bet · GB01SfU27 · 1987-12-31 00:00:00 — om flyktingpolitiken och flyktinginvandringen (skr.1987/88:157, förs. 1986/87:18 och förs. 1987/88:18) SfU 1987/88:27 Genom regeringens skrivelse 1987/88:157 omflyktingpolitiken bereds tillfälle att ta del av vad statsrådet anfört om flyktingpolitiken. dels i förslag till 1986/87; 18 för de åtgärdergranskningen påkallar överlämnat sin rapport /87:1 om flyktinginvanciringentill m.m., dels i förslag till 1987/88:18 hemställt beträffandekostnaderna vid statens invandrarverks förläggningar att som sinmening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört om a) en meraeffektiv och koslnadsinriktad styrning av statens invandrarverksförläggningsverksamhet, b) en ökad framförhållning vidanskaffning av förläggningsplatser m.m., c) flyktingars ochasylsökandes medverkan i förläggningsarbelel, d) effektivare kontroll vid utbetalning av bidragtill dem som vistas på statens invandrarverks förläggningar. Motioner väckta med anledning av förslag till riksdagen1986/87:18 19S6/87:Sfl23 av i och Per Stenmarck(m) vari yrkas 1. alt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående möjligheterna alt nåen överenskommelse med iransportbolagen om att dessa under resan samlar in passoch andra identitetshandlingar, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts avseende ett centraltfingeravtrycksregister i FN:s regi, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts om en mera realistiskflyktingpolitik. 1986/87:Sfl24 av () vari yrkas I 1987/88. 1. att som sin meninggerregeringen till känna alt vistelsekom- SfU 1987/88:27 muU' bör kunnaerhålla ersättning för utgifter i enlighet med socialtjänstlagen frånannankommun, som har upprättat avtal med statens invandrarverk! enlighet med vad imotionen anförts. 2. all som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den passkontrollerandepersonalen bör ha fillgång till all den , tekniska utrustning som erfordrasför att föreskriven kontroll skall kunna företas. 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att passkontrollen över huvudtaget effektiviseras så att passlösa inte fär företräde vid asylbedömningen. 1986/87:Sfl25 uv m. fl, (fp) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i rnotionen,anförtsom flykting-; politiken. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /88 1987/8S:Sf501 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär sådana förändringar iutlänningsförordningen alt flykting kan erhålla temporärt arbetstillståndunder den tid' utredning om uppehållstillstånd pägår. 1987/88:Sf502 av MargaretaAndrén (fp) vari yrkas attriksdagen hos re'ge-' ringen begär förslag om hur en "Flyktingbarnens dag" skullekunna anordnas i vårt land i enlighet med vad som anförts i motionen. ' 1987/88:Sf503 av m. fl. (vpk) vari yrkas .... 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en generös och humanflyktingpolitik, 2. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om alt visumbestämmelserna inte böranvändas på ett sätt som förhindrar utländska medborgare från att träffa sina iSverige bosatta släktingar, 4. att hos regeringen begär initiativ för attåstadkomma ett samordnat europeiskt ansvarstagande för flyklingproblemen i enlighet med vad som anförs i motionen. 1987/88:Sf504 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder vid mottagandet av flyktingar fränTurkiel, så att de bedömningar som görs inte grundas på uppgifter enbart frånturkiska myndigheter under sken av att demokrati råder i landet. Motiveringenåterfinns i motion U502. 1987/88:Sf5()6 av i (m) vari yrkasatt som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska : , . l987/8S:Sf5l5 av m. fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svenska. myndighetersbehandling av flyktingbarn. SfU 1987/88:27 Motiveringen återfinns i motion So236. 