bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill citera ur en av utredningarna: "SpionenBerglings flykt har skakat och upprört den svenska allmänheten, och många harfrågat sig varför beviljades obevakad permission och därigenom gavsmöjlighet att obehindrat promenera ut i friheten." Jag tror att det är allmänhetens bedömning, och därför ärdet av stort intresse att vi, även om det ibland sker medbesserwissermentalitet och med facit i handen, utreder ansvaret både förregeringen och för myndigheterna för att få ett så bra resultat som möjligt iframtida handläggning. Jag ber att få tacka för att du ställtdig till förfogande för oss och kompletterat vårt skriftliga material. KU 1987/88:40 Bilaga B 4 utfrågning avinvandrarminister och expeditionscheferna ochStina angående utlänningsärenden : Vi har en offentlig utfrågning föratt skaffa oss information inom ett ämnesområde som utskottet ofta återkommittill, nämligen utlänningsärenden. Regeringens befattning med de frågorna - det är ju baraden saken vårt utskott har att granska - beror på att invandrarverket lyderunder regeringen och statsrådet , och vidare går många ärenden tillregeringen vid överklaganden. Jag är glad över det skriftliga material vi har fått, menvi har tyckt att det är värdefullt att utskottet också får det kompletterat meden muntlig föredragning. Jag hälsar välkomna till utskottet och tvåav hans medarbetare, och . Enligt den praxis vi har i utskottet ger jag först ordetfill dem vi har inbjudit. : Det är ungefär sist.Flyktingpolitiken har bedrivits enligt konsekvent praxis under det gångna året.Det betyder att vi har bedrivit en synnerligen ambifiös flyktingpolitik. Jagbrukar säga att detta är en av de sektorer som växer snabbast. I ett europeiskt perspektiv betraktas som ettföredöme. Det har vi fått omvittnat i många sammanhang inte minst av UNHCR:sföreträdare. Vi mottar ett ökat antal asylsökande. Som är väl bekanthar det skett en ökning . Bildenvisar antalet asylsökande i . Det framgår att det har vant en,om inte så kraftig så dock markerad, nedgång. Det beror på att många europeiskaländer har stramat åt och infört kraftiga restriktioner mot emotiagandet avasylsökande. KU 1987/88:40 Bilaga B 4. Vikan se på ytterligare en bild, som visar förhållandena i ett antal europeiskaländer, antalet asylsökande till några västeuropeiska länder och1987. Man kan där göra ett antal intressanta iakttagelser. Förstoch främst kan vi se att ligger förhållandevis högt i antal sett motbakgrund av landets storlek och folkmängd. redovisar en mycket kraftigåtstramning. I är förhållandet det omvända. har ocksåtagit emot ett ökat antal medan i antalet asylsökande har kraftigtreducerats. ASYLSÖKANDE I ETT URVAL LÄNDER RÄKNADE ku 1987/8840 SOM PROCENT AV INVÅNARANTALET '''''' 0.69 0.49 0.47 0.32 0.26 0.21 0.19 Ett diagram ger relationstalen mellan länderna iförhållande till invånarantalet. Tabellen visar antalet asylsökande 1983-1987. Siffrorna är naturligtvis inte exakta eftersom det är svårtatt räkna asylsökande inte bara i , utan i ännu högre grad i vissaandra länder. Tabellen visar att i förhållande till invånarantaletunder de fem åren låg i topp i . Den ledarpositionen skulle bli ännu mermarkant om man begränsade sig till att redovisa , dåSverige varit ett av de få länder som har tagit emot ett ökat antalasylsökande. låg det vid knappt 4 000, det ökade till ca 12 000 under1984, var sedan 15 000 åreii 1985-1986 och 1987 var antalet asylsökande ca 18000. Den största gruppen kommer från , på andra plats kommer och påtredje . Det skall sägas med en gång att de flesta asylsökande fåruppehållstillstånd förr eller . Det är därför ett mindre antal somutvisas. Här har visat sig att statistiken inte varit heltperfekt, för att använda ett understatement. De uppgifter vi nu har fått fråninvandrarverket säger att antalet flyktingar och jämställda, inkl. dem sommottagits av humanitära skäl, som traditionellt också redovisas i denna grupp,som fick uppehållstillstånd var 16 500. Det innebar en ökning medca 3 500 i förhållande fill antalet . Jagövergår nu till de tre stora problem vi har att brottas med. Det förstaär handläggningstiderna. De är fortfarande för långa. An+alttowoiorela/lnjtomrt* »rtnAtr, KU 1987/88:40 . , , . , Bilaga B 4 Antal lotomn* * y;, 'ii V» Vt '/V Vt '/ 'A '- '/I. '/.. '/.i, / '/'o. 