bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessa överläggningar har givit tillfälle till informationsutbytei frågor av gemensamt intresse, t.ex. pågående regleringsarbete, innebörden avEG:s nya harmoniseringsmetod, metoder för bedömning och reglering av farligaämnen, utbildnings- och forskningsfrågor samt information om förberedelserinför möten i viktiga internationella miljöorganisationer. har visat intresse för svenska åtgärdervad gäller t.ex. miljöskydd inom jordbruket, regleringen av användning avkadmium, begränsningar av svavelutsläpp samt bedömning av farliga ämnen. En fråga som tilldragit sig stor uppmärksamhet ireladonerna Sverige-EG rör bestämmelser för bilavgaser. Andra frågor somuppmärksammats i miljösamarbetet är luftburna föroreningar, klimatförändringar,begränsning av miljörisker vid stora industrianläggningar, föroreningaroch åtgärder mot jordförstöring. Dessa frågor behandlades bl.a. vid ett mötemellan samtliga EFTA:s och EG:s miljöministrar i Nordwijk iNederländerna. Vid mötet gjordes en kraftig markering av behovet av ökatsamarbete mellan alla länder i i enlighet med Luxemburgdeklarationenfrån , som utgör grunden för EFTA-EG-samarbetet. Man enades också om att möten med miljöexperter på högnivå från medlemsländerna skall äga rum minst en gång . Vid behov skallockså ytterligare ministermöten hållas. Samddigt framhöll ministrarna att detförstärkta miljösamarbetet mellan och inte fick försvåramiljösamarbetet i vidare europeiska och globala miljöfora. Luxemburgdeklarationen nämner uttryckligen miljö som ettlämpligt samarbetsområde mellan EFTA och EG. Enligt propositionen välkomnar regeringen de överenskommelser om starkare samarbete på miljöområdet som man enades om vid det nyssnämnda ministermötet i . Genom de förstärktakonsultationsförfarandena finns nu praktiska möjlighe- UU 1987/88:24 ter att intensifierasamarbetet. har också därigenom fått potentiellt Bilaga 9 bättre möjhgheter attpåverka EG i många miljöfrågor. Det blir lättare att angripa miljöfrågorna iett bredare perspektiv och inte se dessa enbart som Ländernainom prioriterar skilda miljöfrågor på I åtskilligafall är berett att gå betydligt längre i åtaganden än många andra länder. Detär emellerid angeläget att samverkan kommer till stånd så att man sålångt möjUgt kan undvika dubbelarbete och onödiga Imotion U5 (c) understryks värdet av en positiv miljöpolitisk utveckling i helaVästeuropa. Enligt modonen föreligger det dock en risk att den europeiskaintegrationen kan skapa svårigheter för en mer långtgående nadonellmiljöpolitik. För måste det vara en självklarhet att inte gå med pånågra restrikdoner mot våra möjligheter att ställa mer långtgående miljökrav änvad som kan vara accepterade i andra länder, även om dessa krav skulle kunnaverka hämmande på det fria varuflödet. Ifolkpartiets partimotion U6 anförs att miljöfrågorna blivit alltmer internationella dll sin karaktär och att internationellt samarbete är en förutsättning för att kunna avvärja bl.a. de globala miljöhoten. Också skulle ha mycket att vinna på att andra länder bättre renade sina , . Motionen utmynnari ett yrkande att samarbetet på hög tjänstemannanivå intensifieras. Imodon U7 (m) framhålls att miljöproblemen i kräver drastiska åtgärderinte bara i utan framför allt i . För framdd är detmycket viktigt att de östeuropeiska länderna vidtar effektiva miljövårdsåtgärder.Inom finns det generellt sett en betydligt större miljömedvetenhet.Utformningen av regler inom EG kommer i många fall att vara styrande även förSverige. De möjligheter till konsultationer och diskussioner som finnsmåste utnyttjas för att skapa regler som bättre skyddar miljö. AttSverige inte är medlem i EG innebär dock enligt motionen att våra åsikternormalt får mindre tyngd. Utskottethar i olika sammanhang konstaterat att de stora miljöproblemen till sinkaraktär är gränsöverskridande och i många fall utgör ett globalt hot motmiljön (se t.ex. JoU 1987/88:8 och 