bet · GB01JoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — De specificerade krav på utrymme och skötselformer m.m.som översiktligt anges i propositionen kan utskottet i huvudsak ansluta sigtill, med den reservationen att kravens definitiva innebörd korrimer att framgåförst när detaljföreskrifter utfärdals. Vidare utgår utskottet från attpropositionens överväganden i detta avsnitt i många fall utgör rekommendationersom givelvis bör återspeglas i tillämpningsföreskrifterna men som inteutesluter attdispenser kan medges där det är motiverat av regionala eller lokala JoU1987/88:22 betingelser m.m. När det gäller kraven på belesgång eller utevistelse(prop. s 21) delar utskottet bedömningen i motion Jo50 att kravet bör kunna anpassas efter variationer i klimat och tillgång till betesmark m.m. och att. det bör vara dispensabelt. Som anförs i propositionen kan en möjlighet till utevistelse i . rastningsfålloroch liknande utgöra ett alternativ när det inle finns möjlighet alt hålladjuren på bete. Utevistelse i rastningsfållor kan också utgöra ett värdefulltkomplement till belesgång eftersom den.kan förekomma under hela eller störredelen av året. Det anförda innebär att även yrkande 3 i motion Jo52 angåendekravet på betesgång kan anses tillgodosett. Något särskilt riksdagsuttalande idenna fråga synes dock inte påkallat. I motion Jo48 (s) yrkande 3 .anförs att kravet på belesgångbör avse alla nötkreatur, dvs. även kalvar och tjurar. Vad utskottet nyssanfört innebär alt utskottet inte är berett att ytterligare specificera ellerutvidga kravet på betesgång. Motionen avstyrks i denna del. LUskotiet delar vidare synpunkterna i motion Jo50 så tillvida att en övergång till integrerad produktion inle får leda till enutveckling mot allt större enheter. Eftersom den i propositionen förordadeinriktningen av djurhållningen är avsedd alt motverka stordrift som inte ärgodtagbar från djurskyddssynpunkt - och därmed främja familjejordbruken - tordemotionen i denna del kunna beaktas ulan något särskilt uttalande härom. Motion Jo53 (c) yrkande 3 innehåller ett tämligen allmäntformulerat yrkande om en god miljö för alla djur och rätt till bete för allanötkreatur. Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte beaktats genom det ovananförda. Frågan om ekonomisk kompensation till jordbrukare berörs iett uttalande i propositionen (s. 24) varav framgår att merkostnader till följdav ändrad djurhållning får beaktas i första hand inom ramen förjordbruksprisöverläggningarna. Med hänvisning härtill avstyrker .utskottetmotion Jo51 (c) yrkande 5 om ekonomiskt stöd till djurägare som drabbas avmerkostnader. I motion Jo48 (s) yrkande 2 anförs alt resursbehovet i bör särskilt beaktas vid fördelning av forskningsan- , , slag inomSveriges och Skogs- och jordbrukets forskningsråd.Liknande synpunkter framförs i motion Jo511 (s, c), vari understryks bl.a.kravet på en helhetssyn på alla miljöfaktorer som påverkar djurhälsan. Enligtyrkande 3 i motionen är institutionen i särskilt lämpad att bedrivaförprövning och utvidgning av ny teknik i djurhållningen. Utskottet har ovan uttalat sig positivt om ettåterinförande av regler om förprövning av ny teknik i djurhållningen. Givetvis kommer veterinärinrätl ningen i , där en särskild försöksavdelning för ändamålet inrättades genom riksdagsbeslut , att ha viktiga uppgifter i detta sammanhang och - fortsättningsvis - även i andra frågor som gäller sambandet mellan miljö och djurhälsa m.m. Ulskollel har i samband med budgetbehandlingen gjort uttalanden om värdet av den verksamhet som bedrivs vid inrättningen i fråga och vill i anslutning till de nu aktuella motionerna hänvisa till dessa uttalanden (JoU 1987/88:17 p. 33). ' Motion Jo511 innehåller vidare ett yrkande attmyndigheter, vars beslut JoU 1987/88:22 har konsekvenser för djurhälsa ochdjurskydd, tar hänsyn och gör prioriteringar så att inga bestämmelser utfärdassom får negativa konsekvenser för angivna intressen (yrkande 1). Utskottet ställer sig tvivlande till både värdet ochlämpligheten av ett riksdagsuttalande med den generella innebörd sommotionärerna åsyftar. Bland den mångfald myndigheter som i sin verksamhetbehandlar frågor som direkt eller indirekt kan få konsekvenser idjurskyddshänseende finns det givetvis myndigheter som har alt mera renodlatbevaka djurens intressen. Andra organ måste ofta göra en avvägning mellan dessaintressen och andra, motstående intressen. Utskottet avstyrker motionen i dennadel. Utskottet övergår härefter till alt behandla de motionersom berör burhönsuppfödningen och äggproduklionen. Det bursystem som tillämpasför : närvarande beskrivs i propositionen på s. 22-23 och blir samtidigtföremål för allvarlig kritik från jordbruksministerns sida. Utskottet kan ihuvudsak instämma i denna kritik. Representanter för äggproducenterna och forskningenhar dock inför utskottet framhållit alt detta system inte i fullt så storutsträckning som anges i propositionen hindrar djuren från att tillgodose demest grundläggande behoven. De borgerliga partiernas kommittémotioner innefattar bl.a.nyanseringar av del krav på avveckling av det nuvarande bursystemel som försfram i propositionen. Enligt motion Jo42 (fp) bör regeringen efter enfemårsperiod redovisa hur utvecklingen av alternativa syslem fortskridit(yrkande 4). Enligt centermolionen Jo50, yrkande 7, bör bursystemet avvecklasförst omkring eftersom inga fullgoda alternativ finns förnärvarande. Regeringens ansvar för utvecklingen framhålls särskilt. 1 motionJo51 (c) anförs att SLU bör gå i spetsen för forskningen om alternativauppfödningssystem. Importförbud för ägg som härrör från länder där bursystemförekommer bör i konsekvensens namn införas (yrkandena 2 och 3). I motion Jo52(m) anförs att alternativen till dagens system inle får försämra djurmiljöneller arbetsmiljön eller leda till sämre äggkvalilet. Det vore enligt motionenolyckligt alt sätta en tidsgräns för nuvarande system (yrkande 2). Också i motion 1986/87:Jo521 (fp) anförs synpunkter påstordriften inom äggproduktionen. Enligt motionen bör bursystemel ersättas med"anläggningar i enlighet rried etologisk kunskap". Utskottet delar jordbruksministerns åsikt allburhönssyslemet bör avvecklas, främst på den grunden att det inte itillräcklig utsträckning tillgodoser djurens grundläggande behov. Förnärvarande finns dock inga alternativa system färdigutvecklade. I samband meden hearing i ämnel har utskottet erfarit alt den utvecklingsverksamhet påområdet som propositionen hänvisar till främst omfattarinhysningsförsök och studier av olika tekniska närmiljöer för värphöns ochderas effekter på djurens hälsa, produktion och äggens kvalitet. Försökeninriktas i huvudsak på en utveckling av de nuvarande bursystemenså att djurens beteendebehov på olika sätt kan tillgodoses i större utsträckning.Vissa undersökningar har emellertid också genomförts i.fråga om stallar förgolvhöns. Utskottet anser det angelägel att utvecklingsarbetet i första handinriktas på andra inhys- Oberoende av vilken innebörd som JoU 1987/88:22 kanläggas i begreppet burhållning bör det understrykas att sådana alternativasystem som avses inte får leda till försämringar från djurhälso- ellerarbelsmiljösynpunkt. Det bör t.ex. inte accepteras att medicineringen ökareller s.k. näbbtrimning kommer till användning. De upplysningar som varittillgängliga för utskottet om