bet · GB01KrU21 · 1987-12-31 00:00:00 — Handlingsprogrammet innehåller följandeavsnitt, nämligen inventering och dokumentation, skydd och konservering, forskningoch utveckling, utbildning saml uppföljning, samordning och information. Kulturministern räknar med att insatserna enligtprogrammet skall rymmas inom en årsram på 10 milj. kr. Av detta belopp beräknas för nästa budgetår 5 milj. kr. under anslaget Kulturmiljövård och lika myckel under anslaget B 5. Åtgärder möt luftföroreningar och försurning på huvudtitel XIV (prop. 1987/88:85 s. 315, JoU 1987/88:23). '" Utskottet lar i följande huvudavsnitt ställning tillmedelsanvisningen för nästa budgetår. I motion 1987/88:Kr230 (fp) påpekas - med hänvisning lilldet av RAÄ utarbetade handlingsprogrammet - alt korrossionshasligheten ärstörre i än i någon annan ort i landet, något som är en följd avsamspelet mellan luftföroreningar, hög luftfuktighet och kloridjoner frånhavsvattnet. Motionärerna hänvisar vidare till alt kommer altunder innevarande år ha tagit fram ell eget handlingsprogram för åtgärder isyfte att avhjälpa korrossionsskador på kulturhistoriskt värdefulla byggnaderoch statyer. Motionärerna vill att RAÄ skall få i uppdrag att avsätta medel ibudgeten /90 för kullurvårdande insatser av angivet slag. Utskottets ställningstagande i del föregående innebär altutskottet som en riktpunkt godtar en insatsram på 10 milj. kr. för genomförande av handlingsprogrammet. Det bör ankomma på RÅÄ att - utifrån den självklara utgångspunkten att insatserna skall styras dit de bäst behövs - , bedöma behovet av insatser i bl.a. . Motionen aktualiserar också behovet av att begränsa trafikens miljöeffekter i storstadsregionerna. Utskottet vill därför understryka vikten av del arbete som kommer att utföras av den utredning om storstadstrafiken som, enligt vad utskottet inhämtat, nu tillsatts och som skall la fram etl sarrilat program för begränsning av trafikens miljö- och hälsoeffekter i storstadsområdena (utredningen omnämnd i prop. s. 125). Utskottet anser att mofioiien får anses besvarad med del anförda. Vården av kulturlandskap och fornlämningar ' Enligl propositionen skall insatser göras för attkraftigare fästa uppmärksamheten på odlingslandskapets kulturvärden. Samverkanmellan kultur- och naturvårdande insatser för bevarande av kulturlandskap skallutvecklas ytterligare. RAÄ skall ges ökade resurser för säkerställande och vårdav kulturlandskapets miljöer och för vården av fornlämningar. I propositionen lämnas följande beskrivning avodlingslandskapets kultur värden (s. 127). I ettkullurmiljövårdande perspektiv är dagens kulturlandskap eller odhngs- KrU1987/88:21 landskap summan av hur marken i olika former utnyttjals i ekonomisktavseende under fiera århundraden. I det traditionella svenska kulturlandskapetkan brukningscentrum - byn eller gården - tillsammans med inägorna -åker ochäng - samt landskapels olika gräns- och sambandslinjer - hägnader, fädrev,ägogränser och vägar - ses som grundelementen i detta landskap. Men också utmarken- skogen för bete, ved- och virkesfångst - var en del av systemet. Deltalandskap har efler hand kommit att förändras i hög grad, men har också ofta isig bevarat vikliga grundelement från äldre markanvändningar. Kulturlandskapet är därmed en viktig del av del. Kulturlandskapet, med dess rnångfaselterade innehåll frånmånga skeden, ger oss möjligheter att förstå öch uppfatta landskapetshistoriska utveckling. Därmed förmedlar del också insikter om hela vårtkulturella arv och om tidigare generafioners villkor för liv och arbete. Detinnefattar de kulturbetingade biotoper för växt- och djurliv, som vi numerauppfattar som väsentliga och ofta specifikt svenska värden i landskapsbilden. Utskottet anser att den lämnade beskrivningen avodlingslandskapets kulturvärden visar alt frågan om bevarandet avodlingslandskapet eller kulturlandskapet i hög grad är en angelägenhet förkullurmiljövården. bör betonas alt - som framhålls i propositionen -det inte går att dra någon fast