11-12). anordnade utskotteten hearing med representanter för och miljö- ochenergidepartementet om det internationella miljövårdssamarbetet, innefattandebl.a. en genomgång av det aktuella läget på flertalet sakområden. Mot bakgrundav denna redovisning och uppgifterna i propositionen kan utskottet medtillfredsställelse konstatera att man från sida intensifierat det internationellaarbetet. I enlighet med vad som anförs i motion U6 år det värdefullt om dettaarbete kan förstärkas ytterligare. Inom ramen för ett ökande internationelltsamarbete bör man dock från svensk sida slå vakt om de resultat som hittillsuppnåtts i det nadonella miljövårdsarbetet. Utskottet utgår också från att enharmonise- 8Riksdagen 1987/88.9 saml. ring på detta område intefår utgöra hinder mot en fortsatt hög ambidonsnivå \J\J 1987/88:24 i vårt eget miljövårdsarbete. , Bilaga, 9 propositionen anförts under rubriken föranleder ingenannan erinran från utskottets sida än att frågan har nära beröring medjordbruks- och Iivsmedelspolidken, som utskottet behandlat i föregåendeavsnitt. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Håkan (), (), (), MardnSegerstedt (s), (), (), (),(), (), (),' (vpk), (), (), Kersdn () och BengtA Klang (fp). JanJennehag (vpk) anser att utskottets yttrande fr.o.m. det stycke under rubrikenInledning som börjar med "Från de" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till de synpunkter som anförs i modon U3 av m.fl. omriktlinjerna för en svensk alleuropeisk polidk. Vidare instämmer utskottet iden kritik som motionärerna riktar mot den outvecklade miljöpoUtiken och denhårt kemikaliserade jordbruks- och livsmedelsproduktionen i . Enharmonisering pä dessa områden är oförenlig med en fortsatt hög ambitionsnivåpå motsvarande områden för del. Från de synpunkter utskottet har attföreträda tillstyrker utskottet motionärernas yrkande att proposidonen avslåsoch att formulerar riktlinjerna för en alleuropeisk politik ienlighet med motionen.. Med detta ställningstagande saknar utskottet anledningatt gå närmare in på de sakområden i proposidonen som tillhör utskottetsberedningsområde. 1987/88:2 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU1987/88:24 Bilaga 10 har berett nåringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposidon 1987/88:66 om och den västeuropeiskaintegrationen jämte motioner. I detta sammanhang behandlar näringsutskottet även tvåmotioner som har hänvisats till näringsutskottet. Det gäller dels enmotion som väcktes med anledning av proposition 1986/87:74 omnäringspolitik inför 1990-talet, dels en motion som har avlämnats underallmänna motionstiden . Med det yttrande som hår följer överlämnar näringsutskottettill utrikesutskottet - under förutsättning av dess medgivande - de tvåmotionerna i berörda delar. häri en skrivelse tillutrikesutskottet lämnat vissa synpunkter på den aktuella propositionen med hänsyntill industrins intressen. Skrivelsen har översänts till näringsutskottet förkännedom. Av de motioner som har väckts med anledning av proposition1987/88:66 kommenterar näringsutskottet följande: 1987/88:U3 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen 1. som sin meningger regeringen dll känna vad i motionen anförts om utgångspunkterna ochriktlinjerna för en svensk alleuropeisk politik, 2. med avslag påproposition 1987/88:66 som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om och dén västeuropeiska integrationen. 1987/88:U5 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandenåatt 1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den allmänna inriktningen av arbete vad gäller deneuropeiska integrationen, 10. somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensktdeltagande i det europeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet, 12. som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning kringtjänstehandeln och de finansiella tjänsternas roll i den europeiskaintegrationen. 