hittillsvarande erfarenheter inom forskningenm.m. ger inte något entydigt belägg för att t.ex. nuvarande golvuppfödnings-systemi alla avseenden skulle vara överlägsna andra alternativ. Tills vidare börsåledes forskning och försök beträffande olika syslem bedrivas parallellt.Utskottet föreslår vidare att en utvärdering av detta arbete görs i form av ens.k. kontrollstation efter en femårsperiod, dvs. I samband därmed börregeringen i lämpligt sammanhang för redovisa resultatet av dettaarbete. Målet skall, som sägs i propositionen, vara att nuvarande system förburhållning av höns avskaffas och bör vara avvecklat . alt ökade krav ställs på intensiteten i utvecklingsarbetet. Vad utskottet anfört innebär att motion Jo42 yrkande 4tillgodoses och att motionerna Jo51 yrkande 2, Jo50 yrkande 7 och Jo52 yrkande2 avstyrks. Samma bedömninggäller motion 1986/87:Jd521. Frågan om import av ägg, som tas upp i motion Jo51 yrkande3, bör inte föranleda någon åtgärd från sida.Jordbruksministern anför (s. 24) att frågan om import av varor som harframställts med produktionsmetoder som är förbjudna här i landet inte kan lösasi det här sammanhanget. Denna fråga får i stället las upp vid internationellaöverläggningar. Utskottet instämmer i detta uttalande. En annan viktig fråga som framför allt rör djur inomhusdjursskötseln och som måste uppmärksammas är genteknikens tillämpning pådjur. Internationelll används gentekniken på djur huvudsakligen inomveterinärmedicinen och inom husdjursförädlingen. Inom veterinärmedicinenanvänds tekniken främst för att framställa vacciner och inomsjukdomsdiagnostiken. Tekniken gör det här möjligt all producera substanser ibakterier eller cellodlingar i stället för i försöksdjur, vilket har en positiveffekt eftersom det leder till en minskad användning av sådana djur. Enligt propositionen bedrivs inom husdjursaveln i Sverigeför närvarande ingen forskning inom genteknikens område som syftar till allförändra våra husdjur. All djurförädling leder emellertid till en vissförändring av den genetiska variationen. En förädling med hjälp av genteknikkan emellertid leda till en myckel snabb reducering av den genetiskamångfalden. Den bedömning som görs av forskare är dock atthusdjursförädlingen liksom kommer altbedrivas i huvudsak på traditionellt sätt genom avelsverksamhet. Ett annat område där gentekniken har kommit tillanvändning är framställningen av lillväxlhormoner. Ett användningsområde förtillväxthormon är inom mjölkproduktionen. Användningen av tillväxthormon till mjölkkori produktionshöjande syfte har åter blivit av kommersiellt intresse.Tillväxthormon används ännu inte någonslans i praktisk mjölkproduktion. men enanvändning kommer troligen att vara möjlig i JoU1987/88:22 och eventuellt även i . Tillväxthormon har utomlands ocksåkommit till användning för att öka den mjölkproducerande juvervävnaden >hos kvigor och för att producera stora köttdjur. Den enda metod för tillförsel av tillväxthormon somhittills varit aktuell är dagliga injektioner. Man arbetar emellertid också påatt hitta andra metoder för tillförsel. Inplantat av kapslar är en sådan metodsom undersöks. När det gäller användningen av tillväxthormon är det framför alltde långsiktiga effekterna på djurets hälsa och effekterna i den praktiskatillämpningen ute på gårdarna som är okända. Mot bakgrund av kända fakta harSvensk husdjursskötsel ekonomisk förening, som är en sammanslutning av bl.a.olika husdjursföreningar, i sitt etiska handlingsprogram tagit avstånd från enrutinmässig användning av tillväxthormon i mjölkproduktionen. Det finns i inga bestämmelser som reglerargenteknik med avseende på djurskyddsaspekten utöver bestämmelserna om