gräns mellan kulturlandskapets kulturvärden ochdess naturvärden. Detta konstaterande leder till slutsatsen att insatserna förvård och säkerställande av värdefulla miljöer i odlingslandskapet måste ses somen gemensam angelägenhet för kulturmiljövården och naturvården. Insikten ombehovet av ökade insatser på området har vuxit sig alltstarkare. Utskottet har inte något alt erinra mol vad som anförs ipropositionen i denna del eller mot det synsätt på frågorna om hur arbetet påområdet skall drivas i fortsättningen. Utskottet anser därför att detta arbetebör ha den inriktning som framgår av följande fem punkter. Ansvaret för kulturlandskapets vård måste iförsta hand läggas på jord- och skogsbruksnäringarna. Kulturvärdena måste tas lill vara vid brukandet av marken. Brukarna åläggs all la hänsyn tillkullurmiljövårdens intressen genom dels bestämmelserna i skogsvårdslagen(1979:429) och därtill anknutna föreskrifter, dels bestämmelser i lagen omskötsel av jordbruksmark; sistnämnda lag kommer att ändras så att del i dennauttryckligen föreskrivs en skyldighet att vid markanvändning i jordbrukethänsyn även skall tas till kullurmiljövårdens intresse (prop. 1987/88:128, JoU1987/88:24). Även specifika kultur-och naturvårdsinsatsermåste sättas in, nämligen för att slå vakt om särskilda bevarandevärden ochviktiga miljöer. Omfattande insatser görs efler förslag påjordbruksdepartementets saml miljö- och huvudtitlar(förslagen behandlas i jordbruksutskottets betänkanden JoU 1987/88:17, 18 och24). Frågan om samordning mellan natur- och kulturvårdandeinsatser uppmärksammas. Tanken på ett särskilt säkerställakulturlandskapsmiljöer KrU 1987/88:21 avvisas på skäl som redovisas ipropositionen. Det finns i sammanhanget skäl att understryka vadkulturministern anför om behovet av att i samband med den aviserade översynenav naturvårdslagen närmare överväga utformningen av naturvårdslagensbestämmelser om kulturvärdena. En strävan efler helhetssyn måste vara vägledande både förnaturvården och kulturmiljövården. Det måste vara en viktig uppgift främst förde centrala verken, RAÄ och , alt utveckla sektorssamverkanpå ett sådant sätt att de offentliga insatserna får största möjliga utfall iform av bevarade kulturlandskapsvärden. På regional nivå underlättas dennasamverkan genom all svarar både för kulturmiljövården och naturvården.Det bör påpekas all allmänna samordningsfrågor i viss utsträckning behandlas iprop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet, i vilken också den angivnaöversynen av naturvårdslagen aviseras (se närmare nämnda prop., främst kapitel3). RAÄ bör filldelas särskilda medel för insatser för vårdoch säkerställande av kulturlandskapets värden; hitintills har kostnaderna försådana insatser helt fått ske inom ramen för nalurvårdsanslagen. R AÄ;s anslagbör ökas med 4 milj. kr. Ulskoltet har inte heller något att erinra rriot vad somanförs om kulturlandskapets byggnader. RAÄ bör i ökad utsträckning väga invärdet av den samlade miljön vid sin bidragsfördelning i fråga om vård avkulturhistoriskt värdefulla byggnader. behandlades ingående frågan omfornvårdens inriktning (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 437-438, KrU 1985/86:18,rskr. 1985/86:192). Därvid slogs fast bl.a. den enskilde markägarens ansvarinom ramen för en naturlig markhävd liksom bl.a. vikten av en samverkan mellanstat och kommun då det gäller del urval av fornminnesplalser som kan vårdas medhjälp av allmänna medel. I den nu aktuella propositionen föreslås all RAÄ skalltillföras särskilda resurser för fornvård - 6 milj. kr. - som en följd av altresurserna till fornvården i form av beredskapsarbeten minskal. Utskottet, som behandlar frågan om medelsanvisningen i detföljande, ansluter sig även i denna del till vad som anförs i propositionen menåterkommer i samband med molionsbehandlingen till frågan om ytterligarestatliga insatser för bl.a. fornvården. Ulskoltet diskuterade i sitt av riksdagengodkända betänkande KrU 1986/87:15 relativt utförligt de