bet · GB01SoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet återkommer i det följande till medelsberäkningenför anslaget H 3. Bidrag lill organisationer. I motion So257 av () begärs etttillkännagivande av vad i rnotionen anförts om behovet av en'egen anslagspost ibudgeten för Föreningen fruktdrycker. Föreningen får årliga anslag frånanslaget H 3. Motionären anför alt dä föreningens behov av årligt stöd även iframtiden är obestridligt, detta bör markeras och värderas genom att FöreningenFrukt-drycker tilldelas ett eget underkonto lill punkten 2 inom H 3. Medel lill drogförebyggande projekt fördelas avsocialstyrelsen lill främst riksorganisationer och till kommuner som isamverkan med organisationslivet genomför lokala projekt. Enligt vad utskottetinhämtat erhåller föreningen ca . i organisationsstöd och dessutomstöd till olika projekt. Utskottet anser mot denna bakgrund inte alt det finnsskäl för något initiativ och asvstyrker sålunda motion So257 (s). 1 motion So243 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen vid behandlingen av prop. 1987/88:100 bil. 7, anslaget H 3. Bidraglill organisationer, för /89 anvisar , saml attden i förhållande till regeringens förslag med . sålunda beslutadeförhöjningen skall tillföras fördelningsposlen "bidrag till organisationersom bedriver rehabiliteringsarbete" (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a.all ideell verksamhet utgör en viktig del i den totala kampen rnot missbruketoch all de alternativa vårdformerna och det engagemang som där kommer tilluttryck bör stimuleras och uppvärderas. I budgetproposiliorien beräknas . för bidraglill föreningar som bedriver rehabiliteringsarbete. Det är somfördelar bidragen. Vid fördelningen har prioriteratriksorganisationer, men anslag har också beviljats till lokala föreningar sombedriver särskilt angelägen eller nydanande verksamhet. Uiskottei behandlade ett likartat motionsyrkande ibelänkandet SoU 1985/86:17 och instämde då i åsikten att den ideellt bedrivnaverksamheten utgör en viktig dél i kampen mot missbruk saml alt det var käntför utskottet att mångaorganisationer bedriver etl samhällsnyitigt socialt rehabiliterings- SoU1987/88:17 arbete medgoda resultat. Utskottet erinrade om alt förutom de bidrag som utgår frånförevarande anslag kan de särskilda medel för utvecklings- och försöksverksamhetsom fördelas från anslaget H 4 unyttjas för utveckling av nya vård-och behandlingsmetoder för missbrukare. dessutomanvända kommunbidragsdelen av statsbidraget lill missbrukarvård till attköpa tjänster av enskilda organisationer. övrigt attdet inte fanns ekonomiskt utrymme för ytterligare ekonomiskt stöd tillorganisationer som bedriver rehabiliteringsarbete.. Utskottet gjorde samma bedömning och avstyrktedå aktuell motion. Under 1970-och 1980-talen har den frivilligainstilulionsseklorn expande- rat kraftigt, och del är framförallt den enskilt drivna vården som svarat för tillväxten. avbehandlingshemsplatserna finns på hem som drivs av stiftelser eller enskilda. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning alt den ideelltbedrivna verksamheten utgör en viktig del i kampen mot missbruk. Ökningen avplatsanlalel på behandlingshem och andra institutioner har också huvudsakligenskett genom att den enskilt drivna vården har expanderat. Detta harmöjliggjorts genom det ekonomiska stöd till organisationerna som utgår sarnlgenom att kommunerna köper platser på enskilda behandlingshem. Utskottet gör bedömningen alt det inte för närvarandefinns ulrymrne för ytterligare stöd lill organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete. Utskottet tillstyrker alltså propositionens förslagtill medelsanvisning och avstyrker motion So243 (m) yrkande 2. 