1987/88;Sf517 av m. fl. (c) vari yrkas 5, att hos regeringen begär förslag om förbudatt ta barn i förvar, ' l987/88:Sf518 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt temporärt urbetstillstånd bör kunna ges äventill dem som inte har uppehållstillstånd, K), att som sin meningger-regeringen till känna att sådana åtgärderbör vidtagas att de asylsökandes identitet säkrare kan bestämmas. 1987/88:Sf5l9 av och () vari yrkas att hos regeringen begär alt invandrarverket får iuppdrag att lösa försäkringsfrågorna för de asylsökande som fårberedskapsarbete. 1987/88;Sf521 av m, fl. (s) vari yrkasalt hos regeringen begär en studie och redovisning avrättstillämpningar i familjeåterföreningsärenden. 1987/88:Sf522 av i . (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstraffsanktion då någon gömmer personer vilka nekats asyl. 1987/88:Sf525 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utvisning av flyktingar frånLibanon, , samt palestinier, 2. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om som första asylland förflyktingar från . 1987/88:Sf526 av m. fl. (s) variyrkas . 1. all som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behoven och behandlingen avflyktingbarnen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra mottagningsförhållandena för flyktingbarnvid ankomsten, 3. alt som sin mening gerregeringen till,känna-vad,i motionen . anförts om åtgärder för att stödjaflyktingbarn och deras föräldrar och efter attuppehållstillstånd erhållits. 1987/88:Sf529 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen.anförts om kommuns inflytande när del gäller att förhindra utvisning. 1987/88:Sf531 av i Röslånga (fp) vari yrkas 1. all riksdagenhos regeringen begär förslag till ändrad utlänningslag i enlighet med vad somanförs i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominternationella initiativ i frågan om homosexuella flyktingar. 1987/88:Sf532 av Per och () vari yrkas 3. att hos regeringen begär att bestämmelsen omförbud för SfU 1987/88:27 asylsökande utan uppehållstillstånd att arbetaavskaffas och att arbetstillfällen anordnas enligl vad som anförs i motionen. 19S7/88:Sf533 av m. fl, (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder så all den speciella situation somkurdiska flyktingar befinner sig i uppmärksammas bättre när de söker asyl iSverige, Motiveringen återfinns i motion U52I. 1987/88:Sf534 av m. fl. (fp) vari yrkas . 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omviseringslvånget för flyktingar. 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens agerande'iförhållande till vad gäller asylsökandes inresa i . 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om första asyllandsprincipen, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förvarslagande av asylsökande, 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att asylsökande ges"skäligt rådrum" och möjlighet alt lämna landet under värdiga former. 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att föräldrar inteutvisas om det innebär att de skiljs från minderåriga barn. 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bättre utredningar av barnenssituation i asylärenden. II.att beslutarom ett förbudmot att ta barn i förvar, 13. attriksdagen som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna att tillåta beredskapsarbete under asylsökandes 18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en bredare översyn av utlänningslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. 19. alt riksdagenbegär alt regeringen lar internationella initiativ på flyktingområdel ienlighet med vad som anförs i motionen, 20. att riksdagenbegär alt regeringen tar initiativ till ett samordnat nordiskt agerande ienlighet med vad som anförs i motionen. 1987/88:Sf537 av m. fl. (c) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts' omsärskilda åtgärder som tillvaratar flyktingbarnens speciella behov både underutredningstiden och efter att uppehållstillstånd beviljats. 