1987/88:U6av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att UU 1987/88:24 Bilaga 10 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en bättre analysav de villkor EG-samarbetet ställer svenskt ': näringsliv inför, 4. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om EG-samarbetebeträffande tjänstesektorn, 5. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt deltagande i enöppen bank- och försäkringsmarknad i , 8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målet för svensk EG-politik måste vara att svenska medborgare och företag på vitbokens alla områden får åtnjuta samma fri- och rättigheter som medborgare och företag i :s medlemsländer samt att svenskar och svenska företag inte i något hänseende skalldiskrimineras. 1987/88:U7 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandenaatt 1. avslår de avregeringen förordade riktlinjerna i,proposition 1987/88:66, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts såsom riktlinjer för Sverigesdeltagande i det västeuropeiska samarbetet, 7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhandlingar i syfte att uppnå en tullunion mellan och EG, 9. hos regeringen begär förslag till avskaffande av lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m., 10. hos regeringen begär förslag till övriga åtgärder föratt undanröja hinder för utländska förvärv av aktier i svenska bolag, i enlighet med vad som i motionen anförs, 13. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellanSverige och EG, 14. hos regeringen begär förslag tillfinansiering av svenska företags medverkan i EG:s forsknings- ochutvecklingsprojekt i enlighet med vad som i motionenanförs, , 18. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av harmonisering av svensk lagstiftningmed lagar och regler inom EG, 19. hos regeringen begär förslag tillformer för systematisk redovisning av lagar och regler inom EG vid förslag tillny svensk lagstiftning i enlighet med vad som i motionen anförs. kommenterar också följande motioner frånallmänna motionstiden som har hänvisats till utrikesutskottet: 1987/88:U522 av m.fl. (fp) vari - medmotivering i motion 1987/88:N304 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det europeiskaintegrationsarbetet. 1987/88:U523 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskningssamarbete inom ramen för EG:s ramprogram. 1987/88:U524 av AlfSvensson (c) såvitt gäller yrkandena att UU1987/88:24 4. hos regeringen begär förslagtill ett program för ett samlat forskningsut- Bilaga 10 byte som även gersvenska företag och forskningsinsdtutioner med EG-konkurrenterna jämbördigafinansieringsmöjligheter, 5. som sin mening ger regeringentill känna vad i modonen anförts om en förnyad prövning av en tullunion mellanEG och EFTA-länder. Demotioner som har hänvisats till nåringsutskottet och som med dettayttrande överlämnas till utrikesutskottet är följande: 1986/87:N150av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (6) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående forskningoch undervisning kring EG. 1987/88:N303av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (5) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om udändskamedborgares rätt att förvärva aktier i svenska aktie- och handelsbolag. Romfördragetom den Europeiska ekonomiska gemenskapen undertecknades . Genom dettafördrag åtog sig , , (), , och att söka skapa en gemensameuropeisk marknad. undertecknade länderna fördraget om Europeiskaatomenergigemenskapen. De hade bildat Europeiska kol- ochstålgemenskapen. samordnades administrationen av de tregemenskaperna, och kom de att sammanfattas under namnetEiiropeiska gemenskaperna (EG; European Communides). Med EG avses dock vanligenden ekonomiska gemenskapen (European Economic Community, EEC). Denumera tolv medlemsstaterna i EG har lyckats genomdriva flera av Romfördragetsmål. En tullunion är genomförd och länderna har gemensam handels-och jordbrukspolitik. har EG intensifierat arbetet med attuppnå det ursprungliga