bet · GB01KrU14 · 1987-12-31 00:00:00 — Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet söka medel för ökade insatser förbarn- och ungdomstealer! Regeringens förslag lill medelsanvisning under nämndaanslag behandlas av utskottet i betänkandet KrU 1987/88:12 (p. Medhänvisning till del anförda avstyrker utskottet bifall lill motionsyrkandena. Utskottetvill i sammanhanget redovisa följande. Vid sin fördelning av huvuddelen av medlen ur anslaget förinnevarande budgetår har beslutat tilldela det högstaverksamhetsbidraget -. - lill envar av de fria teatergruppernaSkånska teatern och . har därutöver tilldelat Skånskateatern . av ell totalt belopp om . som hade avsatts förregionala insatser. Vidare har - i anslutning till sin fördelningav ett belopp om 1 milj. kr. vilket anvisats på tilläggsbudget under anslaget(prop. 1987/88:25 bil. 5 delvis, KrU 1987/88:9, rskr. 1987/88:88) - beslutattilldela Skånska teatern ytterligare . har -under förutsättning att antar regeringens budgetförslag - fördelathuvuddelen av resurserna under anslaget för nästa budgetår. Vid fördelningenhade att ta ställning till ansökningar om sammanlagt 76 milj. kr.från 123 grupper. Enligl beslutet minskas del antal grupper som får verksamhetsbidragför alt medge en höjning av bidragen så alt dessa i fortsättningen skall kunnage förutsättningar för marknadsmässiga löner. Del högsta verksamhetsbidraget -2,1 milj. kr. - har tilldelats Skånska teatern'. Enligt motion Kr243 (m) bör den av förordadeutredningen om del regionala kuliurslödet få i uppdrag att undersökautformningen av ett stöd som skulle garantera verksamheten vid bl.a. Skånskateatern. Motionärerna framhåller all Skånska teaterns uppsättningar är av enkaraktär som skiljerdem från flertaiel s,k. fria gruppers produktioner. Delta berätfigar KrU1987/88:14 enligt motionärernas mening att utredningen bör uppmärksamma behovetav en stödform som ligger mellan stödei lill fria grupper och stödei lillregionala leaterinstilutioner. Enligt utskoltets uppfattning är möjligheten att medstatliga insatser stödja verksamheter av det slag som drivs vid exempelvisSkånska teatern i första hand en fråga om vilka resurser som totalt sett kanställas lill förfogande. Med hänsyn härtill och då den kommande utredningen omdel regionala kuliurslödet bör vara oförhindrad att föreslå andra lösningar ände nuvarande i fråga om utformningen av stödet lill teaterverksamhet avstyrkerulskoltet bifall till motionen. allriksdagen med bifall lill proposition ,1987/88:100 och med avslag på mofion 1987/88:Kr255 yrkande 3 och motion 1987/88:Kr222 yrkande 6 lill Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper för budgetåret . 1988/89anvisar ett reservationsanslag av , 2. belräffandestöd till a«riksdagen avslår motion 1987/88:Kr205 och mofion 1987/88:Kr282 yrkande 2, 3. belräffande utredning om ett stöd till bl.a.Skånska teatern att avslår motion 1987/88:Kr243. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 18(s. 399-400) och hemställer att lill Bidrag tdl /89 anvisar ett anslag av . Vissa bidrag till teater-, dans- ochmusikverksamhet Regeringen har under punkt F 19 (s. 400-401) föreslagit.riksdagen alt till Vissa bidrag lill teater-, dans- och musikverksamhet för /89 anvisa ett reservationsanslag av . . 1987/88;Kr203 av () vari yrkas 1. alt riksdagenbeslutar anslå . till för /89, 2. alt riksdagenanslår ell engångsbelopp för . 1987/88:Kr255 av m.fl, (vpk) variyrkas 1. alt med ändring av proposition 1987/88:100beslutar alt under Ulbildningsdeparlementet. 10, F 19. Vissa bidrag lillteater-, dans- och musikverksamhel uppta ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt belopp avseende Arrangerande musikföreningar. utskottet KrU 1987/88:14 Under anslaget finns fem anslagsposter. En av anslagsposterna avser Stiftelsen förverksamheten. föreslås bli uppräknad med . Beträffande skådebanans verksamhet hänvisar utskottet till vad somförut anförts under punkten 4. Bidrag lill Riksskådebarian har utgått under mer än 20 åroch verksamheten är väl etablerad. Utskottet har inte någon erinran motregeringens förslag lill medelsanvisning i denna del. En anslagspost avser Stiftelsen för kurs- och föreställningsverksamheten. 