1 budgetpropositionen föreslås 810 milj. kr. underanslaget H 2. Bidrag till missbrukarvård m.m. Från anslaget utgår bidrag lill missbrukarvård i enlighetmed den överenskommelse mellan staten och de båda kommunförbunden om ett nyttsyslem för statsbidrag till missbrukarvården som godkände (prop.1984/85:151. SoU 26, rskr. Det nya systemet trädde i kraft den 1 januari1986. Överenskommelsen gäller 1,0,m, . Statsbidraget utgår i form av kommunbidrag, platsbidragoch omsiruktu-reringsbidrag. Kommunbidraget disponeras fritt av kommunerna för olikatyper av insatser och till olika verksamheter, bf a. sådana som drivs avorganisationer, stiftelser eller annan huvudmanmed ideell inriktning. Kommunbidraget fördelas i huvudsak efler delgenomsnitfiiga antalet vårddagar som varje kommun ulnyltjal vidstalsbidragsberälligade institutioner , För allgarantera tillgång till vissa institutioner som behövs för vården av de méslutsatta grupperna utgår vidare ett platsbidrag lill vissa institutioner med ettbestämt belopp per plats. I huvudsak utgörs dessa institutioner av de f.d.statliga ungdomsvårdsskolorna'och nykterhetsvårds-anslallerna. Omstruktureringsbidragkan ulgå till huvudmän för dels sådana instilutio- 19 ner som ärslatsbidragsberättigade enligt ovan, dels de f.d. erkända och SoU1987/88:17 Omstruktureringsbidrag utgår med ett fastengångsbelopp per avvecklad plats, om minst fem platser avvecklas vid institutionsom är berättigad till plalsbidrag eller om minst en fjärdedel av antaletplatser dock lägst 10 platser avvecklas vid en f.d. erkänd eller enskild Statsbidragen utbetalas av efter anmälanav statens förhandlingsnämnd. skall efter samråd medLandstingsförbundet och till socialdepartementetredovisa en sammanställning och analys av de förändringar som har skett inommissbrukarvården m.m. Slutsatserna av analyserna kommer att redovisas tillregeringen . Enligl vad utskottet inhämtat kommer vidareriksrevisionsverket alt ges i uppdrag alt analysera det nyastatsbidragssystemets effekter. Analysen skall föreligga klar . I motion So231 av () hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts delsom statsbidragens användning för missbrukarvård (yrkande 1), dels ommöjligheten till större upptagningsområden till hem för särskild vård av unga(yrkande 2). Motionären anför att enligt den inspektion som f.d. JO av vissa av de f.d. ungdomsvårdsskolorna i landet, har denna omsorgsformblivit sämre sedan landsting och kommuner tog över ansvaret från staten. Etl avskälen lill delta torde enligt motionären vara att landstingen är för små somupptagningsområden och antalet ungdomar då inte räcker lill specialinrikta-deinstitutioner. Ett annat kan enligt motionären vara att socialnämnderna 1986för första gången fick disponera en del av de pengar som tidigare gick tillvårdinstitutionerna. Detta kan i ett kärvt ekonomiskt läge ha inneburit attekonomin fält styra mer än de behov som finns av kvalificerad vård. Det börockså, enligt motionären, prövas om inte en del av de statsbidrag som gårtill kommunerna för missbruksvård m.m. kan återföras lill de särskildavårdhemmen för unga. I belänkandet Ds S 1987:3 Översyn av LVU uttalar utredarenTor Sverne (s. 42-43) om den hittillsvarande tillämpningen av LVU bl.a. alt detfinns anledning alt känna oro för att till stor del övergetttonåringarna. Antalet platser på hemmen för särskild tillsyn (de tidigareungdomsvårdsskolorna) har minskal och på flera hem tarman enligt vad som upplysts inte emot ungdomar med de största problemen. I socialberedningens betänkande SOU 1987:22 Missbrukarna,, Tvånget anförs beträffande utvecklingen inominstitutionsvården för alkoholmissbrukare bl.a. följande (s. 146-147). Effekterna av de nya reglerna har blivit kraftiga. Underår 1986 erhöll huvudmännen omstruktureringsbidrag på närmare 20 milj. kr. föravveckling av vårdplatser inom missbrukarvården. Del innebar all drygt 300vårdplatser försvann inom den offentliga drivna vården. Även genomförskraftiga förändringar. Omsiruktureringsbidraget uppgår till knappt 15 milj. och219 vårdplatser kommer att avvecklas . Sammanlagt finns, f, alltsåbeslut om avveckling av mer än 500 vårdplatser för vuxna missbrukare. De platser som försvinner har tidigare i stor utsträckningutnyttjats