målet om en helt gemensam marknad. I juni 1985redovisade en vitbok med förslag till de åtgärder som krävs föratt fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital skall kunnauppnås. Den s.k. inre marknaden skall enligt beslut av det Europeiska rådetinom EG vara genomförd fill utgången av . Sverigeoch övriga medlemsländer i Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) harmed EG tecknat frihandelsavtal för industrivaror. är handeln meddessa varor mellan EFTA:s medlemsländer och helt fri från tullaroch kvantitativa importbegränsningar. Diskussioner om avveckling av andrahandelshinder pågår. Detta arbete har huvudsakligen sin utgångspunkt i dendeklaration som antogs vid EG:s och EFTA:s gemensamma möte på ministernivå iLuxemburg . I deklarationen uttalas en vilja att skapa ett dynamiskteuropeiskt ekonomiskt områdetill gagn för samtliga länder inom EFTA och EG. Som delmål nämns UU1987/88:24 harmonisering av tekniska handelshinder, förenkling avgränsformaliteter Bilaga 10 och ursprungsregler, eliminering av illojalahandelsmetoder och öppnande av den offentliga upphandlingen. Arbetet bedrivsför närvarande inom ramen för ett 15-tal arbetsgrupper. Samarbetet mellanEFTA-länderna och EG har bekräftats vid ett ministermöte i . I den nu aktuella propositionen föreslås vissa riktlinjerför medverkan i det västeuropeiska integrationsarbetet. Riksdagenbereds också tillfälle att ta del av vad regeringen har anfört om utvecklingenav det västeuropeiska samarbetet på olika områden. behandlar idet följande propositionen och motionerna såvitt de rör näringsutskottetsberedningsornråde. Riktlinjer för rriedverkan i det västeuropeiskasamarbetet, m.m. Den svenska utrikeshandeln är i stor utsträckning inriktadpå länderna inom kom värdemässigt av vår import av varor från EG-länderna.De tog emot av den svenska varuexporten. Motsvarandeandelar för handel med övriga länder inom EFTA var För tjänster saknas liknande statistik, men tillgängliga data tyder påatt också vår handel med tjänster är koncentrerad till EG- och När nu EG har föresatt sig att påskynda arbetet med attskapa en inre marknad år det, menar regeringen, av utomordentlig vikt attSverige kan knyta an till denna process. Det västeuropeiska integrationsarbetetkommer under alla omständigheter att gå vidare, anförs det i propositionen (s.28). För kan det aldrig bli fråga om att ställa sig vid sidan av utvecklingen.Tillgången till marknader utomlands har varit en förutsättning för att svenskaföretag har kunnat konkurrera med industrier i länder med betydligt störrehemmamarknader. Regeringen ger därför hög prioritet åt de västeuropeiskaintegrationsfrågorna. I propositionen (s. 4) föreslås bl.a. följande riktlinjerför det fortsatta arbetet. skall gå vidare i det nordiska samarbetet.EFTA:s roll skall stärkas som vi skall bredda och fördjupa samarbetetmed EG så långt detta är möjligt med hänsyn till neutralitetspolitik.Sverige skall medverka i EFTA:s och EG:s arbete på att åstadkomma ökadrörlighet för varor, tjänster, människor och kapital i . Vi skallverka för att det västeuropeiska samarbetet inom forskning och utvecklingförstärks. Med utgångspunkt i dessa riktlinjer skall regeringen bl.a. arbetaför att en gemensam marknad, omfattande samtliga länder inom EFTA och EG,upprättas. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks helt av tvåpartier. Moderata samlingspartiet föreslår andra riktlinjer, medanvänsterpartiet kommunisterna förordar en alleuropeisk inriktning av densvenska politiken. måste utvidga och fördjupa deltagandet iEG-samarbetét så långt det kan göras med en bibehållen neutralitetspolitik, anförs i motion 1987/88:U7 (m). Enligt motionärerna står valet för mellan att söka Hg åstadkommaett så fullvärdigt deltagande i det västeuropeiska integrationsar- UU1987/88:24 betet sommöjligt eller att acceptera en status som en stagnerande andra- Bilaga 10 I motionen föreslås godkänna bl.a. följanderiktlinjer för det svenska