bet · GB01UbU11 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet (prop. 1987/88:100, bil. UbU 1987/88:11 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:100 () underpunkterna B 1. , B 2. Länsskolnämnderna, B 3. Stöd förutveckling av skolväsendet, B 4. , B 5.Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m. och B 6. Stöd för produktion avläromedel jämte motioner. Regeringen har under punkt B 1 (s. 74-76) föreslagit attriksdagen till för /89 anvisar ettförslagsanslag av . 1987/88:Ub276 av m.fl. (m) vari - såvittnu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ägna de handikappades utbildningsfrågor ökaduppmärksamhet och att det inom styrelsen bör finnas en sarnmanhållen enhethärför. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Sf273. 1987/88: Ub278 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att beslutar att. inte ge bidrag tilllöntagarorganisationerna inom skolans område och därmed under anslaget B 1.Skolöverstyrelsen anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit. 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 3. att riksdagenbeslutar att avskaffa det statliga bidraget till löntagarorganisationernasverksamhet med skolinformation, 4. att riksdagenbeslutar att till B 1. för /89 anvisa ettförslagsanslag av . I budgetpropositionen erinras om det pågående arbetet inomkommittén Beredningen om ansvarsfördelning och styrningen på skolområdet. Dessförslag, som senare kommer att läggas till grund för en särskild proposition 1 1987/88. tillriksdagen, kan enligt föredragande statsrådet få konsekvenser för SÖ:s UbU1987/88:11 roll och verksamhet. Under anslaget finns bl.a. enanslagspost Bidrag till löntagarorganisationer, vilken beräknas till 3 444 000kr. Medlen fördelas av () mellan löntagarorganisationernasom bidrag till deras verksamhet med skoUnformation, utbildningsinformation ochrekrytering av handledare. I motion 1987/88: Ub278 (fp) behandlas vissa anslagsfrågormed anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen. Beträffandebidraget till löntagarorganisationerna föreslås att det avvecklas och att enbesparing görs av 3 , vilket motsvarar anslagsbeloppet underinnevarande budgetår (yrkande 3). I motion 1987/88:Ub816 framförs likaså kravetpå en avveckling av nämnda bidrag (yrkande 3) - en minskning av anslaget B 1.Skolöverstyrelsen med . (yrkande 4). Utskottet anser att bidraget tilllöritagarorganisationerna kan motiveras med hänsyn till det ökade samarbetetmellan skolan och näringslivet. Reformverksamhet på de yrkesinriktade linjernainom gymnasieskolan förutsätter bl.a. goda kontakter mellan företrädare för deenskilda skolenheterna och företrädare för de anställda vid de företag sombl.a. upplåter praktikplatser för eleverna och ansvarar för denarbetsplatsförlagda utbildningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna /88:Ub278 yrkande 3 och 1987/88:Ub816 yrkande 3, båda delvis. Beträffande anslagsbeloppet har utskottet inget att erinramot medelsberäkningen i övrigt. Utskottet föreslår därför att medbifall till budgetpropositionen och med avslag på motionerna 1987/88:Ub278yrkande 3 och 1987/88:Ub816 yrkande 3, båda delvis, samt motion 1987/88:Ub816yrkande 4 till för /89 anvisar ett förslagsanslagav . I motion 1987/88 :Ub276 (m) yrkande 1 anförs att det börfinnas en enhet för handikappades utbildningsfrågor inom SÖ. Likaså börlänsskolnämnderna ha en mer pådrivande roll när det gäller de handikappadesutbildning. Utskottet vill erinra om att SO:s och länsskolnämndernasuppgifter regleras i förordningen (1981:1371) med instruktion för den statligaskoladministrationen. En stor del av ansvaret för handikappfrågorna har efterbeslutet om den nya statliga skoladministrationen flyttats över från SÖ tilllänsskolnämnderna. En avsevärd kompetens har successivt byggts upp där fördessa frågor. Enligt vad utskottet har erfarit arbetar ungefär en fjärdedel avnämndernas personal med handikappfrågor. Utskottet