etiskprövning av djurförsök. Delegationen för hybrid-DNA-frågor skall dock enligtsin instruktion anmäla till regeringen om något användningsområde eller någonplanerad användning av hybrid-DNA-tekniken kan ifrågasättas från etiska ellerhumanitära synpunkter. Sådan anmälan skall också göras om området församhällets tillsyn behöver utvidgas till alt omfatta andra frågor än dem som nuär föremål för tillståndstvång eller offentlig kontroll. Av det anförda framgår att användning av genteknik inomanimalieproduktionen inte förekommer i landet. Användning avgenteknik för alt direkt eller indirekt påverka djur måste enligt jordbruksministernsmening i vissa fall ifrågasättas från etisk synpunkt. Del är viktigt attanvändningen kan styras i önskvärd riktning. En viss handlingsberedskap är dånödvändig. Regeringen bör bemyndigas att förbjuda eller uppställa villkor försådan användning av genteknik på djur som kan ifrågasättas eller tillförsel avhormoner eller andra ämnen som kan påverka djur, om det sker av andra skäl änveterinärmedicinska. Regeringen bör få möjlighet att delegera befogenheten tilllantbruksstyrelsen. Ett sådant bemyndigande bör också omfatta traditionellavel. Bakgrunden är främst att vissa avelsprogram som tillämpas utomlands kanifrågasättas därför att de kan medföra lidande för djuren. Jordbruksministernanser all avel som får sådana konsekvenser för djuren att det innebär lidandeför dem inte bör tillåtas. Inle heller bör sådan avel som avser att förändradjurs naturliga beteende få förekomma. I motion Jo50 (c) yrkande 2 understryks det angelägna iatt regeringen verkligen har kontroll över utvecklingen på områdena genteknikoch hormonlillförsel m.m. Liknande synpunkter framförs i centermolionen Jo720yrkandena 3 och 4. Yrkandena innebär att regeringen bör utforma en strategi förutnyttjande av biotekniken samt att förslag bör framläggas om lagstiftningrörande miljö och genteknik. En sådan lagstiftning finns t.ex. i Danmark.LJtskottet ansluter sig till regeringens ovan redovisade överväganden. 3 1987/88. Dessainnebär att motionerna i stor utsträckning kan anses tillgodosedda. I enlighet med motionerna vill utskottet särskiltunderstryka det angelägna i att regeringen noga följer utvecklingen på dettaområde och vidtar nödvändiga åtgärder för att motverkaproduktionsformer som påverkar djurens egenskaper på ett oacceptabelt sätf. Somframgår av propositionen innebär lagförslaget ett bemyndigande för regeringeneller lantbruksstyrelsen att meddela föreskrifter om.förbud mot eller villkorför användning av genteknik eller hormonlillförsel m.m:' i angivna hänseenden.Utskottet tillstyrker förslaget i denna del men avvisar därmed inte tanken imotion Jo720 att en särskild lagstiftning på detta område kan visa sigmotiverad . Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo50 ochJo720 lämnas ulan vidare åtgärd i berörda delar. Operativa ingrepp på djur Som huvudregel föreslås i fortsättningen gälla att detskall vara förbjudet att företa operativa ingrepp på djur i andra fall än närdet är befogal av veterinärmedicinska skäl. Regeringen eller efter regeringensbemyndigande lanlbruksstyrelsen skall dock kunna meddela föreskrifter omundantag från förbudet beträffande djur inom husdjursskötseln eller när detfinns särskilda skäl. Ett vanligt ingrepp som företas utan att det finnsveterinärmedicinska skäl är kupering av svansen på hund. Olika uppfattningarråder i frågan om sådan kupering i fortsättningen skall vara tillåten. har utarbetats en konvention om skydd för sällskapsdjur.Konventionen, som ännu inte har öppnats för undertecknande, innehållerbestämmelser som innebår förbud mot svanskupering av andra skäl änveterinärmedicinska. Ett