bet · GB01FöU11 · 1987-12-31 00:00:00 — om planering och anslag (prop. 1987/88:100 bil. I betänkandet behandlas förslag som regeringen efterföredragning av försvarsministern, statsrådet har förelagtriksdagen i proposition 1987/88:100, bilaga 6, i det följande benämndbudgetpropositionen. Vissa förslag i budgetpropositionen har utskottet redanbehandlat i tidigare betänkanden, nämligen dels frågan om kontantförmåner tillvärnpliktiga m.fl. (prop. s. 51) som behandlats i betänkandet FöU 1987/88:5,dels om en för totalförsvaret gemensam skyddsskola (prop. s. 18) som behandlatsi betänkandet FöU 1987/88:9 och dels om (prop. s. 95) sombehandlats i betänkandet FöU 1987/88:10. 1 betänkandet behandlas dessutom 127 motionsyrkanden från58 inlämnade motioner. Vissa under den allmänna motionstiden inlämnade motionersom berör frågor om förstärkning av försvarets ubåtsskyddsförmåga behandlarutskottet i ett särskilt betänkande. En sammanställning av de i detta betänkande behandlademotionsyrkandena återfinns i bilaga (bilaga 1) av vilken det framgår var ibetänkandet de olika yrkandena behandlas. Som bilaga till detta betänkande återfinns även (bilaga 2)den skrivelse som 1984 ärs försvarskommitté avgav till regeringen(Ang. inflytande pä utvecklingen inom totalförsvarssektorn, m.m.,). Betänkandet gäller i huvudsak frågor rörande planering ochanslag för de militära och civila delarna av totalförsvaret. I ett inledande avsnitt om ochförsvarsplaneringen återger utskottet de förslag som lämnats av 1984 årsförsvarskommitté i fråga om parlamentarisk insyn och medverkan iförsvarsplaneringsprocessen. Utskottet konstaterar, med avslag pä vissamotioner som berör detta ämne, att: ett godtagande av kommitténs förslag ochett fullföljande av vad somanför- 1 1987/88. des idessa frågor försvarsbeslut väl tillgodoser behovet av pärla- FöU 1987/88:11 mentarisk insyn och medverkan. Utskottet föreslår att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet i budgetpropositionen anför om säkerhets- ochförsvarspolitikens inriktning. Beträffande vissa för totalförsvaret gemensammafrågor föreslår utskottet likaledes att , med avslag på vissa modonsyrkandenangående planeringsförutsättningarna, ledning och samordning, och hälso- ochsjukvärden, lämnar utan erinran vad som anförs i propositionen. Beträffande totalförsvarets militära rfe/tillstyrkerutskottets majoritet regeringens förslag om en inriktning i huvudsak enligt1987 års försvarsbeslut. I linje därmed tillstyrker utskottet att den ipropositionen föreslagna, mot denna inriktning avpassade, planeringsramen förförsvarsbeslutsperiodens återstående fastställs av riksdagen.Beträffande utgiftsramen för /89 tillstyrker utskottet att dennai enlighet med proposi-donsförslaget fastställs till 26 . I två reservationer förordas en högre ambition än vad somanges i propositionen. Företrädarna för moderata samlingspartiet stödjer den ipartimotionen angivna inriktningen av det militära försvaret som i stortsammanfaller med partiets reservationer i samband med försvarsbeslutet. Moderaternaföreslår också att medel tillskjuts för att öka repetitionsutbildningen.Centerpartiets företrädare förordar likaledes, också här i anslutning till denegna partimotionen, utökad repetitionsutbildning. Även förespråkarpå vissa punkter en annan inriktning beträffande det militära försvaret än densom föreslås av regeringen. När det gäller totalförsvarets civila del föreslårutskottets majoritet att skall fastställa planeringsramen förperioden /89 1991/92 i enlighet med propositionens förslag samt attriksdagen även i övrigt skall godta vad som i propositionen föreslåsbeträffande ekonomiska resurser till den civila delen av totalförsvaret. Inomramen för detta ställningstagande avstyrker utskottet bifall till två motioner(c och vpk). Vidare föreslår utskottet att godkänner de principerför val av beredskapsåtgärder inom det civila totalförsvaret som anges och attriksdagen lämnar utan erinran vad som anförs om den fortsatta utvecklingen pådetta område. Utskottet