vill vidare peka på att SÖnumera arbetar enligt en programorganisation. Ett samordningsansvar för allahandikappfrågor har dock lagts på avdelningen för obligatorisk utbildning(O-avdelningen). Syftet därmed är att underlätta samarbetet samt kunskaps- ocherfarenhetsutbytet på handikappområdet inom SÖ. Utskottet vill erinra om attelever med olika slag av handikapp numera får, med få undantag, sin utbildninginom ramen för det allmänna skolväsendet. Det är också där man måste finnaformer, arbetsmetoder och modeller som underlättar skolgången för dehandikappade. För att detta skall bli möjligt böraspekter som rör utbildning för människor med handikapp finnas med i UbU1987/88:11 all planering och utveckling. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /88:Ub276 yrkande 1. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandebidraget till löntagarorganisationerna attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub278 yrkande 3 och 1987/ 88:Ub816 yrkande3, båda delvis, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motionerna1987/88:Ub278 yrkande 3 och 1987/88:Ub816 yrkande 3, båda delvis, samt motion1987/88:Ub816 yrkande 4 till för /89 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffande enhet för handikappadesutbildningsfrågor inom SÖ att avslår motion 1987/88:Ub276 yrkande 1. Regeringen har under punkt B 2 (s. 76-78) föreslagit attriksdagen till Länsskolnämnderna för /89 anvisar ettförslagsanslag av . 1987/88:Ub320 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omresursfördelningen till länsskolnämnderna i storstadslänen. 1987/88:Ub366 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erforderlig organisationsnivå på de smålänsskolnämnderna. ]987/88:Ub803 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsansvariga. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A801. 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 5. att beslutar att till B 2. Länsskolnämndernaför /89 anvisa ett förslagsanslag av . I två motioner behandlas resursfördelningen tilllänsskolnämnderna. Den första motionen, 1987/88:Ub320 (s), uppmärksammarlänsskolnämndernas situation i de tre storstadslänen (. Malmöhuslän samt ). Motionärerna anför att personalresursernavid länsskolnämnderna i dessa län endast utgör av de totala personalresursernai landet, medan befolkningsandelen i de tre storstadslänen motsvarar ca 35 %av landets befolkning. Till följd av de knappa personalresurserna kan enligtmotionärerna dessa nämnder inte genomföra sin aktiva tillsyn på UbU1987/88:11 ett tillfredsställande sätt. En omprioritering inom givna anslagsramar föreslåstill förmån för de tre storstadslänen. I den andra motionen, 1987/88:Ub366(c), ges exempel på organisatoriska problem vid en mindre länsskolnämnd () till följd av knappa ekonomiska resurser.Motionärerna anser att regering och riksdag bör fastställa en miniminivåför en myndighetsorganisation utifrån de krav som ställs. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 1). Enligt vad utskottet erfarit görs en fördelning avresurserna för länsskolnämnderna efter principer som SÖ och länsskolnämndernatagit fram i samråd. Därvid sammanvägs olika faktorer som t.ex. långa och kortareseavstånd, få och många elever inom länet etc. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub320 och 1987/88:Ub366 yrkande 1. I motion 1987/88:Ub816 (m) yrkande 5 föreslås generelltvissa reduceringar av anslag som avser administrativa delar av statligverksamhet. Genom en fortsatt rationalisering av de administrativa uppgifternavid länsskolnämnderna anser motionärerna att anstagsbeloppet tilllänsskolnämnderna bör reduceras med 3 milj.kr. i förhållande till förslaget ibudgetpropositionen. För att råda bot på det ansträngda finansiella lägettillämpas ett system med generella besparingar på myndigheternasförvaltningsanslag, s.k. huvudförslag. Genom den generella anslagsminskningenom åläggs länsskolnämnderna en