av de SoU 1987/88:17 mest utslagna missbrukarna. De nytillkomnabehandlingshemmen vänder sig i större utsträckning lill socialt mer integrerademissbrukare. Utvecklingen innebär därmed en risk att de mest utslagnamissbrukarnas möjligheter att erhålla vård på behandlingshem krymper. Socialberedningen anför vidare (s. 357) all den finner detuppenbart att en utbyggnad av § l8-hemmen inom måste komma tillstånd för de delar av landet som saknar sådana resurser. Enligt beredningen kandet visserligen ifrågasättas om del - som förutsattes i den ursprungligaLVM-propositionen - finns underlag för en institution av detta slag i varjelän. Det är enligt socialberedningens uppfattning möjligt att frågan i vissadelar av landet kan lösas genom regionala samverkansavtal omfattande två elleri något fall fiera län. Enligt utskottets mening talar mycket för att detnuvarande statsbidragssystemet har negafiva effekter framför allt för vårdenav de mest utsatta ungdomarna. Delta är i så fall utomordentligt bekymmersamt.Utskottet anser all denna fråga måste följas med stor uppmärksamhet. Då enöversyn av statsbidragssystemet pågår och nuvarande avtal löper ut finnsemellertid inte nu skäl för något initiativ från sida.Utskottetavstyrker med hänvisning lill detta motion So231 (s). I motion So266 av andre vice talman . (fp, c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för tidig upptäckt avalkoholproblem. Motionärerna anför att en aktion för att pä sikt förändramissbruksvården med inriktning på tidig upptäckt och tidiga insatser börgenomföras. Enligt motionärernas uppfattning bör en omstrukturering ske avbidraget till missbrukarvård så alt resurserna överförs lill tidiga insatser.Detta bör enligt motionärerna aktualiseras i samband med att ett nytt avtalupprättas om missbrukarvården och framåt. Den viktigaste nyheten i de nuvarande reglerna förstatsbidrag var att den största delen av statsbidraget numera utgår i form avkommunbidrag som de enskilda kommunerna fritt kan använda lill olika insatserinom missbrukarvården. Syftet bakom denna ordning var att stimulera enutveckling av insatser i öppna former. Utskottet har vid många tidigare tillfällen behandlatfrågan om tidig upptäckt och behandling av alkoholproblem och därvidunderstrukit ansvar för de verkligt tidiga insatserna. Frågan om förhållningssätt gentemotklienterna har behandlats i socialberedningens ovan (s. 38) nämnda betänkande.Beredningen säger då det gäller de övergripande utgångspunkterna förmissbrukarvården bl.a. följande (s. 197-198). När fått kännedom om att någon harallvarliga missbrukspro blem måste socialnämnden alltså söka upp den enskilde och försöka skapa motivation hos honom för insatser som kan hjälpa honom ifrån missbruket. Ett viktigt inslag all försöka skapa insikt och aktivt påverkaklienten och dennes situation. Man måste göra klart för missbrukaren att hans missbruk inte är hans ensak. Enligt socialberedningens mening innebär den 21 1** 1987/88. enskildesrätt lill vård och behandling för ett tungt missbruk en SoU1987/88:17 skyldighet för socialnämnden att bedriva en aktivt uppsökande,verksamhet för atttillförsäkra den enskilde denna rätt. Det bör särskilt understrykas all socialtjänstenserbjudande förhållningssätt inte tår leda till att unga missbrukare lämnas ifred med sitt missbruk. De yngre missbrukarna har i regel ännu inte fått någraomfattande medicinska skador av missbruket men är på väg ut ur alla vikligasociala sammanhang som utbildningsväsende, arbetsmarknad och normalamänskliga,relationer. Om intar en passivt erbjudande attityd motdessa omotiverade unga missbrukare, riskerar deras sociala situation alt blihelt förödd. måste också lära sig att identifieramissbruket . Det innebär bl.a. att bör bedriva ett aktivtuppsökande arbete. Del innebär också att socialarbetarna bör vara merobservanta pä missbruksproblemen när en klient söker hjälp i något annatavseende, t.ex. ekonomiskt bistånd. Missbrukarens rätt till bistånd lill