1987/88:Sf541 av () vari yrkas 4. att hos regeringen begäruppsägning av avtalet med om kontroll av visering hosgenomresande, 5. att hos regeringen begärförslag om åtgärder för att komma överens med övriga europeiska länder om enmer generös och om möjligt likformig bedömning av flyktingar. 7; att hos regeringen begär förslag om inrättandeav praktik- SfU 1987/88:27 platser vid arbetsplatser i syfte att beredaasylsökande meningsfull sysselsättning . 8. att hos regeringen begär förslag om ändringav reglerna vid asylutredning innebärande att familjer hålls samman underutredningstiden och att förvarstagande av barn blir exceptionella undantag. Motion väckt med anledning av proposition 1987/88:80 1987/88:Sfl3 av () vari yrkas 1. alt hos regeringen begär förslag om möjlighetertill arbete och svenskundervisning för asylsökande i enlighet med det anförda. Genom beslut vid 1983/(prop: 1983/84:144,SfU 30, rskr. 410) konfirmerades de riktlinjer för flyktingpolitiken somriksdagen lagt fast (prop. 1978/79:100. bil. 15 s. 152, AU 22, rskr. Enligt samma beslutskall regeringen lämna en redogörelse för Sverigesflyktingpolitik. Genom den förevarande skrivelsen - skr. 1987/88:157 -lämnas ensådan redogörelse med tonvikt . Redovisningen inleds med en kortsammanfattning av de grundläggande principerna för den samlade svenskaflyktingpolitiken, såsom de utformats genom de nämnda riksdagsbesluten.Flyktingsituationen i världen beskrivs, liksom del internationellaflyktingarbetet och roll i detta. Vidare lämnas en beskrivning av densvenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning, mottagning av flyktingaroch asylsökande i saml frivilligorganisationernas verksamhet och denopinionsbildande verksamheten. I skrivelsen erinras om att den svenska flyktingpolitikenfrämst består av följande delar: alt agerai FN och andra internationella fora för att motverka och lösa internationellakonflikter och för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, attekonomiskt stödja FN:s flyktingkommissarie (), förPalestinaflyktingar (UNRWA) och andra organisationer för flyktingarbeteutanför , altbedriva internationellt samarbete i syfte att verka för en solidarisk fördelningav flyktingansvaret och stärka flyktingars rättsliga skydd, att i samarbetefrämst med UNHCR göra aktiva insatser för överföring till av flyktingarsom behöver en säker tillflyktsort undan förföljelse, att laemot flyktingar i i enlighet med en asyllagsliftning som i vissa avseenden ger flyktingar och jämförbara grupper ett starkare skydd än vad flyktingkonvention stadgar, att genom kommunala och andra insatser för flyktingar i det svenska samhället främja deras möjligheter att finna sig till rätta här, 5 1* 1987/88. - attge stöd till frivilligt återvändande till hemlandet frän , SfU 1987/88:27 revisorers förslag till. 1986/87:18grundas på revisorernas granskning av flyktinginvandringen till m.m.Granskningen , har inriktats på fyra huvudområden, nämligen tyngdpunkten i densvenska flyktingpolitiken, kostnaderna lör verksamheten vid de statligaflyktingförläggningarna, flyktinginvandringens återverkan på kommunerna samlin-resekontrollen. revisorers förslag till 1987/88:18 omkostnaderna vid statens invandrarverks flyktingförläggningar grundas på engranskning av kostnadsutfallet budgetåren 1985/86 och 1986/87 vid 23 avinvandrarverket drivna förläggningar. Enligt förslaget föreligger en betydandebesparingspotential inom förläggningsverksamheten och förslag lämnas ocksåtill besparingar. Utskottet vill vidare inledningsvis nämna att tvåbetänkanden - (SOU 1988:1) Översyn av utlänningslagen och (SOU 1988:2) Kortareväntan -lades tram . Förslagen är i huvudsak inriktadepå att effektivisera handläggningen av asylärenden. En utredning pågår ocksåför alt se över invandrarverkets organisation särskilt i syfte atteffektivisera iirendehanteringen. Ett principförslag