besparing om närmare 3,3 milj.kr.enligt föredragande statsrådet. Utskottet anser att ytterligare besparingarsvårligen kan av under ett budgetår utan att väsentliga uppgifter somt.ex. det pedagogiska stödet till handikappade elever drabbas. Utskottet har iövrigt inget att invända mot föredragande statsrådets medelsberäkning under detnu behandlade anslaget. bör således med bifall till proposition1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88:Ub816 yrkande 5 till anslagetLänsskolnämnderna för /89 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1987/88;Ub803 (fp) yrkande 1, som behandlarjämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet, föreslås bl.a. att det bör finnasen jämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd. Tanken är att en särskildperson skall vara samordnare och kunna ge skolorna råd och stöd ijämställdhetsfrågor. Utskottet vill erinra om att ett motsvarande yrkandebehandlades av utskottet (UbU 1987/88:3, s. 9). Utskottetavstyrkte förslaget med hänvisning till att all personal vid länsskolnämnden isin verksamhet skall känna ansvar för jämställdhetsfrågor. En ordning enligtmotionärernas förslag skulle kunna få en effekt motsatt den önskade. Utskottethar i den nu aktuella frågan inte ändrat uppfattning, varför motion1987/88:Ub803 yrkande 1 avstyrks. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande resursfördelningen till länsskolnämndernaatt avslår motionerna 1987/88:Ub320 och 1987/88:Ub366 yrkande 1, 2. beträffandeanslagsbeloppet UbU 1987/88:11 att med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88:Ub816yrkande 5 till Länsskolnämnderna för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 3. beträffandejämstättdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd att avslår motion 1987/88:Ub803 yrkande 1. Stöd för utveckling av skolväsendet Regeringenhar under punkt B 3 (s. 78-81) föreslagit att till Stöd förutveckling av skolväsendet för /89 anvisar ett reservationsanslagav . 1987/88:Ub816av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 6. attriksdagen beslutar att avskaffa bidraget till kommunernas skolutveckling samtatt till B 3. Länsskolnämndernas utvecklingsstöd för /89 anvisaett reservationsanslag av . Dettaanslag benämndes tidigare Länsskolnämndernas utvecklingsstöd. De medel sominnevarande budgetår anvisas under anslaget B 2. Länsskolnämnderna föranlitande av expertis inom skilda sakområden bör enligt föredragande statsrådetöverföras till förevarande anslag och där sammanföras med anslagspost 1 medrubriceringen Regional verksamhet till stöd för utveckling av skolväsendet. understryker behovet av miljöundervisning i och pekar påden verksamhet som pågår med särskilda miljöresurspersonerknutna till länsskolnämnderna. har inga särskilda ekonomiska resurseravsatts för detta ändamål. Föredragande statsrådet anser dock attlänsskolnämnderna nu bör tillföras medel under detta anslag motsvarande 3milj.kr. Detregionala stödet titt lokal skolutveckling i kommunerna, som ingår i tvåanslagsposter under förevarande anslag, har enligt motion 1987/88:Ub816 integivit det resultat som avsågs när bidragen infördes. De bör därför avskaffas.Anslaget till Stöd för utveckling av skolväsendet bör således reduceras med 15milj.kr. (yrkande 6). uppfattning är stödet till det lokala utvecklingsarbetet av storbetydelse för de enskilda skolenheterna. Syftet med dessa bidrag är attvidareutveckla skolverksamheten på det lokala planet i linje med de mål somsåväl läroplanen för (Lgr 80) som läroplanen för gymnasieskolanuppställt. bör därvid i varje län ha en stor roll somsamordnare och inspirationskälla. Den kompensation, som sedan ett par årtillbaka utgått till vissa kommuner för deras relativt sett högre kostnader förlärares deltagande i fortbildning i högskolan, bör även fortsättningsvis kunnautgå från detta anslag. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion1987/88:Ub816 yrkande 6 delvis. Beträffandemedelsberäkningen i övrigt har utskottet inte något att erinra. Denkraftiga reducering av anslaget som föreslagits i motion 1987/88:Ub816 yrkande 6delvis kan utskottet enligt vad som anförts ovan inte ställa sig bakom.Beträffande anslagsbeloppet föreslår därför utskottet att med bifalltill proposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/ 88:Ub816yrkande 6 delvis, till Stöd för utveckling av skolväsendet för budgetåret1988/89 anvisar . Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffanderegionalt stöd till lokal skolutveckling attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub816 yrkande 6 delvis, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Ub816 yrkande 6 delvis till Stöd för utveckling av skolväsendet /89 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt B 4 (s. 82-84) föreslagit attriksdagen till för /89 anvisarett förslagsanslag av . 1987/88:Ub226 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av läromedelsförsörjningen för synskadade elever. 1987/88:Ub260 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läromedelsförsörjningen för synskadade elever. 1987/88:Ub282 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att en översyn sker avläromedelsförsörjningen för synskadade elever. 1987/88:Ub295 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen vidtar omedelbara åtgärder för att förbättraläromedelsförsörjningen för synskadade elever. 1987/88:Ub336 av och (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läromedel till synskadade. 1987/88:Ub370 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts omett tekniskt-pedagogiskt resurscenter lokaliserat till för personer medbegåvningshandikapp och/eller funktionshinder. 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 7. att beslutar att till B 4. förläromedel för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Utskottet UbU 1987/88:11 Underanslaget föreslås extra resurser till ett antal ändamål, bland vilka kan nämnasmedel för två tjänster för dataprogramutveckling för handikappade, inventarieroch utrustning för handikappenheterna inom (), dataterminal för punktskrift och expertismedel för bl.a. produktionen avlexikon för invandrarundervisningen (). och de fyra rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade (RPH-HÖR i , RPH-RH i , RPH-S YN iSolna och RPH-SÄR i ) har slagits samman och utgör enmyndighet. SIL består av fem enheter och ett centralt kansli. Fyra av enheternamotsvarar de tidigare nämnda rikscentralerna (RPH), medan den femte svarar förläromedel för minoritets- och invandrarundervisningen. För SIL gällerförordningen (1987:578) med instruktion för . Ifem motioner, nämligen 1987/88:Ub226 (s), 1987/88:Ub260 (c), 1987/ 88:Ub282(fp), 1987/88:Ub295 (vpk) och 1987/88:Ub336 (m) behandlastäromedelsförsörjningen för synskadade elever. Samtliga motioner tar i huvudsakupp två områden i sin kritik över läromedelsförsörjningen. För det första ansermotionärerna att kvaliteten på läromedlen inte är tillfredsställande.Punktskriftsläsande elever får t.ex. ofta nöja sig med läromedel på kassett isådana ämnen som språk och ekonomi. För det andra händer det inte alltförsällan - enligt motionärerna - att läromedlen kommer så sent på läsåret atteleverna inte kan följa studiegången i takt med klasskamraterna. Slutligenvänder sig motionärerna mot den nya organisationen och anser att RPH-S YN iSolna borde vara knuten till resurscenter. Detta bör geregeringen till känna enligt motionerna 1987/88:Ub226, 1987/ 88:Ub260 och1987/88:Ub336.1 motion 1987/88:Ub282 begärs en översyn avläromedelsförsörjningen för synskadade elever och i motion 1987/88:Ub295 begärsatt regeringen vidtar omedelbara åtgärder för att förbättra läromedelsförsörjningenför synskadade elever. Enligtvad utskottet erfarit är behovstäckningen beträffande läromedel för synskadadeelever mycket god i förhållande till andra handikappgrupper i samhället. Dettaframgår av den