'A '/5 Yi /f Jaghar några bilder som visar utvecklingen av arbetet inom regeringskansliet.Denröda kurvan (här heldragen) visar antalet inkomna ärenden och den blå antaletavgjorda ärenden. Det skall sägas att låg den blåkurvan också över den röda. Vi har alltså, som jag redovisade , arbetatned ärendebalansen i departementet kraftigt. Det har tyvärr skett en vissstegring därför att, som synes på bilden, trenden äratt antalet inkommande ärenden ökar. Det var väl också väntat. Papperslöshetenär ett annat stort problem. Det har uppmärksammats i radion under de senastedagarna, men för oss är det ingenfing nytt att ett mycket stort antalasylsökande, framför allt sådana som kommer direkt till , saknar passoch andra identitetshandlingar. Det medför att handläggningen försvåras, ochdet medför många andra komplikationer. Vihar tagit upp det problemet i många sammanhang, i europeiska sammanhang inomexekutivkommittén i UNHCR och på nordisk nivå. Dettredje problemet är bristen på kommunplatser, som leder till en motsvarande ökningav antalet asylsökande på förläggningar. Vi har närmare 50 förläggningari drift med över 9 000 personer som tvingas leva allt längre tidi förläggningar därför att man saknar platser i kommunerna. KU 1987/88:40Kommunerna gör en god insats, och nrstan alla kommuner deltar nu i Bilaga B4 flyktingmottagandet. Den reformen har varit framgångsrik - det vill jagbetona inför utskottet - men nivån är dess värre för låg. Vi måste få flerakommunplatser om vi skall få balans och kunna få till stånd en braflyktingmottagning. Det är nu inte så att vi är passiva och bara noterarproblemen, utan vi står mitt uppe i ett omfattande reformarbete. Två storautredningar har gjorts, dels en översyn av hela utlänningslagen, delsasylärendeutredningen, som har genomlyst handläggningsordningen m.m. Deutredningarna är ute på remiss, och remisstiden utgår . Regeringensavsikt är att därefter presentera förslag till reformer påde områdena i syfte att framför allt förkorta handläggningsfiderna.Målsättningen är, som jag sade , att komma till en sådan ordning attinvandrarverket kan behandla ärendena och attmotsvarande tid skall gälla i departementet. De här utredningarna visar att detbör vara möjligt, om man vidtar alla de åtgärder som utredningarna föreslår,men det återstår att se efter remisstidens utgång i vilken utsträckning dettaär möjligt. Vi har satt i gång en översyn av invandrarverketsorganisation. har successivt fått en kraftig förstärkning avpersonalen och av sina ekonomiska resurser, men vi har insett att det krävsorganisatoriska förändringar, en uppfräschning av hela organisationen. Den nyageneraldirektören har utarbetat ett principförslagsom jag hoppas skall kunna utformas till en principproposition till riksdageninom kort. En fjärde pusselbit i reformarbetet är slutligen detlagförslag som ligger på bord för behandling just nu om en annanform av bidrag till asylsökande, asylbidragsreformen, som ingår i helareformpaketet för att styra verksamheten bättre. Ett antal frågor har anmälts till utskottet, som jagkanske kort skall belysa innan utskottsledamöterna ställer sina frågor. Den första gäller barn i förvar. Där skall noteras att viunder senare år har haft en synnerligen restriktiv lagstiftning. Vi fann ändåskäl att genomföra en skärpning av lagstiftningen som trädde i kraft den 1 juni1987. Den innebar ytterligare restriktioner vad gäller placering av barn iförvar. I motivuttalandena markerade regeringen tydligt att barn får tas iförvar bara undantagsvis och när det föreligger synnerliga skäl. Regeringen gav i det sammanhanget ett uppdrag tillinvandrarverket att ta reda på antalet förvarstaganden och undersöka bakgrundenoch