avstyrker bifall till ett antal motioner somrör frågor om civil ledning och samordning, befolkningsskydd ochräddningstjänst, inkl. fredsräddningstjänsten, samhällets sårbarhet ochförsörjningsberedskapen. I avsnittet om forskning och försvarsindustri barutskottet, med anledning av ett antal motionsyrkanden i detta ämne, anledningatt särskilt uppehålla sig vid problem. Utskottet hänvisar,med avslag på ett antal motionsyrkanden med förslag om olika samhällsåtgärderoch med bifall till propositionen, bl.a. till att regeringen i bil. 8 tillårets kompletteringsproposition föreslagit beställning till varvet avytterligare ett minröjningsfartyg. Beträffande tre an.v/aföreslår utskottet smärreförändringar i förhållande till regeringens förslag. Ettflertal av de motionsyrkanden som behandlas i detta betänkande 2 föreslåsav utskottet avslås av med motiveringen att de frågor FÖU 1987/88:1 som tas upp är föremål för behandling inom ramen för det omfattandeutredningsarbete inom centrala områden som pågår inom berörda militära ochcivila myndigheter, ett utredningsarbete som inte bör föregripas genomuttalanden eller andra åtgärder från sida. 20 reservationer och 8 särskilda yttranden har lämnatstill föreliggande betänkande. Regeringen har i budgetpropositionen (s. 8) berettriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört omriksdagen och försvarsplaneringen. I budgetpropositionen hänvisar föredragande statsrådettill de förslag som lämnades av försvarskommitté i rapporten (juni1987) Angående inflytande på utvecklingen inom totalförsvarssektorn,m. Kommitténs förslag utgick från det uppdrag som i december 1983gav regeringen i fråga om att låta försvarskommitté prövatidigare'lämnade förslag av revisorer (. 1982/83:22, FöU1983/84:6, rskr. De av försvarskommittén i dessa frågor redovisadeförslagen hade följande huvudsakliga innebörd: att försvarsutskott gesett vidgat verksamhetsområde genom att utskottet engagerar sig i en regelbundenoch systematisk kontroll och uppföljning av genomförandet av riksdagsbeslut omförsvaret och av systemplaneringen inom viktigare områden, att inför ett flerårigtförsvarsbeslut proposition bör lämnas senast beslutsäret, att försvarskommittébetänkanden omsäkerhetspolitikens inriktning och som underlag för programplaneringen denallmänna inriktningen av totalförsvarets fortsatta utveckling bör undergå enbred remissbehandling. Försvarsministern säger sig i propositionen anse att dessaförslag från försvarskommittén i sina huvuddrag är lämpliga och bör beaktas iplaneringen inför kommande försvarsbeslut. Han anser vidare att en ökad ambitionfrån försvarsutskottets sida enligt försyarskommitténs rekommendationerallmänt sett är motiverad med hänsyn till statsmakternas beslut om ledning avden statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 1987/88:Fö202 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena l.att som sin meningger regeringen till kännaatt en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att förbereda 1989 årsförsvarsbeslut. 2. att beslutar öka den demokratiska insynen iförsvarspla- FöU. 1987/88:1 neringen i enlighet med motionen. 1987/88:Fö205 av m.fl. (vpk) såvitt gälleryrkande lätt riksda gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts oni ett sammansatt säkerhetspolitiskt underlagsmaterial inför nästa försvarsbe slut. ' Utskottet fick i samband med beredningen årsförsvarsbeslut anledning att uppehålla sig vid frågorna om planeringsläget inomtotalförsvaret och den därtill knutna frågan om behovet av parlamentariskinsyn och medverkan vid totalförsvarets utveckling. Det finns i detta sammanhangskäl att erinra om vad som därvid anfördes från utskottets sida. Sålunda konstaterade utskottet (FöU 1986/87:11, s. 13-14)att totalförsvarets utveckling fram i hög grad torde kommaatt påverkas av ett intensivt utredningsarbete avförsvarsbeslutspe: rioden /88-1991/92 och att detta gällde såväl denmilitära som den civila delen av totalförsvaret. Utskottet hänvisade i dettasammanhang