statistik som SIL tagit fram i sin analys av de störstabristområdena för läromedel. Beträffande läromedelsproduktionen inom SILprioriteras de synskadade eleverna i , vilket innebär att allaelever får punktböcker om så önskas. I gymnasieskolan får alla elever alltidläroböcker i matematik, fysik, kemi, tekniska ämnen och främmande språk påpunktskrift. I övriga ämnen får eleverna talbok. Beträffande leveranstidernahar utskottet erfarit att beställda titlar i mycket stor utsträckning levererasföre skolstart under förutsättning att beställningarna är gjorda före aprilmånads utgång. Genom förbättrad information och goda kontakter mellanelever/lärare och SIL/RPH-SYN bör enligt utskottets mening leveransproblem pågrund av sena och ofullständiga beställningar kunna elimineras. Utskottet utgårfrån att nya ADB-baserade hjälpmedel inom SIL skall kunna rationaliseraverksamheten ytterhgare och-höja servicenivån till de synskadade eleverna.Beträffande de anförda synpunkterna på organisationsfrågan för RPH-SYN finnerutskottet ingen anledning attförorda ett annat huvudmannaskap. Eftersom RPH-SYN och UbU 1987/88:11resurscenter har sina lokaler i närheten av varandra utgår utskottet från attett nära samarbete bör kunna ske på såväl det pedagogiska som detläromedelstekniska området. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub226,1987/88:Ub260,1987/88:Ub282,1987/ 88:Ub295och 1987/88:Ub336. I motion 1987/88:Ub370 (fp, m, c) ges exempel pådatorteknikens betydelse för utvecklingen av olika hjälpmedel förbegåvningshandikappade elever. Motionärerna föreslår att ett resurscenter förpersoner med begåvningshandikapp inrättas och lokaliseras till Umeå.Motionärerna anser att det saknas möjligheter för lärare,behandUngspersonal, föräldrar och andvända-re att på ett ställe få adekvatinformation i vad gäller hjälp och läromedel för begåvningshandikappade. Ettsärskilt resurscenter bör, anser motionärerna, byggas upp.Förutsättningarna för en lokalisering av ett sådant resurscenter till Umeåanses vara gynnsamma. Där finns bl.a. rikscentralen för psykisktutvecklingsstörda (RPH-SÄR), en hjälpmedelscentral med huvudansvar försjukvårdsregionen och en rörelsehindrade barn och ungdomar. I inledningen till årets budgetproposition behandlasdataundervisningen i skolan. Föredragande statsrådet anför bl.a. att denallmänna kunskapsnivån när det gäller handikapp och datateknik för närvarandeär låg.- Goda kunskaper hos lärare om vad datateknik kan betyda förhandikappade måste utvecklas. Mot denna bakgrund föreslås bl.a. att särskildaresurser ges för en pedagogisk ledningsförstärkning på dataområdet ispecialskolan (anslaget B 15. Specialskolan m.m.). Statsbidrag tillinvesteringar i datorutrustning föreslås vidare för specialskolan och även försärskolan - en skolform som inte erhållit statsbidrag tilldatorutrustning (se vidare under anslagen B 16. Specialskolan m.m.: Utrustningm.m. och B 17. Bidrag till driften av särskolor m.m.). Därutöver föreslås attett särskilt stöd bör anvisas till centrala insatser för utvecklingen avdatatekniken i undervisningen för handikappade elever och för elever medsärskilda behov. Föredragande statsrådet anser att bl.a. SIL bör ha ansvaret förförsöksverksamhet och utvecklingsarbete på området. Utskottet konstaterar mot bakgrund av vad som anförts ibudgetpropositionen att SIL och RPH-centralerna är inne i ettintensivt skede i vad gäller utvecklingen av tekniska hjälpmedel med datorteknikenshjälp för flera handikappgrupper. RPH-SÅR i medverkar därvid i ettsärskilt projekt beträffande datorbaserade läromedel tillsammans medHandikappinstitutet. Utskottet har erfarit att en av de två nya tjänster fördataprogramutveckling för handikappade som föreslås i budgetpropositionen äravsedd att inrättas vid RPH-SÄR i . Mot denna bakgrund och med hänsyn tillSIL:s samordnande ansvar för försöks- och utvecklingsarbetet finns det enligtutskottets uppfattning ingen grund för att bygga