problem som uppståttför fornvårdsarbe-tet lill följd av att beredskapsarbetena minskal kraftigt.Utskottet - som också diskuterade behovet av åtgärder för odlingslandskapet -kom fill slutsatsen all del är oundgängligen nödvändigt att RAÄ tillförs ökadeordinarie resurser för vård av fornlämningar och kulturlandskap. Utskottet ser mot den angivna bakgrunden medtillfredsställelse att regeringen nu föreslås att särskilda medel beräknas tillRAÄ såväl för att säkerställa kulturlandskapets värden som för att görainsatser för fornvården. måste ulskoltet konstatera alt - somframgår av såväl motion Kr9 (fp) som motion Krll (s, c) och som slår iöverensstämmelse med synpunkteri motion Kr214 (s) - de föreslagna insatserna inte är tillräckliga KrU1987/88:21 för attstaten fullt ut skall kunna la sitt grundansvar för fornvården. närmareutvecklas i motion Krll kan - i överensstämmelse med vad som anges ipropositionen - kommunerna komma att spela en viktig roll i fornvårdsarbetetunder den viktiga förutsättningen att de statliga organen kan biståmed rådgivning, utbildning och planering/projektering. kommer attdet finns fornlämningsområden som kräver mer specialiserade insatserän vad flertalet kommuner och markägare kan åta sig. gällerresurser för kulturlandskapet framstår det enligt utskoltets mening somnödvändigt med ökade resurser för RAÄ och länsstyrelserna. hänsyntill den ökade vikt vid kulturmiljövården som regeringen ger uttryck åt ipropositionen anser sig utskottet kunna utgå från all regeringen i den kommandebudgetbehandlingen ägnar frågan om behovet av en fortsatt utbyggnadav de här behandlade resurserna stor uppmärksamhet. anserdärför att mofionerna inte behöver föranleda någon åtgärd (Kr214,Kr9 yrkande 1. i här aktuell del och Krll). Med hänvisning lill vad skalteutskollel anfört i delyttrande, som kulturutskottet inhämtat över motion Krl5 (m) yrkandena 2 och 3,avstyrker kulturutskottet yrkandena. Dessa innehåller önskemål om skattereduktionför genomförda vårdåtgärder för bibehållande av det öppna landskapet saml omsänkning av taxeringsvärdet för fasligheter som hyser fornlämningar,kulturhistoriskt värdefull bebyggelse eller intressanta kullurlandskapsavsnilt. Utskottet avstyrker även yrkande 1 i den nämnda mofionen,Krl5. Motionärerna vill att stödsystemet inom jord- och skogsbruksnäringenskall ges en sådan utformning att kulturlandskapets öppna karaktär kan bibehållas.Utskottet hänvisar fill att - som framgår av den tidigare redovisningen-jordbruksutskottet i flera olika sammanhang behandlar spörsmål ominsatser för bevarandet av odlingslandskapet. Vissa frågor om byggnadsvård Det föreslås i propositionen alt kulturmiljövårdensresurser för byggnadsvård stärks, bl.a. med avseende på frågor om ersättningtill fastighetsägare vid byggnadsminnesförklaring. I propositionen lämnas en redovisning för de olika vägarpå vilka del statliga stödei fill byggnadsvården kanaliseras. Utskottet, somhänvisar fill denna redovisning (prop. s. 133), vill erinra om att utskottet idet föregående tillstyrkt en ökad satsning på insatser mot de hot omförstörelse av värdefulla byggnader som luftföroreningarna och försurningeninnebär. RAÄ;s anslag för byggnadsvård föreslås bli förstärkt med 1 milj. kr.bl.a. för att länsstyrelserna skall få ökade möjligheter att driva angelägnabyggnadsminnesförklaringar även i de fall där hinder möter i fråga omersättningskrav. Utskottet - som i ett senare avsnitt behandlar frågan ommedelsanvisningen för nästa budgetår - ställer sig bakom den ökade satsningenpå denna del av . För innevarande budgetår uppgår anslagsposten Bidrag fillvård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse lill , varfill kommer bl.a. 29 ersättningenligl byggnadsminneslagen med . Som förut angivits KrU1987/88:21 förordasen höjning av det sistnämnda beloppet med 1 milj. kr. förslaginnebär härutöver en medelsuppräkning som ger utrymme för endast en mindrehöjning av bidraget till vård av kulturhistoriskt värdefulla I en rad motioner - Kr418 (m,fp), Kr5 (m), Kr7 (m), Kr8(s), Kr9 (fp), KrlO (s) och Krl4 (c) - uttrycks stor oro för alt de statligaresurserna för byggnadsvård är otillräckliga. Synpunkter i frågan utvecklassärskilt utförligt i sistnämnda motion. Motionärerna hänvisar till att anslagetenligl RAÄ;s anslagsframställning urholkats med 5 milj. kr. jämfört med år1981. Med de medel som slår till buds finns enligt motionärernaendast möjlighet alt vårda ett exklusivt urval av kulturhistoriskt värdefullabyggnader. Endast en mycket liten del av resurserna kan gå till bevarande avsådana byggnader som har ett regionalt eller lokall intresse men som är av storbetydelse för att stärka en bygds identitet. I fiera av motionerna understrykssärskilt vikten av att man ger ett stöd för alt bevara den äldrefimmerhusbe-byggelsen. Även anknytningen till turismen understyrks imotionerna. Också enligl utskottels mening är det ängeläget attbyggnadsvårdsanslagel i fortsättningen ges en hög prioritet. Anslaget har haftstor betydelse och den reala minskningen av anslaget sömblivit en följd av alt andra satsningar på kulturmiljösektorn varit nödvändigabör inte få fortsätta. Prövningen av frågan orii medelsanvisningens storlek fårske i budgetsammanhang. Svårigheterna för byggnadsvården att få fillräckligaresurser har också accentuerats genom minskningen av beredskapsarbeten somavsett restaureringar och upprustning av kulturhistoriskt värdefulla byggnader.Därtill kommer de förändringar i för byggnadsvården negativ riktning som skergenom regelförändringen rörande sådana arbeten (se AU 1987/88:11 s. 47). Uiskottei anser i överensstämmelse med vad som tidigareangivits alt de insatser som hänger samman med luftföroreningar och försurningär mycket angelägna. Det finns därför inte anledning till någon erinran mol deninriktning budgetförslaget har. Utskottet utgår emellertid frånatt regeringen vid den komriiande budgetberedningen överväger möjligheterna attöka byggnadsvårdsanslagel. Utskottet anser med hänsyn till del anförda allföljande motioner inte påkallar någon åtgärd, nämligen' motion Kr418yrkande 2, motion Kr5 yrkande 1, motion Kr8 yrkande 1, motion Kr9 yrkande 1,motion KrlO yrkande 1 och motion Krl4 yrkande 1. Yrkandet i motion Kr7behandlas under avsnittet anslagsfrågor. I propositionen behandlas förutsättningarna för bevarandeav vissa typer av kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Det gäller särskilt herrgårdsmiljöer och industriminnen. Dessa anläggningar representerar miljöer med betydan de kulturvärden, som bevarandet ofta är knutet till särskilda problem. Del kan vara frågor om t.ex. lämplig användning av byggnader och anläggningar liksom frågor om ekonomin för drift och underhåll. Del erinras om att tidigare (KrU 1985/86:8, rskr. 1985/86:47) uttalat sig för en vidare utredning i ämnet. Kulturministern anger också alt han avser att återkomma till regeringen med förslag om formerna för den fortsatta beredningen av frågan. Med hänsyn till del anförda anser utskottet alt det inteär erforderligt med KrU 1987/88:21 någon åtgärd med anledning avmotion Kr222 (fp) yrkande 12 vari - under hänvisning till -systemet i - yrkas att vad som anförs om behovet av enspeciallagstiftning för alt hålla samman kulturmiljöer skall ges regeringentill känna. Utskottet förutsätter att de av begärda övervägandenakommer lill stånd utan dröjsmål. Information och kunskapsuppbygnad om kulturmiljöns värden Insatser för information och kunskapsuppbyggnad skallenligt propositionen få en framskjuten position i kulturmiljöarbetet. RAÄ skallges ökade resurser för dessa ändamål. Kulturministern framhåller all med de mål och deutgångspunkter för kullurmiljövårdens olika aspekter som angivits ipropositionen är uppbyggnad och förmedling av kunskap och information omkultlirmiljövårdens olika aspekter strategiskt vikfiga uppgifter. Han utvecklarsina synpunkter i detta hänseende utförligt (prop. s. 134). Därvid behandlarhan uppgifterna för kommunerna, för RAÄ och länsstyrelserna och för skolan. Dådet gäller