottetår i och för sig posifivt fill att studiehjälp kan utgå under något årsgymnasiestudier utomlands. I likhet med departementschefen anser utskottet dockatt en utökning av möjligheterna att erhålla studiebidrag för studier utomlandsför närvarande inte kan genomföras av statsfinansiella skäl.Mofionerna Sf409 yrkande 1 och Sf421 yrkandena. 1 och 2 avstyrks SfU1987/88:20 således. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget Studiehjälp m.m. för budgetåret .1988/89. Under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. bestrids, förutomutgifter för särskilt vuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd och internatbidrag,även bidrag som utgår för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, planering avuppsökande verksamhet, utbildning av studieorganisatörer och informafion omvuxenstudiestödet. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften, som utgör av den totalalönesumman. Avgiften erläggs i form av arbetsgivaravgift men däremot inte somegenavgift. Genom vuxenutbildningsavgiften finansieras - förutomvuxenstudiestöd och administrafionen härav- i sin helhet anslaget C 7. Bidragtill viss central kursverksamhet samt till viss del anslagen C 4. Bidrag tillstudieförbunden m.m. och E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. I propositionen anför departementschefen att han finnerdet ytterst angeläget att öka resurserna till framför allt de långavuxenstudiestöden (SVUX). I detta syfte föreslås att överföringen till anslagetC 4. Bidrag till studieförbunden m.m., som uppgår till 89 milj. kr.,minskas till 70 milj. kr. för nästa budgetår och att de medel som därvidfrigörs används till förstärkning av det särskilda vuxenstudiestödet. Medhänsyn härtill beräknas fillgängligt utrymme under anslaget Vuxenstudiestödm.m. för /89 till 1 109,5 milj. kr. Vuxenstudiestöd kari utgå i form av särskiltvuxenstudiestöd vid längre studier till studerande på grundskole- ochgymnasieskolenivå samt till studerande som genomgår yrkestekniskhögskoleutbildning. Det särskilda vuxenstudiestödet utgår med dels enbidragsdel, dels en lånedel. Bidragsdelen utgick ursprungligen efter sammaberäkningsgrund till alla stödtagare, nämligen av det utbildningsbidragsom den studerande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. /85 är dock stödet differentierat och utgår med olika belopptill medlemmar i arbetslöshetskassa och övriga. Medlem i arbetslöshetskassa,som är berättigad fill dagpenning eller är utförsäkrad, erhåller liksomtidigare ett skattepliktigt bidrag motsvarande. av utbildningsbidraget.Den som har vårdnaden om barn eller är underhållsskyldig för barn erhållerdessutom barnfillägg av basbeloppet per barn och dag. Till övrigastuderande utgår vuxenstudiebidrag av utbildningsbidraget.Barnfillägg utgår inte till denna grupp. Utöver bidragsdelen kan särskiltvuxenstudiestöd utgå i form av återbetalningsplikfiga stiidiemedel. Lånedelenutgör i princip skillnaden mellan utbildningsbidraget och vuxenstudiebidraget. För kortare utbildningar såsom vissa studiecirklar ochkorta utbildningar vid komvux eller folkhögskola kan korttidsstudiestöd och internatbidrag utgå. Departementschefen beräknar att 781,5 milj. kr. 1** 1987/88.11 saml. avsättas till detsärskilda vuxenstudiestödet och att härigenom ett ökat antal SfU 1987/88:20studerande skall få tillgång till stödet. Kostnaderna för korttidsstudiestödberäknas i proposifionen till 212 milj. kr., vilket beräknas ge utrymme för attett oförändrat antal personer skall komma i åtnjutande av stödet. Kostnadernaför bidrag fill uppsökande verksamhet på arbetsplatser beräknas till 40 milj.kr. och kostnader för planering m.m. av uppsökande verksamhet och utbildning avfackliga studieorganisatörer fill 15 milj. kr., vilket innebär en höjning avbeloppen med 5 resp. 2 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Ipropositionen anför departementschefen att han har för avsikt att lägga fram enproposition om ett förbättrat studiemedelssystem. Förslagen i denna proposifionkan direkt eller indirekt komma att påverka vuxenstudiestöden .Departementschefen avser därför att senare föreslå regeringen en översyn av detsärskilda vuxenstudiestödet och dess regelsystem. Besparingarinom vuxenstudiestödet berörs i två motioner. i mofion Sf421yrkandena 3-7 att fill anslaget Vuxenstudiestöd m.m. ibesparingssyfte skall anvisas ett belopp som är 192,5 milj. kr. lägre än detsom föreslagits i propositionen eller 917 milj. kr. Besparingen bör enligtmofionärerna tillföras anslaget C 4. Bidrag fill studieförbunden m.m. underutbildningsdepartementets huvudfitel. Medelsanvisningen till detta anslagbehandlas av utbildningsutskottet. De i motionen föreslagna medlen förvuxenstudiestöd föreslås fördelade med 700 milj. kr. för särskiltvuxenstudiestöd, 61 milj. kr. för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och152 milj. kr. Medel för kostnader för uppsökandeverksamhet, planering m.m. av uppsökande verksamhet och utbildning avstudieorganisatörer bör enligt mofionärerna inte längre anvisas eftersom sådanverksamhet nu pågått under en relativt sett . Även i motion Sf410 avYlva m.fl. anförs att vissa