att redovisa resultatet avseende en sammanhängande period. Det uppdragetgenomfördes, och invandrarverket har redovisat det . Det visadesig att trots skärpningarna hade ett stort antal barn tagits i förvar framförallt av Arlandapolisen. Det gav regeringen anledning att överlämna frågan tilljusfitiekanslern för granskning. Den granskningen pågår. Uppdraget till invandrarverket gällde inte bara att seöver förvarstagande av barn, utan allmänt frågan om förvarstagande. Det skall noteras att har avvisat krav påtotalförbud vad gäller att ta barn i förvar. Jag vill gärna inför utskottet säga att om man skulleinföra " etttotalförbud, innebär det enligt min mening att man avhänder sig KU1987/88:40 möjligheten att tvångsvis verkställa beslutade utvisningar utan attriskera att Bilaga B 4 familjer splittras. Det är en avvägning vi måstegöra. För övrigt har utskottet velat få en redovisning av ettantal utvisningsärenden, men när det gäller enskilda ärenden är materialettill stor del föremål för sekretess, och eftersom detta är en offentligutfrågning leder det till vissa begränsningar i min yttrandefrihet. har gjort en anmälan om utvisningen av trepersoner till . Här vill jag kort säga att grunden för deutvisningarna anser jag vara mycket väl dokumenterad. gjordeett stort antal efterforskningar med hjälp av ambassaden i för attkontrollera ingivna handlingar. Man gick inte mindre än fillambassaden för att få uppgifter om de handlingar som hade lämnats. Ambassaden iDhaka svarade och lämnade rapporter inte mindre än sju gånger till invandrarverket.Det visade sig då att de handlingar som hade lämnats in var falska. När mangjorde anspråk på att ytterligare handlingar skulle granskas konstaterades måste sätta punkt. Eftersom de handlingar som tidigare haderedovisats inte var äkta, fanns det inte anledning att fortsätta ochytterligare granska de nya handlingarna. Regeringen avslog överklagandet i de här tre fallen, ochutvisningarna verkställdes. Det föreligger verkställighetsrapporter, som jaggärna skulle vilja gå igenom inför utskottet inom lyckta dörrar. De är ganskabelysande. Här kan jag bara säga att verkställigheten skedde utankomplikationer. De tre kunde återvända till sitt hemland, uppenbarligen utanatt frukta något. Det var i inget fall komplikationer, utan närverkställigheten trädde i kraft fann sig de tre ganska väl till rätta. Detvisar enligt min mening att besluten var riktiga, även om förspelet tillutvisningarna var ganska dramatiskt. har velat att utskottet skulle se på omvissa beslut har fattats i enlighet med lagen. Här kan jag bara notera att iden utsträckning dessa ärenden har behandlats av regeringen har det gjorts aven regering i vilken jag inte ingick. Jag är naturligtvis ändå beredd attredovisa det material som har lämnats i de fallen, men det kanske räckerinledningsvis med att konstatera detta. I något av de fallen har ärendet intevarit föremål för behandling i regeringen utan bara av polisen, och ett av deupptagna fallen har över huvud taget inte kunnat identifieras med ledning avWelins uppgifter. : Det äger sin riktighet att vi inte kan gåin på sekretessbelagt material under denna öppna utfrågning, men vi förutsätteratt utskottet har möjlighet att i annat sammanhang ta del av de informationervi behöver för vår granskning. : Alla torde vara överens om att de nuvarandehandläggningstiderna är orimligt långa och leder till mänskligt lidande. Dusade att åtgärder nu är på gång och hänvisade något dimmigt till en kommandeproposition. Kan du här och peka på konkreta åtgärder som regeringen tänkerföreslå för att så snabbt som möjligt få ned handläggningstiderna? : Vi har satt in resursförstärkningar isåväl invandrarverket c-, som för att göra extra insatser. underhösten 1986 och en extrastyrka, som förmådde pressa ned KU1987/88:40 den totala ärendebalansen från ca 3 000 till ca 1 000 ärenden. Detvar en stor Bilaga B 4 framgång. Delar av den extrastyrkan har flyttat övertill invandrarverket för att på motsvarande sätt pressa ned