museernas medverkan i kulturmiljövården - något som behandlasutförligare i följande avsnitt - betonar han främst vikten av all denoffentliga kulturmiljövården samverkar med och aktivt stödjer frivilligtengagemang och arbete. Kulturministern framhåller också att de enskildamedborgarnas engagemang är en bas för kulturmiljövården och att detta i höggrad kanaliseras genom bildningsförbundens cirkelverksamhel och genom hembygdsföreningarna. Den ökade tonvikt som kullurmiljövårdens myndigheter börlägga på kunskapsuppbyggnad, kunskapsförmedling och information förutsätter förstärktaresurser. För ändamålet beräknas en anslagshöjning lill RAÄ med 2 milj. kr. I två mofioner - Kr6 (c) och Kr9 (fp) - tas upp frågor,som kan sägas ha den gemensamma utgångspunkten att del är viktigt attlänsstyrelserna och de regionala museerna får resurser så att de kan ta sittansvar då det gäller kunskapsuppbyggnad och' kunskapsförmedling påkulturmiljöområdet. I motion Kr6 innebär yrkandet att skall uttala attresursfrågorna för den regionala nivån måste beaktas och i motionKr9 påtalas behovet av ett klarläggande av vem som skall hainformationsansvaret. Utskottet vill ansluta sig till det synsätt som kommertill uttryck i motionerna och som stämmer överens med vad som anförs i propositionen, nämligen att frågan om kunskapsuppbyggnad och informafion rörande kulturmiljön måste ha sin tyngdpunkt på den regionala och lokala nivån. Detta är nödvändigt för att del skall bli möjligt att göra kullurmiljövårdentill en angelägenhet för alla. Grunden måste läggas i hemmet och i skolan. I fråga om skolans arbete vill ulskoltet framhålla betydelsen av att den undervisning , imiljöfrågor som aviserades i årets budgetproposition även kommer alt omfattakulturmiljöfrågor. För de vuxna medborgarna är - förutom länsstyrelsernas ochlänsmuseernas verksamhet - den verksamhet av stor betydelse som bedrivs avbl.a. hembygdsrörelsen och bildningsförbunden. Regeringens förslag innebär ökaderesurser fill RAÄ, något som även bör vara lill Del finns således anledning utgå från att det i KrU 1987/88:21fortsättningen inte kommer all finnas någon särskild anslagspost för länsstyrelsernassamhällsinformation (prop. 1987/88:100 bil. 15 s. 61, BoU 1987/ 88:18). Medelför ändamålet kommer i stället att räknas in i medlen för övrigaförvaltningskostnader. Utskottet vill understryka att ifrågavarande medel fåranvändas bl.a. för kulturmiljöinformation. Då det gäller ansvaret förinformationen vill uiskottei framhålla alt, enligl vad utskottet inhämtat, detinom RAÄ pågår en studie om samarbetsmönstrel ute i länen mellan RAÄ,länsstyrelserna och länsmuseerna. Resultatet av denna studie bör kunna fåbetydelse bl.a. då det gäller den i motion Kr9 upptagna frågan. 1 enlighet med det anförda anser utskottet alt någonåtgärd med anledning av motionerna i här aktuell del inte är erforderlig (Kr 6yrkande 3 och Kr9 yrkande 2). Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra motvad som anförs i propositionen i här aktuellt avseende. Ulskoltet vill särskiltunderstryka viklen av alt den resurs som länsmuseerna utgör tas till vara. Inteminst kommunerna bör kunna utnyttja dem i ett läge då kommunerna genom PBL fåttnya och vidgade uppgifter då del gäller att ta till vara kulturvärdena imiljön. Utskottet vill här också uttala sin anslutning till vadsom anförs i propositionen (s. 135) om kullurlurism. Kulturminnen och andrasevärdheter spelar en mycket stor roll för turismens innehåll. På motsvarandesätt är del naturligt alt kulturmiljövården bl.a. med utgångspunkt i uppgiftenatt levandegöra kulturarvet, uppfattar turisterna i som en viktigmålgrupp för insatserna. Utskottet har bl.a. med anledning av förslag i proposifion1987/88:64 (s. 35) om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland uttalat sig om stöd för att ta till varakulturen som en regional utvecklingskraft. I enlighet med vad som uttalas i dennu aktuella proposifionen bör vad som då anfördes om möjligheterna attutveckla s.k. kulturturism och den betydelse sådana insatser kan ha för olikaorter generellt beaktas inom den statliga kulturmiljövården som en avutgångspunkterna för dess arbete. De centrala museernas uppgifter inom kulturmiljövården. I propositionen förordas att de kulturhistoriskacentralmuseernas uppgifter och medverkan i kulturmiljövården skall utvecklas. I propositionen redovisas innehållet i en promemoria - (Ds1988:6) Cenlralmuseerna och kullurmiljövården - som utarbetats under medverkanav RAÄ, och de berörda lokala museerna. Utskottet hänvisartill den redovisning för promemorian som finns i propositionen (s. 136). 