1 enlighet med vadkulturrådet har föreslagit föreslår regeringen för nästa budgetår att denanslagsposten räknas upp med . 1 motion Kr203 (c) yrkas all beslutar anslå . lill för /89 (yrkande 1) och allriksdagen därtill anvisar ell engångsbelopp för (yrkande 2). Utskottet ansluter sig till den bedömning som liggerbakorii budgetförslaget, nämligen att verksamheten är av sådant värde att delär befogat med ett ökat statligt stöd. Regeringens förslag innebär en betydandeanslagsökning. Uiskottei anser del ej vara möjligt alt förorda enmedelsanvisning som överstiger den föreslagna. Med hänsyn till del anförda kanutskottet inte heller förorda all del utöver anslaget anvisas ell engångsbelopplill . Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotionen. Arrangerande musikföreningar uppgår underinnevarande budgetår till . En uppräkning av anslaget till . föreslås i budgetpropositionen. I motion Kr255 (vpk) yrkas enuppräkning av anslaget i förhållande lill regeringens förslag med . (yrkande 1). Syftet med den begärda ökningen av anslaget är all öka antaletarbetstillfällen för jazzmusiker och andra frilansande musiker. Med hänsyn till budgetsituationen anser sig utskottet intekunna förorda en medelsanvisning som överstiger den av regeringen föreslagna.Utskottet avstyrker därför bifall till molionsyrkandet. 1. belräffande beräknande av medel för StiftelsenRiksskådebanan för verksamheten attriksdagen med bifall lill proposition 1987/88:100 beslutar att för angivnaändamål under anslaget skall beräknas , 2. belräffande beräknaitde av medel förStiftelsen för kurs- och föreställningsverksamheten attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr203 yrkande 1 i motsvarande del beslutar alt för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas , 3. belräffande beräknande av etl engångsbeloppför Stiftelsen jubileum attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr203 yrkande 2, 4. beträffande beräknande av medel förArrangerande musikföre- KrU 1987/88:14 ningar altriksdagen medbifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr255 yrkande 1 i motsvarande del beslutar all för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas , attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr203 och motion 1987/88;Kr255 yrkande 1, båda motionerna i motsvarandedel, till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhel för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt (s. 402-403) föreslagitriksdagen all lill Bidrag till folkbibliotek för /89 anvisa etlreservationsanslag av . 1987/88:Kr218 av Per () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ökad tillgång till noter för det svenska musiklivet. l987/88:Kr222 av m.fi. (fp) vari yrkas 7. att till Bidrag fill folkbibliotek föranslagsposten Stiftelsen anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. 1987/88:Kr242 av m.fl. (c) vari yrkas 8. att till Bidrag till folkbibliotek anvisaretl i förhållande lill regeringens förslag med . förhöjt anslag av , varvid förhöjningen dels tillförs delanslag 1. Lokal biblioteksverksamhet med , dels delanslag 5. 1987/88:Kr258 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag lillbibliotekslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att , med ändring av proposition 1987/88:100bil. Bidrag lill folkbibliotek, upptar etl iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp, varav . avser Inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk och . 