sittlivsuppehälle utesluter vanligtvis inte att hans kontakt rned socialtjänstenanvänds i syfte alt utreda om det är missruket som är orsaken till hanslivssituation. Regeringen har redovisat sina överväganden rnedanledning av socialberedningens förslag (prop. 1987/88:147 orn tvångsvård avvuxna missbrukare m.rn.). Som tidigare nämnts sker vidare en översyn av delnuvarande statsbidragssystemet för missbrukarvården. I avvaktan på resultatethärav anser utskottet inte att nu bör ta något initiativ i enlighetmed motionen. Utskottet avstyrker således motion So266 (fp, c) såvitt nu är ifråga. Utskottet har inte något alt erinra mot medelsberäkningeni propositionen såvitt avser anslaget H 2. Bidrag till missbrukarvård m.m. I budgetpropositionen föreslås under anslaget H 4.Utvecklings-och försöksverksamhet att anvisar ett reservationsanslagav . Anslaget används bl.a. för satsningar på utvecklings-ochförsöksverksamheter inom socialt arbete, bl.a inom missbrukarvården. För innevarande budgetår disponerar 1,36milj, kr. för bl.a. kurs- och konferensverksamhet inkl. utbildning ochinformation för handläggare av alkoholärenden hos länsstyrelserna sarnl förpersonal inom kommunernas socialtjänst som arbetar med flyktingar ellerzigenare. Styrelsen disponerar närmare 2,5 milj. kr, för utvecklingsprojekt medolika former av socialt arbete med zigenare saml 6.35 rnilj.kr. för bl.a. försöks-och utvecklingsprojekt avseende behandling och stöd lill familjer i kris, barnoch ungdomar som far illa saml nya vård- och behandlingsmetoder främst inom denöppna missbrukarvården. har fått i uppdrag att inom en ram av 5milj,kr. föreslå regeringen utvecklingsprojekt inom narkomanvården. För stödlill utveckling och förändring av främst institutionsvården eller alternativlill denna disponeras 10 rnilj.kr. Enligt bestämmelser som regeringen meddelar kan sammanlagtdrygt 3.5 rnilj.kr. disponeras för utveckling av socialbyråernas arbete medfamiljer i kris.utveckling av metoder i del sociala arbetet inkl. planering av individ- 22 ochfamiljeomsorgen, samt projekt rörande läkemedelsmissbrukare. Utvecklingav vårdmetoder SoU 1987/88:17 I motion So237av m.fl. (fp) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd lill olika vårdformer (yrkande 6). Motionärerna anför bl.a. att det ärangelägel alt utveckla åtgärder som leder till tidig upptäckt avmissbruksproblem, bl.a. , genom att förelagshälsovården och primärvården blireffektivare på att upptäcka och åtgärda. Motionärerna framhåller all denverksamhet som bedrivs av enskilda exempelvis som stöd- och kontaktfamiljermåste stödjas och uppmuntras saml vidare alt ideellt bedriven missbrukarvård,t.ex. LP-sliftelsen, måste stödjas. 1 motion So260 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om värdinsatserför narkotikamissbrukare (yrkande 2). Förebyggande åtgärder är enligt motionärenden viktigaste samhällsinsatsen föratt komma till rätta med drogmissbruket. Deideella organisationernas möjligheter fill hjälpinsatser skall enligtmotionären stödjas av samhället. Vidare bör "smämarior" liknandeMariapolikliniken i upprättas i bostadsområden där narkotikamissbrukförekommer i stor omfattning. I motion So274 av () hemställs, slutligen,att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom satsning på nya och bättre värdmetoder inom missbrukarvården (yrkande 2).Motionären anför att då det gäller vård och rehabilitering av missbrukare måstenya lösningar prövas och en större bredd och mångfald skapas på vårdområdet.Motionären nämner särskilt Hazeldenmetoden och därmed närbesläktade metoder. I motion So249 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om viklen avsatsningar på, familjevården (yrkande ,2). Motionären anför att samtligafamiljemedlemmar måste delta i rehabihteringsarbetel om den nödvändiga"sarnmanläk-ningen" skall kunna ske. Det är därför enligt motionärensuppfattning helt nödvändigt att familjevården för alkoholister byggs ut. Hazelden-eller Minnesota-modellen karaktäriseras