upp ett särskilt sidoordnatresurscenter för begåvningshandikappade elever. Utskottet avstyrker därförmotion 1987/88:Ub370. Beträffande anstagsbeloppet föreslås i motion1987/88:Ub816 (m) yrkande 7 ett förslagsanslag av , vilket innebären reducering med 10 iförhållande till budgetpropositionens förslag. Som motivering till UbU1987/88:11 reduceringen anförs att verksamheten vid SIL kan begränsas tillinsatser för utveckling av läromedel för handikappade och för vissa mindreelevgrupper. Med hänvisning till SIL:s allt större samordnande funktionbeträffande flera nya utvecklingsområden för bl.a. handikappade elever serutskottet ingen möjlighet att reducera den i budgetpropositionen förordademedelstilldelningen. Då utskottet inte har något att erinra motmedelsberäkningen i övrigt föreslår utskottet att med bifall tillproposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88:Ub816 yrkande 7 tillSIL för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeläromedelsförsörjningen för synskadade elever attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub226, 1987/88:Ub260, 1987/88:Ub282,1987/88:Ub295 och 1987/88:Ub336, 2. beräffanderesurscenter för personer med begåvningshandikapp att avslår motion1987/88:Ub370, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Ub816 yrkande 7 till för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m. Stöd förproduktion av läromedel Regeringen har under punkt B 5 (s. 84-85) 1. att till Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m.för /89 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att ta del av vad som i propositionen anförts omproduktionen av . Vidare har regeringen under punkt B 6 (s. 86-87)föreslagit 1. att medge attförhandsbesked om statsbidrag till Stöd för produktion av läromedel får lämnasi enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. att till Stödför produktion av läromedel för /89 anvisa ettreservationsanslag av . 1987/88:Ub376 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 4. att hos regeringen begär förslag om ettutvecklingsprojekt avseende lexikon på "de nya marknadernas språk"och på vissa invandrar-och minoritetsspråk. 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 8. att beslutar att de två anslagen B 5. och B 6.sammanslås till ett anslag benämnt Stöd för utveckling och produktion avläromedel m.m. samt att till detta ändamål för /89 anvisas ettreservationsanslag av . Utskottet ; UbU 1987/88:11 bemyndigade vid föregående års riksmöteregeringen att för statens räkning godkänna avtal med förlag om produktion avLexin (UbU 1986/87:10, rskr. 1986/87:145). Regeringen uppdrog därför åt SIL attuppta erforderliga förhandlingar för att få till stånd ett avtal mellan statenoch ett förlag om det totala produktionsansvaret för . SIL har redovisatatt SIL inte godtagit det enda anbud som lämnats avseende produktionen avLexin. I syfte att genomföra utvecklingsarbete beträffandeproduktion av läromedel inom dataområdet för främst handikappade elever, föratt producera läromedel för flerhandikappade och i vissa ämnen i gymnasieskolansamt för produktion av föreslår föredragande statsrådet att 1,9 milj.kr.förs över till detta anslag från anslaget B 6. Stöd för produktion av läromedel. 1 motion 1987/88:Ub376 (c) yrkaride 4 framhålls behovet avspråkkunnig personal både inom landet och i kontakterna med andra länder, t.ex.i biståndsprojekt, i exportindustrin och inom utrikesförvaltningen. Därvid är"de nya marknadernas språk" - arabiska, kinesiska, japanska,afrikanska språk etc. - viktiga för svensk personal. Motionären föreslår attdet s.k. bör utvidgas till att avse flera språk än vad som ärplanerat. Utskottet vill hänvisa till vadsom ovan anförts om dels ansvaret för produktionen av , dels överföringenav resurser från anslaget B 6 för att bl.a. producera nämnda lexikon. mening måste produktionen av ett lexikon av detta slag i förstahand tillgodose invandrarundervis-ningens behov.