1987/88:Kr259 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur del statliga slödel lill börutformas. utskottet KrU 1987/88:14 Från anslaget utgår under sex anslagsposter bidrag lillfolkbibliotek. För anslagsposten Lokal biblioteksverksamhet utgår underinnevarande budgetår ell anslag av . Regeringen föreslår för nästabudgetår en höjning av anslaget med . lill 4 349 000 kr.Kulturministern hänvisar i propositionen till den redovisning av utvecklingeninom bokmarknaden och folkbiblioteksverksamhelen som nyligenlämnat i rapporten - en översikt; Uiskottei hänvisar till framställningeni budgetpropositionen (s. 403). Av redovisningen framgår bl.a. all ., 1984 och 1985 en minskning om nära fyra miljoner lån skett främst inomkategorin skönlitteratur för vuxna. avser alt kontinuerligt bevakautvecklingen och återkomma med närmare analyser bl.a om orsakerna lill denvikande bokulläningen. Enligt motionen Kr242(c) bör anslagsposten tillföras 2milj. mer än vad regeringen föreslår (yrkande 8 delvis). Motionärernaframhåller bl.a. med hänvisning till nämnda rapport all anslagsökningenerfordras för att medge en intensifiering av insatserna för lokalbiblioteksutveckling. De hänvisar lill förslag av omförstärkning av anslaget med samma belopp. Uiskottei konstaterar att bevakning och analys avutvecklingen kommer att ske bl.a. vad gäller folkbibliotekens bokullåning. Medhänsyn till budgetlägel är utskottet inte berett all förorda en förstärkning avanslaget. Uiskottei avstyrker följaktligen motionsyrkandet i denna del. För inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråkberäknas i budgetpropositionen en treprocentig uppräkning lill . Imotion Kr258 (vpk) föreslås del att för ändamålet skall beräknas . (yrkande 3 delvis). I etl särskilt avsnitt i proposition 1984/85:141 (s.95-98) gjorde föredragande statsrådet ingående överväganden rörandestödbehovet på detta område. Han konstaterade alt kommunerna har ökat sittkulturella ansvarstagande för invandrargrupperna och funnit former för sinservice lill dessa grupper. Han bedömde att behovet av ekonomisk stimulans lillkommunerna inte var lika uttalat som för bidragels inrättande. Utskottet anslöt sig i KrU 1984/85:21 (s, 40) till övervägandena i - propositionenoch beaktade därvid all det skulle finnas viss möjlighet att omfördela vissamedel mellan bidragsändamål urider anslaget. Med hänvisning till de överväganden som i enlighet med delsagda gjordes avstyrker utskottet motionen i här aktuell del ochtillstyrker regeringens medelsberäkning. För arbelsplatsbibliotek beräknas i budgetpropositionen enuppräkning med , fill . I motion Kr258 (vpk) föreslås attför ändamålet skall beräknas . (yrkande 3 delvis). godkände principer för statligt stödtill etablering av arbelsplatsbibliotek. Under hänvisning fill sill tidigareställningslagande och då utskottet med hänsyn till budgetläget inte anser sigkunna förorda en anslagsökning som går utöver vad regeringen har föreslagittillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker bifall lill motionen i här aktuell 14 Fiär anslagsposten Stiftelsen Svenska barnboksinstitutetutgår under inne- KrU 1987/88:14 varande budgetår ett anslag av 1 538 000 kr.Regeringen föreslår en höjning av anslaget med . för nästa budgetår.Kulturministern anför därvid att , mot bakgrund avvad som framkommit om institutets akuta ekonomiska problem, bör tillföras enförstärkning med . utöver kompensation för prisutvecklingen. Vidareanför kulturministern alt han delar styrelsens för institutet uppfattning altnya vägar bör sökas för att säkerställa verksanihelen inom på . Ministern förklarar därför alt han avser attåterkomma till regeringen med etl förslag om utredningsarbete i frågan. Med hänvisning till att harakuta ekonomiska problem yrkas i motionerna Kr222 (fp) yrkande 7 och motionKr242 (c) yrkande 8 i denna del all anslagsposten tillförs . utövervad regeringen har föreslagit. Enligt motion Kr259 (fp) bör staten på enklastmöjliga sätt garantera institutet nödvändig kompensation för höjningar av degrundläggande utgifterna för löner och lokaler, och detta bör enliglmotionärerna ske utan all institutets för arbetet värdefulla stiftelseformändras. Med hänsyn lill det av regeringen