arbetet. skall delta i strävandena att skapaen för alla länder inom EFTA och EG gemensam västeuropeisk marknadpräglad av fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital samt medminsta möjliga gränskontroll mellan nationerna. marknadmåste svenska varu- och tjänsteproducerande företag tillförsäkras likvärdigavillkor jämfört med övriga företag. vidareregeringen eftersträva en tullunion mellan EFTA-länderna och EG samt ettutvidgat samarbete med EG i fråga om forskning och utveckling. Också i partimotion 1987/88:U6 krävs attmålet för samarbete med EG skall vara att svenska företag skallåtnjuta samma fri- och rättigheter som gäller för företagen inom EG. Svenskaintressen skall inte i något hänseende diskrimineras. Det räcker inte, menarmotionärerna, att som mål endast ange att ! skall medverka iintegrationsprocessen. Liknande krav har framställt i motion1987/88:U522 som har väckts under allmänna motionstiden. I motion 1987/88:U6(fp) berörs också det svenska samarbetet med EG beträffande tjänstesektorn.Motionärerna beklagar att regeringen i propositionen inte har redovisat någonsamlad bedömning av hur skall agera i förhållande till EG påtjänsternas område. Det år, heter det i motionen, synnerligen angeläget attäven tjänsterna inkluderas i samarbetet. konstaterar i sin partimotion 1987/88:U5 att denvästeuropeiska frihandeln har varit fördelaktig för liksom för övrigaberörda länder. En fri handel är emellertid, menar motionärerna, bara ett avflera medel för att nå en bättre välfärd. Vid utformningen av handelspolitikenmåste därför även sociala, miljömässiga, hälsopolitiska och andra aspekterbeaktas. Modonärerna pekar också på vikten av att i sin inreutveckling inte reser murar mot omvärlden utan eftersträvar öppenhet. I likhetmed moderata samlingspartiet och kräver också att Sverigeskall inrikta sig pä att även tjänster - inte bara varor - skall ingå i denvästeuropeiska integrationen. Som har antytts avvisar vänsterpartietkommunisterna en svensk harmonisering till den västeuropeiska integrationen.Friare handel och samarbete med alla europeiska stater måste eftersträvas, sägsdet i motion 1987/88:U3 (vpk). Följden av den svenska utrikeshandelns starkakoncentra-don till borde, menar motionärerna, vara ätt förbindelsermed länder utanför EG prioriterades. Motionärerna är medvetna om att integrationeninom EG kommer att innebära vissa kostnadsfördelar för dem som berörs av deninre marknaden. kan dock hävda sig i den internationella konkurrensenom vi för en framsynt nationell politik, anförs det i motionen. redovisar i det följande sin allmänna synpå medverkan i den västeuropeiska integrationsproi:essen. Därefterbehandlas frågan om tullunion och vissa andra frågor av intresse förnäringsutskottet, t.ex. rörande forskning och utveckling. Enfortsatt utveckling av den svenska välfärden kräver, menar näringsut- " skottet,en fri handel och ett öppet handelssystem. Vissa inskränkningar i UU1987/88:24 frihandeln kan, som sägs i motion 1987/88:U5 (c); ibland varanödvändiga Bilaga 10 bl.a. av hälso-och miljöskäl. Några mer långtgåendebegränsningar bör dock inte komma i fråga. bör självfallet söka utveckla frihandeln mot allaländer. är det dock en realitet - såsom har redovisats i det föregående -att den svenska utrikeshandeln är starkt koncentrerad till länderna inom EG ochEFTA. instämmer därför i regeringens uppfattning att Sverigehar ett starkt intresse av att medverka i ett brett västeuropeiskt samarbete.En ökad frihandel i innebär dock inte att hinder för handeln medövriga länder växer. Tvärtom bör, som sägs i propositionen (s. 22), den ökadeintegrationen tillåta en alltmer fri handel med omvärlden i övrigt. Enligt näringsutskottets uppfattning ger de av regeringenföreslagna riktlinjerna för medverkan i den västeuropeiskaintegrationsprocessen en bra grund för det fortsatta arbetet. Riktlinjernaspeglar vårt intresse av att tillförsäkra svenska företag och produkter en såhög grad av