ärendebalansen där.Därtill kommer permanenta resursförstärkningar, som har redovisats förriksdagen i budgetpropositionen. Tyvärr har vi inte kunnat notera motsvarande framgång iinvandrarverket, framför allt därför att antalet inkommande ärenden har ökat såkraftigt. Som jag sade har antalet asylsökande ökat med ca 3 000 under 1987från en fidigare hög nivå på 15 000. De förslag som utredningarna har lagt fram går ut på skall upprätta ett antal utredningsslussar dit asylsökande hänvisas för efter det att de har kommit in som asylsökande i landet skallföreta en utredning. Utredningsresurser och även de advokater som behövs kommernaturligtvis att koncentreras dit. Därefter skall ärendena behandlas avinvandrarverket men i en delvis koncentrerad struktur så att man kan avgöravissa lätta ärenden direkt i dessa utredningsslussar. Det är innehållet i förslagen. Om de kan genomföras kanjag inte här gå i god för, men jag tycker det är välgrundade förslag. Omremissutfallet blir positivt, ser jag stora möjligheter att gå den vägen. Minambition är att kunna utarbeta ett underlag för en lagrådsremiss,som sedan kan leda till en proposition . : Regeringens ambition är ju att inga skallbehöva vänta mer än . När tror att vi är nere i tvåmånader? : Lagöversynen och strukturförändringen avorganisationen avses kunna träda i kraft . måste vividta extra åtgärder för att avarbeta de inneliggande ärendena och förhindraatt en ny balans uppstår. Vi har tillsatt en arbetsgrupp - en balansgrupp - medföreträdare för polisen, invandrarverket och föratt kontinuerligt följa utvecklingen månad för månad och se vilka resurser sombehöver sättas in för att, som vi brukar säga, vi skall ha rent bord nären nylagstiftning kan träda i kraft . : Så om menar du att man skallkunna vara nere ? : Ja, det är vår målsättning. Men jaghoppas att alla har förståelse för att det här är en svårplanerad verksamhet.Vi kan inte i förväg bestämma hur många asylsökande som kommer till vårt land. : Det förekommer i massmedia rapporter ochpåståenden om att olika invandrargrupper använder som en bas förterroristaktiviteter och även här i utkämpar politiska strider sominte har någonting med att göra. Bedömer du att det föreligger en ökad risk för att Sverigeanvänds som bas för aktiviteter av det här slaget och - i så fall - ärregeringen beredd att vidta speciella åtgärder? : Jag har inte noterat några tecken som tyder på en ökad KU1987/88:40 Men vi måste naturligtvis ständigt vara vaksamma för sådana Bilaga B4 risker.Man har sagt att ca 10 000 asylsökande skulle ha kommit under de senastetvå åren utan pass eller identitetshandlingar - vi har inte någon exakt siffra förantalet, men det ligger i den storleksordningen. utomordentligtstort problem i handläggandet av ärendena. Men man får inte blunda föratt i denna grupp av människor vilkas identitet inte är styrkt är det svårt attbedöma i vilken utsträckning det förekommer sådana som ägnar sig ' åtkontraspionage eller som är här i helt andra syften än att få en undan : Jag har en fråga som gäller en dam somförekom i massmedia , nämligen syster har fått en anmälan, som jag förmodar att du har tagitdel av. I denna anmälan från i sägs att duhar hävdat att framställningen i det program som du förekom i icke var korrektoch att du hade blivit lurad under falska förespeglingar att uppträda iprogrammet. Får jag fråga dig nu när du är här, om det är enuppfattning som du står för också , att du blev felciterad, att du blevlurad under falska förespeglingar och att hon icke var ett sanningsvittne. : Om detta program är mycket att säga. Jagvet inte i vilken utsträckning det har konstitutionell betydelse. : Du har konstitutionell betydelse, ochärendet är anmält. : Jag skall gärna redovisa vad som går attredovisa om det. Det var ett utländskt TV-team som kom för att göra enintervju som skulle spegla svensk flyktingpolitik. Det var premisserna förprogrammet. På mitt tjänsterum gjordes en lång intervju där jag försökteredogöra för vår flyktingpolitik så utförligt