förutskickadeutredningsarbetet och den resursförstärkning som Svenska barnboksinstitutettillförs genom regeringens förslag anser sig utskottet inte kunna tillstyrkayrkanden om yllerligare resursförstärkningar. Utskottet utgår från att delaktuella utredningsarbetet kommer att bedrivas förutsättningslöst.Motionsyrkandena avstyrks således. Enligt motion Kr258 (vpk) bör hos regeringenbegära förslag lill en bibliotekslag. Skälen för förslaget utvecklas närmare imotionen. Ulskoltet avstyrkte med en myckel utförlig motiveringvåren 1985 alt en bibliotekslag införs (KrU 1984/85:21 s. 12-15). Riksdagenanslöt sig lill utskottets ställningslagande. Enligt utskottetsuppfattning har det under liden därefter inte inträffat någon omständighet somger anledning till en ändrad bedömning av frågan. Utskottet avstyrker därförmotion'Kr258 i denna del (yrkande 1). I motion Kr218 (s) framhålls det att tillgången tillnoterar av vitalt intresse för ett aktivt och levande musikliv. Motionärenmenar alt tillgången lill noter är mer begränsad än vad den borde vara.Ekonomiska, juridiska eller administrativa hinder av olika slag förekommer. Detframhålls särskilt att biblioteksverksamheten är föga utvecklad. Motionärenvill därför all hos regeringen begär att initiativ skall tas, somsyftar lill att öka tillgången lill noter för det svenska musiklivet. överlämnade i anslutninglill sin anslags framställning för /87 en rapport om utgivning och distribu tion av noter. I rapporten ges en utförlig beskrivning av notområdet. Del konstaterades i utredningen att situationen för utgivning av svensk musik på noter och distributionen i av befintligt material - såväl svensk som utländsk utgivning - var otillfredsställande för många musikgenrer och sektorer av musiklivet. Produktion av nolmalerial är kostnadskrävande som försäljning av notutgåvor sällan är lönsam, bl.a. beroende på en omfattande privalkopiering av noter. I rapporten lämnades därför förslag 15 till etltreårigt åtgärdsprogram för statliga insatser. Enligt utredningen borde KrU 1987/88:14 sådana insatser inriktas på att stödja utskrift och utgivning avnotmaterial lill såväl klassisk som samtida svensk musik. Därutöver förordadesett visst stöd till distribution av noter via folkbibliotek. Efler förslag av regeringen i budgetpropositionen 1979beslutade all ge ökade bidrag lill dels föralt stimulera utgivning av noter till äldre svenska tonsättares verk, delsSTlM:s informationscentral för svensk musik för notutgivning till samlidasverisk musik (prop. 1978/79:100 bil. 12, KrU 1978/79:24, rskr, 1978/79:2.34),Fr,o,m. samma budgetår anvisas också niedel lill Kungl. förutgivningen av Svensk notförteckning (prop. 1978/79:122, UbU 1978/79:37, rskr.1978/ 79:3.52). Vid sin prövning i budgetpropositionen (prop. 1986/87:100bil. 10) avseende innevarande budgetår fann regeringen all frågan om ett ökatstöd till bidrag till notulskrifler och notulgivning borde ges hög prioritet. Ienlighet med regeringens förslag beslutade (KrU1986/87:17, rskr. 1986/87:209) att det statliga bidraget till /Svensk musikför notulgivning skulle öka med , för innevarande budgetår.Anslagsökningen motsvarar ungefär en tredjedel av vad som beräknades för helareformprogrammet enligl . Enligt vad kulturministernanförde i propositionen borde det ökade stödet utgöra en stimulans även idistributionsledet och vara ägnat all skapa bättre förutsättningar för såvälbibliotekens notinköp som försäljningen genom nolhandeln. I årets budgetförslagföreslås under G 3. Stöd till fonogram och musikalier dels alt föranslagsposten Stöd lill utgivning av äldre svenska tonsättares verk skallberäknas , dels att för anslagsposten Svenska tonsättares internationellamusikbyrå () för information och utgivning av noter skall beräknas . Förslaget innebären viss höjning av anslagsposterna i förhållande lillföregående år. Kulturministern framhåller all persondator-teknik numera kanunderlätta exempelvis nolframslällning och