avförhållandevis, korta, intensiva vårdprogram. Syftet med institutionsvården äratt åstadkomma en kraftfull intervention i klientens liv i syfte att starta enprocess som sedan länks fortsätta i öppna former.Institutionstiden är till för att motivera missbrukaren att sluta med sittmissbruk. Programmen är intensiva , . och innehåller schemalagda aktiviteterunder . Stor vikt läggs vid pedagogiska inslag om missbruketsdynamik och effekter. Det är vidare önskvärt att missbrukarens familj tar del ibehandlingen. Utskottet behandlade motioner om tidighjälp vid missbruksproblem (SoU 1986/87:22 s.24-25) och anförde då bl.a. attdet enligt utskottets mening är vikigt att ha en öppen attityd fill nyaimpulser och synpunkier på det sociala behandlingsarbetet. Variation ochmångfald är en , tillgång inte bara i det drogpolitiska informationsarbetetutan även i utbudet av behandlingsmöjligheter. Utskottet framhöll ånyo alt delideellt bedrivna arbetet spelar en viktig roll i missbrukarvården. I budgetpropositionen (s. 140) anförs att utvecklingen avmetoder och nya SoU 1987/88:17 arbetsformer m.m. inom missbrukarvårdenstimuleras på olika sätt.För utvecklingsarbete när det gäller nya ellerförändrade former av institutionsvård eller alternativ till sådan vårdberäknas för nästa budgetår 10 milj. kr. Vidare sägs att fortsatt stöd bör gestill utecklingsinsalser inom narkomanvården. Insatserna bör bl.a. inriktas påalt utveckla dels metoder för socialt fält-och behandlingsarbete, dels formerför samverkan mellan narkomanvård, andra myndigheter och frivilligaorganisationer. För detta ändamål beräknas drygt 5 milj. kr. Enligt utskottets uppfattning tillgodoses motionärernasönskemål om stöd till utveckling av vårdmetoder för missbrukare i alltväsentligt genom regeringens prioriteringar på detta område. Utskottet anserdel därför obehövligt med något uttalande med anledning av motionSo237 (fp) yrkande 6, som alltså avstyrks. Utskottet avstyrker även motion So260 (c) yrkande 2 medhänvisning till det nu anförda. Synpunkterna i motion So274 (m) ligger enligl utskottetsmening väl i linje med utskottets tidigare uttalanden om variation och mångfaldi utbudet av behandlingsmöjligheter. Utskottet avstyrker därför även dennamotion såvitt nu är i fråga (yrkande 2). Utskottet gör samma bedömning belräffande motion So249 (c)yrkande 2 vari förordas vårdmetoder där hela familjen engageras. Utskottetavstyrker därför även motion So249 (c) yrkande 2. medverkan i samhällsplanering m.m. I motion So227 av m.fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsdels om omfördelning av medel till förmån för utveckling av socialtjänstensmedverkan i samhällsplaneringen (yrkande 1), dels om behovet av utbildning avpersonal och politiker (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a. all SoL inteblivit det genombrott för medverkan i samhällsplaneringen sommånga räknade med. Personalen bör enligl motionärerna ges möjligheter att utvecklasitt arbete genom att fördjupa sina kunskaper, utvärdera sin verksamhet ochutveckla arbetsmetoder i överensstämmelse med såväl SoL som de lokalt uppsattamålen. Motionärerna pekar på att mer än 29 milj.kr. satsas på utvecklingsarbetebland barn och ungdom, missbrukarvård m.m. och anför att det inom ramen fördetta anslag borde ges utrymme även för utveckling av arbete isamhällsplaneringen. Vidare erinrar motionärerna om att nya politisktförtroendevalda fillkommit efter det att SoL tillkom. Många av dessa tordeenligt motionärerna ha behov av utbildning, bl.a. om socialtjänstensgrundläggande synsätt och om vilket ansvar de enligt lagstiftningen har. I 5 § socialtjänstlagen anges att skallmedverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan,organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen. Utskottet behandlade ett liknande mofionyrkande (s) i sittbetänkande SoU 1986/87:30 s.24-25 och uttalade då sammanfattningsvis att utskottet 24 delademotionärernas uppfattning att det är av stor vikt att ges SoU 