om den nya organisationenhar lämnats och proposition härom lagts fram för (prop.1987/88:158). Propositionen behandlas av utskottet i betänkande SfU 28. Vidarehar ett nytt bidragssystem för asylsökande beslutats (prop. 1987/88:80, SfU 17,rskr. Uppskattningen av antalet flyktingar.på olika håll och ivärlden totalt är osäker. Detta sammanhänger ~ utom med osäkerhet i fråga ombefolkningsstatistik och folkräkning - bl. a. med vilken definition avbegreppet flykting som används. Som flykting anses enligl omflyktingar med tilläggsprotokoll den som hyser välgrundad fruklan förförföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning ochsom därför har flytt från sitt hemland eller är förhindrad all återvända dit.Konventionen avsåg från början endast dem som blivit flyktingar på grund avhändelser som inträffat antingen "i " eller"i eller annorstädes", och de fördragsslutande staterna kundevälja eltdera av dessa alternativ. Genom tilläggsprotokollet upphävdes dentidsmässiga och geografiska begränsningen, men stater som anslutit sig tillkonventionen rned geografisk begriinsning till kunde vidhålla den. Av devästeuropeiska staterna har och anslutil sig med den nämndabegränsningen till , Enligl den s. k. eller afrikanskaflyktingkonventio nen räknas som flykting även den som tvingats lämna sitt hemland på grund av yttre aggression, ockupation, utländskt inflytande i landet eller på grund av händelse som allvarligt stört den allmänna ordningen i hela landet eller i ( Vidare förekommer i ett stort antal länder internaflyktingar, s. k. dis- SfU 1987/88:27 placed persons, vilka inte korsatnågon nationsgräns och som inte kommer med i officiell statistik. Enligt FN:s beräkningar finns del ca 15miljoner flyktingar i världen. Till detta kommer det stora antal människor sombefinner sig i flyktingliknande situationer i sina egna hemländer. Ettbetydande antal flyktingar har lagils emot i västvärlden, men den tyngstabördan har fallit på i , och . Flera avdessa länder tillhör de allra fattigaste. Antalet personer som söker asyl i ökade starktunder mitten av 198()-talet; från 104 1984 till 165 1985 och 1986. Antalet asylsökande uppskattas ha varit 157 000.Under året anlände drygt 57 000 asylsökande till -nära en halvering jämfört med året innan, 27 600 till , 18 000 tillSverige, 13 500 i , 11 400 tillÖsterrike, 10 900 till , 8 600 till , drygt 6 000 till , 2100 till - jämfört med 9 300 året innan. En skärpning av asyllagsliflningen har under de senasteåren skett eller är på förslag i olika länder i bl. a. i ,, , , och . i det internationella flyktingarbetet har aktivt deltagit i del internationellaflyktingarbetet inom FN och andra organisationer. Samarbetet med UNHCR är välutvecklat. Svensk flyktingpolitik på det internationella planet kommer främsttill uttryck inom där är medlem och i FN;sgeneralförsamling. De viktigaste besluten vid möte med rörde dels fördömande av militära attacker mot flyktingläger,dels flyktingbarnens situation. Försöken att utveckla ett konstruktivtsamarbete kring bl. a. behandlingen av asylsökande och mottagandel avflyktingar med ett antal andra industrialiserade länder har fortsatt även ominga större konkreta resultat har uppnåtts. De konsultationer mellan ett antalvästeuropeiska länder, , och UNHCR, som i närasamarbete med UNHCR tagit initiativet till har ändå blivit ett värdefulltinstrument bl. a. för att värna om principerna flyktingkonvention. totala bidrag till UNHCR uppgick till 127milj. Till UNRWA var det reguljära bidraget 75 milj. kr., vartill kommer11,5 milj. kr. som extra bidrag bl. a. till katastrofhjälp i . Under år1987 har dessutom ca 475 milj. kr. från biståndsanslaget tagits i anspråk förflyktingarbete världen över av andra organisationer. samlade bidragunder till flyklingverksamhel utanför uppgick till över 650milj, kr. Ökningen av antalet asylsökande i,, ochSverige har föranlett