kompositörers arbete på området ochatt del mol bakgrund av den snabba utvecklingen på det området är angeläget altberörda organ studerar de konsekvenser och förändringar i arbetssätt som kanbli följden av den nya medieteknikens införande. Vissa upphovsrältsliga frågor på notområdet har nyligenbehandlats av lagutskottet (LU 1987/88:9). Såsom lagutskottet i detsammanhanget konstaterat kan de problem som finns på nolområdel inte lösasenbart genom statliga bidrag. Också utformningen av del upphovsrältsligaregelsystemet måste övervägas. Upphovsrättslagen är föremål fören allmän översyn. Frågor som övervägs av utredningen är bl.a. frågor om detenskilda bruket och det s.k. halvenskilda bruket, dvs. sådan kopiering som skerinom olika organisationer för organisationens räkning. En annan fråga somövervägs av utredningen och som har betydelse för biblioieksutlåning av noterär frågan i sammanhanget om upphovsmännens rätt till ersättning. 1 likhet medvad lagutskottet förutsatte i nyssnämnda belänkande utgår kulturutskottet frånall utredningen i sitt fortsatta arbete uppmärksammar de upphovsrältsligaspörsmål som har samband med utgivning och distribution av noter. Vad beträffar biblioteksverksamhet vill utskottet nämnaall frågan om KrU 1987/88:14 inrättande av ell nordiskt notbibliotek förnoter till orkestermusik har behandlats av utan attföranleda någon åtgärd. Ulskoltet konstaterar att enligt det föregåendebeslutat om en betydande ökning av de statliga insatserna för alt ökatillgången på noter enligl de förslag som lades fram i kulturrådelsutredningsrapport saml all vissa frågor som rör tillgången på noter är föremålför utredning. Med hänsyn till det anförda och då ulskoltet utgår från altregeringen noga prövar frågan om ytterligare insatser anser utskottet attriksdagen inte behöver vidta någon åtgärd med anledning av motionen. 1. beträffande beräknande av inedel för Lokalbiblioteksverksamhet alt med bifall lill proposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88;Kr242 yrkande 8 i motsvarande del beslutar att för angivna ändamål under anslaget skall beräknas , 2. beträffande beräknande av medel för Inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk altriksdagen med bifall lill proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Kr258 yrkande 3 i motsvarande del beslutar att för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas , 3. belräffandeberäknande av medel för Arbetsplatsbibliotek allriksdagen med bifall lill proposition 1987/88:100 och med avslag på, motion1987/88:Kr258 yrkande 3 i motsvarande del beslutar alt för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas , 4. beträffande beräknande av medel mm. allriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på mofion1987/88:Kr222 yrkande 7, motion 1987/88:Kr242 yrkande 8, båda motionerna imotsvarande del, och motion 1987/88:Kr259 beslutar att för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas ,, attriksdagen med bifall lill proposition 1987/88:100 och med avslag på motionl987/88;Kr222 yrkande 7, motion 1987/88;Kr242 yrkande 8 och motion1987/88:Kr258 yrkande 3, samtliga motioner i motsvarande del, lill Bidrag tillfolkbibliotek för /89 anvisar etl reservationsanslag av , 6. beträffandetillgång på noter altriksdagen avslår motion 1987/88:Kr218, attriksdagen avslår motion 1987/88:Kr258 yrkande 1. Bidrag till regional biblioteksverksamhet Regeringen har under punkt F 21 (s. 40.-404) föreslagitriksdagen att till Bidrag till regional biblioteksverksamhet för /89 anvisa etl förslacsanslan av . 2 1987/88. Motioner KrU 1987/88:14 1987/88:Kr257 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ombibehållandet av lånecentralsverksamhet vid . 1987/88:Kr258 av m.fl, (vpk) vari yrkas 2, all hos regeringen begär förslag tillinriktning, struktur och omfattning av lånecentralsverksamhelen i enlighet medvad som framförts i motionen, innefattande ett avtal mellan staten och de trevärdkommunerna. 