ä ena sidan till det utredningsarbete inom försvarsmakten som skallredovisas av överbefälhavaren , å andra sidan till .den iförsvarsbeslutet aviserade ändrade inriktningen av befolkningsskyddet medåtföljande uppdrag till berörda myndigheter såsom överstyrelsen för civilberedskap och att företa en översyn av de regionalamål-och riskanalyserna och redovisa en samlad syn på befolkningensbehov av skydd i krig. 1 anslutning till detta anfördes följande, såsom etttillkännagivande från , beträffande parlamentarisk insyn ochmedverkan: Försvarsutskottetbör genom återkommande redovisningar och på andra sätt aktivt följa det utrednings-och planeringsarbete som här nämnts. Detta bör ses både som uppföljning av 1987års försvarsbeslut och som förberedelse för utskottets beredningsarbete medförsvarsbeslutet och med riksdagsbeslut om arménskrigsorganisation, m.m. Utskottets arbete härmed måste påbörjas . Regeringen börtillsätta en eller flera kommittéer, bestående främst av riksdagsledamöter, meduppgift att ta noggrann del av utredningsresultaten och redovisa sinabedömningar härav till regeringen som ytterligare underlag för dess förslagtill . Vad därefter beträffar försvarskommittés förslagsyftande till att inom konstitutionellt och pä annat sätt givna ramar öka detparlamentariska inflytandet över försvarsplaneringen konstaterar utskottet attdessa förslag formellt sett först genom föreliggande proposition blir ettärende som föranleder ett ställningstagande frän utskottets sida. Även omförsvarskommitténs förslag hänförde sig till och försvarsutskottetså följer av det faktum att kommittén utsetts av regeringen och därför hade attlämna förslagtill regeringen att anhängiggörandet till formellt sker först FÖU 1987/88:11 genom propositionen. I denna biträder således föredragande statsrådet för svarskommitténs förslag. Kommitténs skrivelse bifogas till detta betänkan de som bilaga. Vissa av dessa förslag, nämligen beträffanderemissbehandling av kommande försvarskommittébetänkanden samt tidpunkt förlämnande av totalförsvarsproposition, föranleder inga synpunkter frånutskottets sida i , detta sammanhang. Däremot fårutskottet anledning att redovisa sitt ställningstagande tillförsvarskommitténs förslag enligt vilket utskottet bör åta sig utökadeuppgifter, utöver de i riksdagsordningen angivna ordinarie uppgifterna, i frågaom att följa upp och kontrollera genomförandet av fattat totalförsvarsbeslut. Utskottet anser i likhet med försvarsministern att försvarskommitténsförslag i denna del är lämpligt och välmotiverat såsom ett steg mot ett ökatparlamentariskt inflytande över totalförsvarsplaneringen,- i ljuset av ett antalårs erfarenheter av tillämpade planerings- och ekonomisystem (FPE). Utskottetär således berett att inom ramen för sina kansli- och tidsresurser åta sig denuppföljningsuppgift som försvarskommittén föreslagit. Utskottet har i självaverket redan börjat tillämpa denna ordning till följd av vad som enligt ovan itotalförsvarsbeslutet tillkännagavs om att aktivt följa det igångsattautredningsarbetet inom dén militära resp. den civila delen äv totalförsvaret.Utskottet har sålunda, med faktisk tillämpning av försvarskommitténs förslag idenna del och i enlighet med riksdagsbeslut, under innevaranderiksmöte hållit sig fortlöpande och noggrant informerat om utredningsarbetetsfortskridande inom den s.k. Försvarsmaktsutredning 88 och även om operativaoch strategiska frågor i anslutning till denna liksom om nämndautredningsarbete på civil sida. Det är utskottets avsikt att fullfölja dettaarbete fram till dess de olika myndighetsförslagen föreligger hösten 1988.Enligt vad utskottet erfar kan det bli aktuellt atttillsätta en eller flera parlamentariska kommittéer med uppgift att i detaljpröva och ta ställning till resp. förslag inför det riksdagsbeslut somförväntas behöva fattas . Det är naturligt och ofrånkomligt att utskottet inom ramenför den upp följningsuppgift som här redovisas i nu aktuellt skede koncentrerar upp märksamheten till de större problemkomplex som i försvarsbeslutets efter följd fram är föremål för en särskild beredning. 