diskussion och samråd mellan de nordiska länderna. VidNordiska rådets session i antogs en rekommendation om ettnärmare nordiskt flvktingsamarbete. Ett av elementen i rekommendationen gälleråtgärder som har att göra med beredskapen hos resp. land alt la emot flyktingar,storleken av flyklingkvoter samt balansen mellan dessa och den SfU1987/88:27 s, k.sponlaninvandringsom resp. land har. konferensermed de praktiskt ansvariga för mottagning och integration av flyktingaroch invandrare i de ncjrdiska länderna. kompletteratsmed en särskild kontaktgrupp, som träffas två gånger om föralt koordinera samarbetet på myndighetsnivå. På svenskt förslag upprättades också en särskildnordisk samråds grupp för flyktingpolitiska frågor. I gruppen ingår företrädare på hög nivå för berörda departement och ministerier. har även tagit initiativ till ett vidare nordiskt samarbete i frågor rörande erfarenhetsutbyte och sam ordning av tillståndspraxis i asylärenden samt till större samverkan när det giiller den organiserade överföringen av flyktingar till . I fyramotioner från,den allmänna motionsfiden berörs möjligheterna ., till ettinternationellt samarbete i flyktingfrågor. m. fl. påtalar i motion Sf5()3 att tolkningenoch tillämpningen av flyktinglagsliftningen har skärpts i så gott.som allavästeuropeiska kinder. Motionärerna anser all en konstruktiv väg för alt lösavärldens flyktingproblem är att regeringen på statsministernivå tar initiativtill internationella överenskommelser som gör det möjligt att länderna iEuropa på ' ett organiserat sätt tar sin del av ansvaret för destora-flyklingproblemen- saml begär i yrkande 4 ett tillkännagivande om attSverige bör la initiativ på statsminislernivå för alt åstadkomma ett samordnateuropeiskt ansvarstagande. m. fl. anför i motion Sf534 attvår flyktingpolitik mäste bygga på internationell solidaritet, inte pånationell egoism och inhiuiianilet och all därför internationella lösningarmåste sökas. Motionä- ,, rerna begär i yrkande 19 ett tillkännagivande om attSverige bör ta initiativ till internationella förhandlingar om varje områdevarifrån flyktingar kom-nier och diskutera med de länder som flyktingarnakommer till samt.i vrkande 20 ett tillkännagivande om att inom berörtministerråd bör .. ta initiativ till ett samordnatnordiskt agerande för att skapa beredskap för akuta flyktingproblem. Vidarebegär i motion Sf54ryrkande 5 förslag om åtgärder för att kommaöverens med övriga länder om en mer generös och om möjligt likformig bedömningav flyktingar. Slutligen begär i i motion Sf506 (delvis)ett tillkännagivande om hl. a. att bör verka för att länder framförallt i solidariskt lar sitt ansvar i flyktingfrågan. Av regeringens skrivelse omflyktingpolitiken framgår alt initiativ i de syften som begärs i motionerna har tagits såväl för att få till stånd ett intensifierat samarbete mellan de europeiska länderna och mellan de nor diska länderna som för alt i största möjliga utsträckning få till stånd orn- placeringar av flyktingar under ordnade former. Ulskoltet anser att vad som har redovisats i skrivelsen i detta hänseende visar alt något tillkännagivande i enlighet med motionärernas önskemål inte är påkallat och avstyrker bifall till motionerna Sf503 yrkande 4, Sf534 yrkandena 19 och 20. Sf541yrkande 5 och Sf5()6 i denna del: ' ' överföring,av tlyktingar och asylsökande i , SfU 1987/88:27 har ett stort antal flyktingar överförtstill genom statliga hjälpaktioner. Ansvaret för överföring ochmottagning av flyktingar ligger hos statens invandrarverk. Åren 19501970 överfördes till efterregeringsbeslut ca 20 000 flyktingar från flyktingläger i . Sedan börjanav är den årliga flyktingkvoten 1 250 personer. I denna inräknasäven nära anhöriga till flyktingar, om de kommer med dessa elleromedelbart därefter. beslöt regeringen om extra kvoter försammanlagt 3 000 s. k, bålflyktingar från och anhöriga