som möjligt, men jag märkte påfrågeställningarna att det låg ett aggressivt angrepp på flyktingpolitikenbakom frågorna. (Det visade sig senare att programmete alls icke var avsett föratt i utlandet spegla svensk flyktingpolitik, utan för att i vissa delar ingå iRekord-Magazinet.) I alla händelser skedde det ett avbrott underinspelningen. Som jag har uppfattat det efteråt gick en bandspelare under detavbrottet. I det meningsutbytet fälldes då det här berömda uttalandet. Den åberopade polisrazzian, som jag i meningsutbytetställdes till svars, för, skedde 1981 under den borgerliga regeringens tid ochlångt innan jag var ansvarig för detta område. Till det kan tilläggas att jag har haft ett personligtsamtal med syster och redovisat vad som har förevarit, och enligt minmening är meningsutbytet mellan oss uppklarat. Jag har inte någon anledning attytterligare fördjupa mig i detta. : Jag skall inte fortsätta på det ämnet, menjag har en sista fråga, hur det kan komma sig att invandrarstatistiken harslagit så fel och vad ni ämnar göra åt det. När man planerar för framtidenmåste det vara viktigt att man har en korrekt statistik att tillgå med tanke påde resurser som behövs. : iag är mycket bekymrad över det läge som har uppstått. KU1987/88:40 Det är naturligtvis helt oacceptabelt att statistiken visat sig hasådana brister. Bilaga B 4 vidtas en rad åtgärder för att komma tillrätta med bristerna. Jag hyser goda förhoppningar om att denorganisafionsöversyn som sker nu och den nya ledning som invandrarverket harskall reda ut detta så att vi får ett bättre underlag för den framtida planeringen. Det skall sägas att det här naturligtvis inte har påverkathandläggningen av enskilda ärenden, men det har försvårat planeringen avverksamheten. Det skall också filläggas att det förhållandet att det ärett mindre antal som har fått sina beslut klara och ett mindre antal somfaktiskt har fått uppehållstillstånd inte innebär att vi har fåttlediga platser i kommunerna eller lediga platser på förläggningarna, utan depersoner som upptar platser i kommunerna finns faktiskt där, och de personersom upptar platser i förläggningarna finns faktiskt där. Det är som jag harredovisat: vi har brist på platser i kommunerna. De allra flesta kommunernasäger att de inte kan åta sig mera. I förläggningarna finns över 9 000personer, och antalet ökar med 300-400 . Det är krisproblemet iflyktingpolitiken . : Jag vill ta upp frågan om förvar avbarn, som jag har anmält i en särskild skrivelse till utskottet. I princip är det förbjudet att ta barn i förvar enligtutlänningsförordningen, men det visade sig att många barn ändåtogs i förvar. Jag vet att invandrarministern då reagerade och sade att manskulle genom en ändring i förordningen kunna åstadkomma en skärpning för atttillgodose behovet av ökat skydd för barn. Vi har här talat om statistik. Det har varit dåligt beväntpå den punkten när det gäller asylsökande över huvud taget. Det har varit svårtatt få fram statistik över förvarstagande av barn trots att det skall förekommabara i undantagsfall. Vi har inte fått någon statistik för , som jagbegärde i min anmälan. Likaså begärde jag att få veta motiven förförvarstagande. Vetinvandrarministern hur många barn som togs i förvar ? : Som jag sade tidigare gav vi ett uppdragtill invandrarverket att kartlägga förvarstagandet för att fåett underlag för att bedöma den frågan. har detredovisats en utförlig statistik om förvarstagandet i olika polisdistrikt medfördelning på nationaliteter, men någon årsstatistik kan jag inte redovisa. : Är det acceptabelt att vi inte harstatistik över hur många barn som tas i förvar med tanke på att harbeslutat att regeringen skall följa upp och kontrollera att det inte förekommerövertramp utan att man är restriktiv på det området? : Det viktiga är hur bestämmelsernautnyttjas. Vi har vidtagit de åtgärder jag nämnde: skärpning av bestämmelserna,uppdrag till utredning om översyn av hela lagstiftningen, enkartläggning av förhållandena . När denkartläggningen