1 ett senare skede under förhandenvarande försvarsbeslutsperiod kän det vara angelä get och naturligt att ägna stor uppmärksamhet åt en uppföljningav genom förandet av andrå delar av senaste försvarsbeslut. I det sammanhanget är det av betydande intresse även för att det sker en metodutveckling inom syftande till en effektiviserad och förenklad kontroll och uppföljning från regeringens sida gentemot myndig heterna inom ramen för en tänkt successiv måluppfyllelse under en given försvarsbeslutsperiod. I två motioner från den allmänna motionstiden berörsfrågor rörande och försvarsplaneringen. I motion I987/88:FÖ202 (c) anförs att erfarenheterna frånförra försvars beslutet talar för ett ökat demokratiskt inflytande på försvarsplaneringen. Motionärernaanser att större tid måste ges åt fördjupad diskussion om FöU 1987/88:försvarsfrågorna hos en intresserad allmänhet, hos berörd personal, i partieroch organisationer. De framhåller i enlighet härmed att det är, nödvändigt attförsvarsutredningsbetänkanden remissbehandlas och anför vidare att det ärviktigt att nu fattar beslut om principerna för ett utökat inflytandepå försvarsplaneringen samt att en parlamentarisk utredning tillsätts för attförbereda försvarsbeslut. 1 två inledande yrkanden i partimotionenbegärs ett tillkännagivande om att en sådan parlamentarisk utredning börtillsättas samt ett riksdagsbeslut om att öka den demokratiska insynen iförsvarsplaneringen i enlighet med motionen. Utskottet avstyrker bifall till dessa motionsyrkanden.Riksdagen har, som framgått i det föregående, redan i samband medtotalförsvarsbeslutet uttalat sig om behovet av parlamentarisk insyn ochmedverkan inför det mellanbeslut som förestår på grundval av nämndautredningsarbete. Utskottet har anledning att utgå ifrån att regeringen ienlighet med uttalande kommer att tillsätta en eller fleraparlamentariska kommittéer för att bereda ifrågavarande problemkomplex medutgångspunkt från myndigheternas förslag. Något uttalande från sidaom behovet av parlamentarisk utredning torde således inte erfordras. Beträffande demokratisk insyn i övrigt torde vad utskottethår ovan anfört som sitt ställningstagande till försvarskommitténs förslag iallt väsentligt tillgodose motionärernas synpunkter. Dessa frågors karaktär ärdessutom sådan att ett formellt riksdagsbeslut inte ter sig lämpligt. Vad slutligen beträffar frågan om remissbehandling avförsvarskommittébetänkanden erinrar utskottet om att såväl försvarsutskottettidigare (FöU 1983/84:6) som senast försvarskommittén i sin ovannämnda skrivelsefastslagit att det av praktiska tidsskältyvärr inte är möjligt attremiss-behandla en försvarskommittés slutbetänkande. anfördeför sin del att just detta förhållande gör det desto mer angeläget att tidigarekommittébetänkanden remissbehandlas. I motion 1987/88:Fö205 (vpk) anser motionärerna attarbetet inför nästa fleråriga försvarsbeslut bör inriktas på studier ochutredningar avseende en sammansatt svensk säkerhetspolitik vari alla delar avsäkerhetspolitiken, militärt, ekonomiskt ochcivilt försvar, bistånd, handel,utrikes- och fredspolitik vägs samman. I yrkandet på denna punkt hemställsom ett tillkännagivande angående ett sammansatt säkerhetspolitiskt underlaginför nästa försvarsbeslut. Utskottet konstaterar att föregående försvarskommitté ilikhet med de tidigare i enlighet med sina direktiv hade anledning att i ettförsta skede av sitt arbete redovisa sina allmänna säkerhetspolitiskabedömningar för att därefter i ljuset av dessa bedömningar bearbeta frågornarörande totalförsvaret. försvarskommitté berörde desäkerhetspolitiska bedömningarnas roll i sin ovan nämnda skrivelse (Ang.riksdagens inflytande på utvecklingen inom totalförsvarssektorn, m.m.) ochanförde därvid bl.a. följande: Kommittén anser att all erfarenhet visar att det ärviktigt och principiellt riktigt att ett totalförsvarsbeslut grundas pä ettutredningsarbete som ger uttryck för