likabehandling som möjligt på den västeuropeiska marknaden.Näringsutskottet ser ingen större skillnad mellan dessa riktlinjer och dem somföreslås i motionerna 1987/88:U7 (m), 1987/88:U6 (fp) och 1987/88:U522 (fp). En samlad bedömning av det svenska samarbetet med EG ifråga om tjänstesektorn, som efterlyses i motion 1987/88:U6 (fp), låter siginte göras. Förhållandena skiljer sig markant mellan olika områden. Ipropositionen redovisas i olika avsnitt situationen för ett flertaltjänstenäringar. I det följande kommer näringsutskottet att ta upp frågor omfinansiella tjänster. Med det anförda tillstyrker sålunda näringsutskottet deriktlinjer som förordas i propositionen såvitt de rör utskottetsberedningsområde. Det sagda innebär också att samtliga här behandlademotionsyrkanden avstyrks. I detta sammanhang behandlar näringsutskottet ett yrkandei motion 1987/88:U6 (fp) med krav på en analys av den svenskaindustristrukturen och de villkor som samarbetet med EG ställer svensktnäringsliv inför. Många svenska industriföretag finns inom s.k. mognabranscher, framhåller motionärerna. För att dessa företag skall kunna behållasin konkurrenskraft krävs att de effektiviserar produktionen genomrationaliseringar och införande av ny tillverkningsteknik. I motionen erinrasockså om att utvecklingen inom EG har särskilt stor betydelse för deexportinriktade små och medelstora företagen. instämmer med motionärerna iuppfattningen att en analys av den svenska industristrukturen successivt börutföras. Sådana undersökningar bör göras med utgångspunkt i förhållandena inomEG, men också med beaktande av utvecklingen inom övriga länder av intresse försvenska företag. I den proposition om näringspolitik inför 1990-talet (prop.1986/87:74) som förelades har en beskrivning av detsvenska näringslivet i ett internationellt perspektiv lämnats. Näringsutskottetförutsätter att liknande analyser kommer att göras även i fortsättningen.Motionen i nu aktuell del bör därför inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Yrkandet avstyrks alltså. Tullunion UU 1987/88:24 Bilaga 10 När i början av1970-talet förde överläggningar med EEC om ett samarbetemed den gemensamma marknaden föreslogs från svensk sida att entullunion skulle upprättas. Detta gjordes primärt inte för att man eftersträvadetullunionens specifika egenskaper, en gemensam yttre tulltariff och engemensam handelspolitik. Anledningen var i stället att en tullunion ansågsutgöra det bästa underlaget för det ekonorhiska samarbete som Etablering av en tullunion med EEC'skulle säkerställa att svenskaföretag och produkter inte skulle missgynnas vid handeln med länderna inom den gemensamma marknaden. EEC kunde dock inte Resultatet av diskussiorierna blev i stället det frihandelsavtalför industrivaror som trädde 1973, De skäl som i förhandlingarna med EEC motiverade detsvenska önskemålet om en tullunionslösning gäller alltjämt, sägs det ipropositionen (s. 34). Det torde, heter det, inte vara möjligt att heltavskaffa gränskontroller mellan och annat än inom ramenför en tullunion. Regeringen är medveten om att de institutionellaproblem som är förenade med ett deltagande i en tullunion, utan medlemskap iEG, inte är lätta att lösa. Därför förordas i propositionen andra vägar för attSverige skall uppnå en så hög grad av likabehandling som möjligt på denvästeuropeiska marknaden. Regeringen tar härvid huvudsakligen sikte på dediskussioner i olika frågor som pågår mellan EG och EFTA. I två motioner begärs att frågan om en tullunion mellanSverige och EG åter skall aktualiseras. Som har nämnts föreslås imoderata samlingspartiets partimotion 1987/88:U7 att strävan efter en sådantullunion skall ingå i riktlinjerna för medverkan i det västeuropeiskasamarbetet. En tullunion skulle, menar motionärerna, innebära viktigaförenklingar för näringslivet i dess kontakter med EG. Den skulle också varaett betydelsefullt tecken på att är berett att delta i den gemensammavästeuropeiska marknaden.