1överensstämmelse med vad som anförs i promemorian ställer ett vidgatkullurmiljöperspekfiv nya krav på museernas verksamhet som de kantillföra kulturmiljöarbetet värdefulla kunskaper och i sin utåtriktade verksamhetbidra fill alt engagemanget i kulturmiljövården ökar. Kulturministern anser detangeläget att den hittillsvarande samverkan mellan decentrala kulturhistoriska museerna och RAÄ kan vidareutvecklas. Han utvecklardetta närmare och anför vidare bl.a. alt promemorian bör kunna ligga till grundför ett sådant samarbete, där uppgiften att tillgodose länsmuseernas behov avservice, stöd och kunskaper är ett grundläggande moment. Utskottet delar denna uppfattning och tillstyrker såledesregeringens förslag. Då det gäller de regionala museerna och kulturmiljövårdenvill utskottet i anslutning till vad som anförts i föregående avsnitt framhållaföljande. Eftersom utskottet anser alt tyngdpunkten i kulturmiljöarbetet måsteligga på del regionala och lokala planet är det av stor vikt alt samspeletmellan de regionala museerna och länsstyrelserna - med den expertfunktion somlänsantikvarieorganisationen innnebär - kan bibehållas och utvecklas.Synpunkter av i huvudsak detta innehåll redovisas också i propositionen, där enhänvisning till proposition 1986/87:97 om de centrala museernas uppgifter ochansvar görs. Som också anges i den nu aktuella propositionen får de regionalamuseerna genom kulturmiljöarbetet en naturlig kontaktyta med samhällsarbetetutanför kultursektorn. Utskottet anser det också angeläget peka på att denregionala samverkan som kan ske genom alt svarar för såvälkulturmiljövård som naturvård kan få ell ytterligare stöd genom de möjligheterlänsmuseerna har att koppla samman natur och kultur. KrU 1987/88:21 Anslagsfrågorför /89, m.m: Regeringen har i proposition 104 föreslagit att riksdagenför nästa budgetår anvisar till F 31. ;Förvaltningskostnader etl förslagsanslag av . och till F 32.Kulturmiljövård ett reservationsanslag av . Vidare har regeringen- i budgetpropositionen - föreslagit all för samma budgetår till F33. : Uppdragsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av . Förslaget till medelsberäkningar under anslagen F 31 och F32 framgår av följande sammanställningar. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bidrag till organisationer och föreningar - 318000 -1-8320000 ' 1 anslagsposten ingår anslagsposternaFörvaltningskostnader med . och Fornminnesinventering med 12 780000kr. KrU 1987/88:21 , Beräknad ändring 1988/89 L Vård av kulturhistoriskt 2, Vård m. m. av kultur- vecklingsverksamhet m. m. 4, Insatser mot luftför- + 618000'- ' I anslagsposten ingår anslagsposterna Bidrag till vårdav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med . Bidrag tillrestaurering och värd av kyrkor m. m. på med . Ersättningenligt byggnadsminneslagen med . ' Medel för detta ändamål har tidigare redovisats underanslaget Bidrag lill särskilda kulturella ändamål. Ulskottets ställningstaganden i föregående avsnitt innebäratt utskottet ställer sig bakom den inriktning på kulturmiljöbudgeten somregeringen föreslagit. Utskottet har också med anledning av motioner diskuteratbehovet av fortsatta resursförstärkningar under kommande budgetår. Ett antalmotionsyrkanden som avser en medelsanvisning utöver den av regeringenföreslagna har väckts. Dessa redovisas i det följande i anslutning, fill deolika anslagsposterna under anslaget F 32.