den centrala principen attsäkerhetspolitiken utformas i ett sam- spelmellan dess huvuddimensioner utrikespolitiken och försvarspolitiken. FÖU 1987/88:1 Vidare är det i sak angeläget att detta arbete bedrivs i enlighet medprincipen att förslag rörande totalförsvarets utveckling måste utgå ifrån enbred och inträngande säkerhetspolitisk analys. Det år viktigt att vårförsvarspolitik präglas och genomsyras av våra säkerhetspolitiska grundlinjer. Utskottet delar denna syn och konstaterar att dettauttalande av dåvarande försvarskommittén väl återger den strävan som faktisktpräglar vårt försvarsplaneringssystem och försvarskommittéernas arbete. Någotuttalande från sida i enlighet med vad som anförs i motion FÖ205 kandärför inte anses motiverat. Motionsyrkandet bör avslås. 1. beträffandeparlamentarisk utredning attriksdagen avslår motion 1987/88 :Fö202, yrkande 1, 2. beträffanderiksdagen och försvarsplaneringen i övrigt attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Fö202, yrkande 2, och motion1987/88:Fö205, yrkande 1, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet haranfört. 2 Säkerhets- och försvarspolitiken Regeringen har i budgetpropositionen (s. 9 13) berettriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört om I budgetpropositionen lämnar föredragande statsrådet enredovisning av sina säkerhetspolitiska överväganden. Han konstaterar att detråder en bred enighet om den allmänna inriktningen av och grunderna för densvenska säkerhetspolitiken och att detta politiskt har manifesterats i denparlamentariska försvarskommittén och i 1987 ärs försvarsbeslut. I den därefter följande redovisningen av de närmaresäkerhetspolitiska övervägandena utgår försvarsministern frän den redogörelsesom lämnades i totalförsvarspropositionen (1986/87:95) och som därefteråtergavs i försvarsbeslut (FöU 1986/87:11). Försvarsministern anförsålunda bl.a.: säkerhet är i hög grad beroende av deninternationella utvecklingen, särskilt av relationerna mellan stormaktsblockeni . Förhållandet mellan och Förenta staternakännetecknas såväl av rivalitet, politiska motsättningar och fortsattarustningar som av en viss samverkan, främst i syfte att undvika en konflikt somkan leda till direkta konfrontationer och ytterst till kärnvapenkrig. Kampen ominflytande fortgår dock i global skala. Enöverenskommelse har träffats mellan och Fö- rentastaterna om att avskaffa markbaserade medeldistanskärnvapen i Eu- FÖU1987/88:11 ropa. Positiv är även ambitionen att kraftigt minska de strategiskakärnvapenarsenalerna och att inleda samtal om begränsningar för kärnvapenprov.I nedrustningskonferensen i förefaller en uppgörelse om förbud motkemiska vapen ligga inom räckhåll. De överenskommelser om förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder i som träffades i den s.k.Stockholmskonferensen granskas av ett uppföljninjgsmöte i . Regeringen följer uppmärksamt eventuellt kommande ochintensifierade samtal mellan maktblocken om konventionella rustningar i Europaoch ,, särskilt sådana som mer direkt kan beröra svenskasäkerhetsintressen. Stormakternaengagerar sig i lokala konflikter på olika håll i världen. Mellanösternoch , där de båda ledande makterna har starka intressen, finns riskför en direktkonfrontation mellan stormakterna. Den militära situationen i återspeglar rådandemotsättningar och misstänksamhet rnellan maktblocken. Båda sidor har sedan dennuvarande politiska och militära strukturen i grundlades för omkring 40år sedan byggt upp mycket stora insatsberedda militära styrkor i . Betydandekärnvapenresurser liksom mycket omfattande konventionella stridskrafter stårmot varandra på ömse sidor om blockgrånsen i . De militärasatsningarna inom både NATO och har under det senaste decennietgradvis ökat i reala termer, främst för att höja den materiella kvaliteten påde konventionella stridskrafterna. Den militärpolitiska situationen i kännetecknassamtidigt av betydande stabilitet. Inte minst hotet från kärnvapnen har förtmed sig mycket starka restriktioner på