1987/88:17 en reell möjlighet att delta i samhällsplaneringen samt attsåväl socialtjänstlagen som den nya plan-och bygglagen utgår från en sådanmedverkan. Några åtgärder från förordades inte. har för att delta i utvecklingsarbetet påområdet utgivit en remissutgåva av allmänna råd om isamhällsplaneringen. Att medverka i samhällsplaneringen är en lagfäst uppgiftför . Det åligger kommunen all tillse att medel för verksamhetenställs till förfogande. I den mån kommunen vill genomförasärskilda utvecklingsprojekt kan bidrag sökas från anslaget H 4. Mot bakgrundav det anförda anser utskottet inte att yrkande 1 i motionen bör föranledanågon åtgärd. Utskottet avtyrker alltså motion So227 (s) såvitt nuär i fråga. Då det gäller frågan om utbildning av och informafion fillpersonal och politiker vill utskottet erinra om att enligt sittnyligen erhållna uppdrag om utvärdering av socialtjänstlagen bl.a. skallredovisa synpunkter vad gäller utbildning och handledning för såväl berördapersonalkategorier som för förtroendevalda. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill även yrkande 2 i motion So227 (s). Ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom I motion So214 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att starta ett socialt stödprojektbland invandrarungdom i enlighet med motionens förslag. Mofionärerna anser alldet krävs ett sammansatt åtgärdsprogram för att stötta de arbetslösainvandrarungdomar som är, eller håller på all bli, utslagna. I detta bör enliglmotinärerna ingå ett socialt stödprojekt, som bör organiseras så att invandrareanställs för att arbeta inom sin egen nations- och språkgrupp. De invandraresom skall arbeta med verksamheten måste enligt motionärerna ges en grundligutbildning för att finna sig väl till rätta bland svenska institutioner ochandra vårdområden, inom utbildningssystemet och inom arbetsmarknadsväsendet.Delta är, framhåller motionärerna, nödvändigt för att invandrarungdomen skallfå det konkreta stöd de behöver i olika situationer. Utskottet har behandlat likartade yrkanden flera gångertidigare och senast i betänkandet SoU 1986/87:22 s.28-29 där utskottetutförligt redogjorde för dittills gjorda satsningar och vartill hänvisas. I budgetproposifionen, bil. 11 , gesen samlad redovisning för ungdomsfrågor som behandlas inom såväljordbruksdepartementet som övriga departement. Däri anförs bl.a (s.88) att enangelägen fråga är att förstärka invandrarungdomarnas möjligheter till en godutbildning då ungdomar med utländsk härkomst i högre grad än andra väljer dekortare utbildningsvägarna. Vidare anförs under avsnittet ungdomars möjlighetertill fritid och engagemang (s.97) att invandrarungdomar i många fall på etlnaturligt och otvunget sätt har kommit in i det svenska föreningslivet, samt attstödja och underlätta samverkansarbetet i det lokala föreningslivet 25 är enmycket vikfig del av vår invandrarpolifik. Regeringen har givit ocharbetsmarkiiads- SoU 1987/88:17 styrelsen i uppdrag att gemensamt la initiativ till insatser i syfte attförstärka och utveckla samarbetet mellan och arbetsförmedlingen i landets kommuner. Avsikten rned initiativet är bl,a, att stärka ungdomars - ' Denna satsning avser givetvis i hög grad invandrarungdom. Mol bakgrund av del anförda anser utskottet inte allmotion So214 (vpk) bör föranleda någon åtgärd. Ulskoltet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen under anslaget H 4. Frågan om kvinnors missbruk och de särskilda krav sommåste ställas på vården av kvinnliga missbrukare behandlas i tre motioner. I motion So237 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande av , vad iriiotionen anförts om kvinnor och missbruk Q7-A'rt/!t/fJ). frarnhålleratt alkoholkonsumtionen har ökat bland kvinnor och att alkohol är en åvde vikfigaste kända faktorerna bakom fosterskador. Trots detta är , , enligtrnotionärerna vaksamheten mol kvinnligt alkoholmissbruk betydligt lägre änmol manligt, Infomalion om det kvinnliga alkoholmissbruket måste