besparingar bör göras inomvuxenstudiestödet, och motionärerna begär förslag till användning av devuxenutbildningsavgiftsmedel om . som därigenom kan frigöras. Ökaderesurser för vuxenstudiestödet föreslås, å andra sidan, i två motioner. Imotion Sf405 påtalar m.fl., såvitt nu är i fråga, att behovetav vuxenstudiestöd är så stort att vuxenutbildningsmedlen i sin helhet böranvändas för vuxenstudiestöden och dess administration. Motionärerna önskarett tillkännagivande härom. m.fl. framhåller i motion Sf408 att detär nödvändigt att öka de ekonomiska resurserna för att förbättra möjligheternaatt använda utbildning av vuxna som ett fördelnings-politiskt instrument.Motionärerna begär därför att vuxenutbildningsavgiften skall höjas från 0,27 %till av avgiftsunderlaget (yrkande 1). De härigenom ökade intäkterna böranvändas för att kunna öka antalet vuxenstudiestöd (yrkande 2). Syftetmed vuxenstudiestödet, och därmed även vuxenutbildningsavgiften, är att ökamöjligheterna för kortutbildade vuxna att studera och då främst för dem som ärförvärvsarbetande. På grund av det statsfinansiella läget har efter handbetydande belopp i besparingssyfte förts över från vuxenutbildningsmedlen tillfolkbildningsändamål. I den förevarande propositionen föreslås dock, såsomovan redovisats, en kraffigt minskad överföring av medel till sådant ändamål,vilket utskottet med tillfredsställelse noterar. Mot dennabakgrund motsätter sig utskottet en sådan urholkning av SfU 1987/88:20vuxenstudiestödet, som förslagen i motion Sf421 och mofion Sf410 innebär. Utskottet anser att det i och för sig är önskvärt att vuxenutbildningsmedlen,som avsikten ursprungligen var, används enbart för vuxenstudiestöden och dessadministration. På grund av det statsfinansiella läget kan utskottet dock intetillstyrka att överföringen fill folkbildningsändamål helt upphör. Med hänsyntill samhällsekonomin kan utskottet inte heller tillstyrka ett ökatavgiftsuttag för att förbättra vuxenutbildningen och de vuxenstuderandesekonomiska villkor. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagfill medelsanvisning under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. och avstyrker bifalltill motionerna Sf421 yrkandena 3-7, Sf410, Sf408 yrkandena 1 och 2 samt Sf405i nu behandlad del. I motion Sf405 begär m.fl., såvitt nu är ifråga, ett fillkännagivande om att även egenföretagare borde vara skyldiga attbetala vuxenutbildningsavgift. Motionärerna påpekar att, trots attegenföretagare inte betalar någon avgift, får organisationer såsom LRF,småföretagens riksorganisation m.fl. medel från anslaget Vuxenstudiestöd m.m.för uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer. Frågan om egenföretagare skall erläggavuxenutbildningsavgift har tidigare behandlats av utskottet. I betänkandet SfU1985/86:14 anförde utskottet att vissa organisafioner för egenföretagarevisserligen kunde få del av bl.a. medel för uppsökande verksamhet men attegenföretagarna inte kunde söka vissa stöd. För att vuxenutbildningsavgiftskulle kunna tas ut av egenföreta-. gare krävdes därför enligt utskottetsmening en översyn av det totala utnyttjandet av avgiftsmedlen. Utskottet, som konstaterar att egenföretagare fortfarandeinte är berättigade till vissa stöd, vidhåller sin inställning att frågan omegenföretagares avgiftsskyldighet måste ses mot bakgrund av deras möjlighetfill utnyttjande av avgiftsmedlen. Utskottet avstyrker därför bifall tillmofion Sf405 i denna del. Såsom ovan nämnts differentierades det särskildavuxenstudiestödet fr.o.m. /85 i syfte att skapa utrymme för enhöjd ersättning till studerande, i första hand familjeförsörjare, som avstårfrån inkomst för att börja studera. I motion Sf413 tar m.fl. upp två frågorsom berör differentieringen av det särskilda vuxenstudiebidraget. I motionenanges att en förändring av beräkningsgrunderna för bidraget, t.ex. genom attett enhetligt belopp utges till alla bidragstagare, skulle medföra att bidragskulle kunna utgå till betydligt fler sökande än vad som är möjligt mednuvarande system. I yrkande 1 begär motionärerna därför en utredning om en jämnarefördelning av bidragsbeloppet. Motionärerna anför vidare att differentieringeninnebär att de kvinnor som varit hemma och vårdat barn inte kan få det högrebeloppet. En utvärdering bör ske av hur särskilt kvinnorna drabbats avdifferentieringen. Mofionärerna begär i yrkande 4 ett tillkännagivande härom. Motionsyrkanden om differentieringen av det särskildavuxenstudiestödet har tidigare behandlats av utskottet (se senast SfU1986/87:11). därvidframhållit att antalet förvärvsarbetande som sökt och fått vuxenstu- . SfU1987/88;20 diestöd hade ökat markant efter det att stödet differentierats. Ettslopande av differentieringen skulle enligt utskottets mening medföraantingen ett kraftigt minskat antal stöd eller en betydande kostnadsökning.Utskottet ansåg sig inte kunna medverka till något av dessa alternativ. Utskottet, som vill understryka betydelsen av attkortutbildade förvärvsarbetande bereds möjlighet att studera, anser med hänsyntill den aviserade översynen av vuxenstudiestödet att motion.Sf413 yrkandena 1och 4 inte bör föranleda någon åtgärd.