var gjord och det visade sig att det trots de vidtagnaåtgärderna och trots uttalanden av mig och andra var ett så stort antal barnsom tagits i förvar överlämnade vi ärendet till justitiekanslern. Sedanskall det sägas att det enligt lagsfiftningen finns förutsättningar för KU1987/88:40 att ta barn i förvar, om det föreligger synnerliga skäl, så i vissutsträckning är Bilaga B 4 det tillåtet att göra det. Men det är vikfigt attdet sker under så goda förhållanden som möjligt. Därför har det inrättatssärskilda lokaliteter -Vistagården och - där prakfiskt taget alla debarn som tas i förvar vistas . Det är viktigt att säga att detinte är fråga om barnfängelser. Det är inte heller, som det har sagts i vissasammanhang, schäferhundar som vaktar. Det råkar vara så att vaktbolaget heterSvensk Schäferhundvakt, men det är personal med ganska god utbildning som tarhand om såväl vuxna som barn i de här byggnaderna, som har varitvårdinrättningar. : Det kan diskuteras, om det är fråga om fängelse eller ej vidCarlslund och Vistagården. Vi har tagit del av skrivelse tillregeringen, som jag fick i går. Där står det hur det går till vid Vistagårdenoch : bevakningen sköts av vaktbolag. Lokalerna är låsta. Den intagnemedges och erbjuds vistelse ute . När den förvarstagne vistasute skall alltid vaktpersonal följa med. Besök medges under vissa fider avdagen. Är inte det ett fängelse? : Jag vet inte vilken definifion av fängelse man skall tillämpa. Delokaler som används för det här ändamålet har tidigare använts för vård. Förvissoär ytterdörren låst under den fid som de vistas där, men för övrigt är allalokaliteter fritt tillgängliga för alla. Detvore naturligtvis önskvärt att man kunde anordna bättre lokaler. Del är enstandardfråga och en kvalitetsfråga. På många områden skulle vi vilja höjakvaliteten på flyktingsmottagandet, men i det ansträngda läge som vi befinneross i är det inte alltid möjligt att göra det. Den upprustning som skett avCarlslund är en väsentlig kvalitetshöjning. Jag har rekommenderatsocialförsäkringsutskottet att göra ett studiebesök där, och den rekommendationenkanske kan utsträckas vidare. Tillsist är det ändå fråga om huruvida man skall totalförbjuda förvarstagande avbarn. har sagt nej till det. Jag har pekat på dekomplikafioner som uppkommer om man beträder den vägen. Vill man bibehållamöjligheten till tvångsvis verkställighet av en utvisning och inte villsplittra familjer, är det svårt att i varje läge avstå från att ta också barn iförvar. Det kan faktiskt ibland vara mer skonsamt än det motsatta. : Det var inte lokalerna som jag talade om. Dem är det kanske inte såstort fel på. Det är fråga om formerna för hur man tar hand om barn som kommerfrån svåra situationer och har upplevt hemska saker och sedan möts av att bliinlåsta. Med tanke på hur de blir inlåsta vill jag säga att det ärfråga om fängsligt förvar. Detskall föras en restriktiv politik. Jag vet inte om stafistiken omfattar ett representativt urval, eftersom den bara gäller en del av , men den visar ändå att ungefär 70 barn tas i förvar. Ändå säger du att det måste föreligga särkilda skäl. Vad anser vara synnerliga skäl? : Där har inte gjort någon närmare definition, KU1987/88:40 utan det får prövas från fall till fall, och det skall redovisas avdem som Bilaga B 4 handlägger frågorna. Mot bakgrund av att det varit ett så stort antalförvarstaganden har jag givit justitiekanslern i uppdrag att granska detta, ochden översynen pågår. Jag kan notera att efter det att justitiekanslern fickdetta uppdrag har praxis förändrats när det gäller Arlandapolisens hantering avfrågorna. Man hänvisar i första hand asylsökande till den öppna förläggning somfinns på . Först sedan det faktiskt är klarlagt att det blir fråga omen avvisning överförs de asylsökande till den slutna avdelningen. Detta harnaturligtvis medverkat till en kraftig reducering av det formella förvarstagandeti den slutna förläggningen, men någon stafistik på förändringen har jag tyvärrinte. : Det tycker jag är en brist.