1987/88:Kr271 av m.fi. (fp,c) vari yrkasall i enlighet med vad i motionen anförts om lånecentralsverksamhetoch depåbibliotek till Bidrag till regional biblioteksverksamhet föranslagsposten Länsbibliotek anvisar . mindre än vad regeringenföreslagit och för anslagsposten Lånecentraler med depåfunklion vid ,och anvisar samma belopp utöver vad regeringenföreslagit- 1987/88:Kr272 av LJlla Tilländer (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omviklen av all får behålla sin lånecentral. Under anslaget finns två anslagsposter, nämligen enbenämnd Länsbibliotek och en benämnd Lånecentraler med depåfunklion vid ,och . Underlaget för statsbidrag lill kostnaderför länsbiblioteken utgörs av grundbelopp. Medel för statsbidrag lill 252grundbelopp har beräknats för innevarande budgetår. För nästa budgetår beräknarregeringen ingen annan förändring under anslaget än sedvanlig kompensation förlöne- och prisutvecklingen. För anslagsposten Länsbibliotek beräknas . och för anslagsposten Lånecentraler med depåfunktion vid de angivnastadsbiblioteken . , och kommuner är huvudmän förverksamheten vid lånecentralerna och depåbiblioteken. Värdkommunerna hållerlokaler och personal för verksamheten samt ställer sitt mediebestånd tillförfogande för fjärrlån till andra folkbibliotek i landet. Staten ersätterkommunerna med ett i förväg fastställt statsbidrag för de kostnaderverksamheten medför. Anledningen lill alt statsbidrag utgår är attlånecentralerna avlastar de allmänna forskningsbiblioteken från fjärrlån avviss litteratur. I viss utsträckning har de statliga medlen använts förkompletterande medieinköp, i regel referensverk och sådan litteratur som intefinns på länsbiblioteken och som dessa inte själva har behov av att köpa in.För inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk får lånecentralernabidrag från medel som anvisas under anslaget Bidrag lill folkbibliotek ().Sedan början av 1980-talet har de tre lånecentralerna också funktionen somdepåbibliotek, envar inom sin geografiska region; de kommunala biblioteken kansända in böcker som de inte själva har användning för men som kan behövas iandra bibliotek. 1 proposition 1984/85:141 om litteratur och folkbibliotek(s. 89-91) KrU 1987/88:14 framhöll föredragande statsrådet alt verksamheten vidlånecentralerna och depåbiblioteken i , och bekostas medstatliga medel och all del därför också bör ankomma på staten att angedimensioneringen och inriktningen av denna verksamhet. Staten borde ta uppförhandlingar med var och en av de tre berörda kommunerna om verksamhetensinriktning och planering. Statsrådet avsåg att senare föreslå regeringen all gestatens förhandlingsnämnd etl sådant förhandlingsuppdrag. Uiskottei lämnade de återgivna uttalandena ipropositionen ulan erinran (KrU 1984/85:21 s. 30, rskr. 1984/85:392). Regeringen beslutade all uppdra åt statensförhandlingsnämnd att med utgångspunkt i uttalandena i propositionen förhandlaoch -under förutsättning av godtagbara ekonomiska villkor - träffa erforderligaöverenskommelser med de tre kommuner som är huvudmän för lånecentralerna ochdepåbiblioteken om formerna och villkoren för verksamheten. Inom har därefter en utredning gjorts somsyftar till en strukturrationalisering av verksamheten med lånecentraler ochdepåbibliotek. Utredningen redovisades genom rapporten depåbibliotek i . Förhandlingarna från statens sida förs enligl vadutskottet har inhämtat utifrån innehållet i utredning ochsynpunkter som framkommit vid remissbehandling av denna. Frågor om lånecentraler och depåbibliotek tas upp i fyramotioner, nämligen Kr257 (m), Kr258 (vpk) yrkande 2, Kr271 (fp, c) och Kr272(c). Motionärerna hänvisar till uppgifter angående del pågående förhandlingsarbetetsom lyder på att detta inriktas på bl.a. att lånecentralsverksamheten skall koncentreraslill och att lånecentrals- och depåbiblioteksverksamhetenvid skall upphöra. Viklen av att fårbehålla sin lånecentral understryks i motionerna Kr257 och Kr272.