agerandet. Utfallet av ettkonventionellt krig i beror på så många och skilda faktorer, att detäven framgent blir utomordentligt svårt för parterna att förutse utgången.Trots att båda maktblocken har delvis skilda uppfattningar om vad som ärpolitiskt och militärt önskvärt i , är det mot denna bakgrund osannoliktatt någondera parten skulle vara beredd att tillgripa våld i syfte att ändra derådande maktförhållandena till sin fördel. Maktblockens styrkedispositioner,som kännetecknas av hög beredskap och långtgående operativa förberedelser,visar emellertid att man inte utesluter möjligheten av en konflikt. Den pågående utvecklingen i motiveras bl.a.av ett starkt behov av effektiviserande reformer inom industri och samhälle. IÖsteuropa består spänningen mellan sovjetiska säkerhetsintressen och folkensnationella aspirationer. Den långsiktiga utvecklingen i såväl Sovjetunionensom är svårbedömbar. Kriser och konflikter inom och mellan dessastater kan inte uteslutas. Vidare anför försvarsministern: karaktäriseras dels av en fortsattgrundläggande stabilitet i vad avser den politiska situationen och densäkerhetspolidk som förs av de nordiska länderna, och dels av att detnordeuropeiska och nordatlantiska , området ägnas ett ökande säkerhetspolitisktoch strategiskt intresse från stormakternas sida. Trots skilda säkerhetspolitiska lösningar har de nordiskaländerna i stor utsträckning sammanfallande intressen. De nordiska länderna har på den na grund också kunnat verka gemensamt, företrädesvis inom Förenta Na tionerna och andra internationella organisationer. En förutsättning för det ta samarbete är de nordiska ländernas respekt för varandras skilda säker hetspolitiska lösningar och politiska ställningstaganden, i' De militärstrategiska förändringarna innebär att detnordiska områdets läge skulle vara mer utsatt i samband med kriser och väpnade konflikter ' S Det nordiska området, även , kan komma att FÖU 1987/88:1 1 beröras redan i inledningsskedet av en militär konflikt mellanmaktblocken. Det nordiska områdets strategiska betydelse liksom derådande allians-förhållandena innebär dock att sannolikheten för ett angreppmot det nordiska området som inte har ett samband med enstorkonflikt mellan maktblocken framstår som mycket ringa. totalförsvar skall verka i första handfredsbevarande genom att ha sådan styrka, sammansättning, ledning och beredskap att en angripares förluster och andra uppoffringar i samband med ett försök att utnyttja värt land inte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna. Ett så utformattotalför svar utgör ett väsentligt bidrag till lugn, stabilitet och en begränsad stor maktsnärvaro i det nordiska området i fred och i internationella kriser. Det är därtill en förutsättning för att svensk neutralitet skall bli respekteradvid krig i vårt närområde. . ' - Ett militärt angrepp mot skall kunna mötasvarifrån det än kommer. Våra stridskrafter skall i det längsta kunna förhindraatt angriparen får fast fot på svensk mark. Skulle angriparen likväl lyckastränga in på vårt territorium skall ett effektivt och uthålligt motståndgenomföras i varje del av landet. Befolkning och egeridom skall skyddas och denlivsnödvändiga , försörjningen tryggas. Samhällets väsentligaste funktionerskall säkerställas. Totalförsvaret skall även inriktas på att mötakonsekvenser av andra säkerhetspolitiska kriser än krig. Sådana kriser kan bliutdragna och kan kännetecknas bl.a. av ekonomisk och handelspolitiskkonfrontation. Det är väsentligt för vår säkerhetspolitiska trovärdighet ochför vårt totalförsvars styrka i krig att vi kan möta försök till påtryckningaroch handelsrestriktioner i sådana situationer. Försvarsministern konstaterar att kränkningar av vårtlands territoriella integritet har konstaterats även . Främmande undervattenskränkningar har förekommit på vårtsjöterritorium, inklusive på inre vatten. kommer aldrig att accepterakränkningar av vår territoriella integritet. Vårt lands territorium skall värnasmed alla till buds stående medel.