till dessa. Under har 1 485 personer överförts tillSverige inom ramen för flyktingkvoten, bl. 417 från , 657 frånIran, 205 , från och 104 från (huvudsakligen ). Flykfingkvoten 1987/88 skall i första hand utnyttjas förflyktingar från saml Syd- och . Den angivna ramenomfattar ca 50 handikappade som på ett tillfredsställande sätt kan tas om handi . Flyktinginvandringentill består ernellertid till största delen av . ' personersom har tagit sig hit på egen hand och som söker asyl vid eller efter ankomslen.Under år 1987 uppgick antalet sådana asylsökande till cä 18 000 personer, inkl.barn. Ca 2 500 direktavvisades. Flertalet asylsökande kom från . Storagrupper kom även från och . fick 16 545 personer uppehållstillstånd somflyktingar eller därmed jämställda. Antalet uppgick till knappt 13 000och till ca 8 500. I antalet ingår de flyktingar som förtsöver till inom ramen för flyktingkvoten. I motion Sf5()3 av m. fl. framförs kritiskasynpunkter på den praktiska tillämpningen avsvehsk flyktingpolitik. I motionenframhålls alt flyktingpolitiken är mycket restriktiv och att utlänningslagenspraktiska tillämpning strider mol dess anda av humanism och generositet.Motionärerna anför bl. a. att flyktingpolitiken inte får göras till enarbetsmarknadsfråga eller bli en fråga om välgörenhet ulan måste vara en frågaöm internationell solidaritet. De begär i yrkande 1 ett tiilkännägivande häromtill I revisorers förslag 1986/87:18 påpekas attutgifterna för flyklingverksamhel utanför i förhållande till de totalautgifterna för flyktingpolitiken /78 sjunkit från ca 70 %till ca .30 %. i begär i.motion Sf506 (delvis) etttillkännagivan de bl. a. om att svensk flyktinghjälp till största delen bör gå till dem som '' sitter i flyktingläger runt om i världen. 1 motion 1986/87:Sfl23 jämför i och Per Stenmarck kostnaderna för att ta emot flykting ar i och för alt bistå flyktingar i tredje världens flyktingläger saml begär i yrkande 3 ett tillkännagivande om en mera realistisk flyktingpolitik. ' m. fl. kritiserar i motion 1986/87:Sfl25vissa värderingar och slutsatser i revisorers förslag 1986/87:18saml beklagar alt inte ökad uppmärksamhet givits åt'andra'aspekter såsomrättssäkerheten för asylsökande och hur lever upp till åtagandengentemot flykting- ar.Motionärerna begär med anledning av förslaget ett tillkännagivande om SfU1987/88:27 flyktingpolitiken innefattande bl. a. behovet av generositet mot asylsökan de. De påståenden som gjorts i motion Sf503 yrkande I om att regeringens flyktingpolitik är restriktiv och inte följer de riktlinjer som lagt fast är allmänt hållna, och utskottet kan inte finna att det finns fog för påståendena. I 3 S utlänningslagen (1980:376) finns en definition och en skyddsbestämmelse rörande flyktingar som överensstämmer med FN;s flyk tingkonvention. Bestämmelserna i 5 och 6 §§ utlänningslagen om skydd ål krigsvägrare och åt personer som. utan att vara flyktingar, kan åberopa starka politisk-humanitära skäl för att fa stanna i , ger skydd även åt personer som inte omfattas av . Denna vidare asylrätt ligger i linje med . Något skäl för ett till kännagivande med anledning av motion Sf503 yrkande I flnns enligt ut skottets uppfattning inte. Utskottet finner inte heller i övrigt anledning attompröva riktlinjerna för den svenska flyktingpolitiken, vilken enligt vadtidigare anförts omfattar såväl bistånd i tredje land som en generös mottagningav dem som på egen hand söker asyl i . Utskottet avstyrker därför bifalltill motionerna Sf5()6 i denna del. l986/87:Sfl23 yrkande 3 och 1986/87:Sfl25. Såsom berörts i tidigare avsnitt definieras begreppetflykting olika i och i den s. k, ellerafrikanska flyktingkonventionen. Rätten till asyl i regleras i 3-6 SSutlänningslagen (1980:376). I 3 S avses flyktingar enligl definitionen iFN-konventionen. En flykting skall inte utan synnerliga skäl vägras iSverige, 5 S gäller krigsvägrare.