land som undertecknar konventionen kan dock reserverasig mot bl.a. den bestämmelsen. har ännu inte beslutat att undertecknakonventionen. Ärendet bereds inom . Av våra nordiska grannländer har endast införtförbud mot svanskupering av hund. Enligt vad som upplysts medges generelltundantag från förbudet och förbudet tillämpas därför inte i praktiken. och är det tillåtet att föra hundar utan att hålla demi karantän. Delta medför bl.a. att om som enda land skulle införa ochtijlämpa ett förbud skulle de begränsade kontrollmöjligheterna kunna göra detsvårt att upprätthålla förbudet. Jordbruksministern anser därför att frågan omtillåtligheten av svanskupering bör lösas efter överläggningar med och, ,. Detta bör lämpligen kunna ske i samband med att tar ställningtill frågan om undertecknande av konventionen. Inriktningen på arbetet bör varaatt svanskupering inte bör tillåtas av kosinetiska skäl. De motioner som berör förevarande avsnitt innehålleryrkanden om, dels totalförbud mot kupering av svansen på hund, dels om samråd.mellan lantbruksstyrelsen och berörda parter innan tillämpningsföreskrifterutfärdas med stöd av 10 § lagförslaget. Till den förra gruppen (principiellt förbud) hörmotionerna Jo506 (s), Jo509 (fp), Jo510 (s) och Jo42 yrkande 6. Enligt motion Jo52 yrkande 5 bör inriktningen på arbetetvara att JoU 1987/88:22 svanskupering av kosmetiska skäl inte bör tillåtas:Tveksamheten om innebörden av begreppet kosmetiska skäl är dock stor.Lantbruksstyrelsen bör därför samråda med berörda parter innan föreskrifterfastställs. Utskottet har i denna fråga informerats'av representanterför och för lantbruksstyrelsen. Ett stort antalskriftliga och muntliga opinionsyttringar har frarriförts i frågan. Efter att noggrant ha övervägt skälen för och emot detnuvarande systemet med rutinmässig svanskupering på vissa hundraser harutskottet kommit till den slutsatsen att svanskupering irite bör tillåtas avandra skäl än strikt . Utskottet ansluter sig därmed tilljordbruksministerns överväganden i denna fråga (propositionen s. 27). I frågaom överläggningar med vissa nordiska länder kan dock det tillägget göras attförbud mot svanskupering i redan har införts. Vidare har den dagsaktuellarabiessitualionen i sannolikt gjort frågan om överläggningar med dettaland inaktuell. I den mån vissa uppfödare åsamkas svårigheter genom ettförbud mot svanskupering torde det finnas möjlighet att méd stöd av punkt 4 iövergångsbestämmelserna bestämma en viss övergångstid innan ett sådant förbudträder i kraft. Utskottet utgår från att sådant samråd som anges i motion Jo52därvid äger rurri. De nu behandlade motionerna föranleder i övrigt ingetuttalande från utskottets sida. I den mån motionerna syftar till ett ilagtexten inskrivet förbud mot svanskupering avstyrks motionerna i denna del. I lagen införs en uttrycklig regel med krav på att djurnär de förs till slakt och när de slaktas skall skonas från obehag och lidande(13 §). Nuvarande bestämmelser om slakt av husdjur, nämligen att djuret skallvara bedövat när blodet tappas av, förs in i den nya lagen: Regeringen fårföreskriva undantag för fjäderfä och kaniner. Rätten att' meddela sådanaföreskrifter får regeringen överlåta på lantbruksstyrelsen. I motion Jo42 (fp) yrkas att straffstadgandet i 36 § ocksåskall omfatta överträdelser av 13 §. Vidare anförs att lagtexten i 15 § bör innefatta ett uttryckligt förbud mot dränkning och kvävning som avlivningsmetod (yrkan dena 7 och 8). Utskottet anser det av bl;a. rättssäkerhetsskälinte'lämpligt att Straffstad gandet i 36 § omfattar en bestärrimelse som inte närmare preciserar vilka skyldigheter som föreligger i samband med slakt. I de fall som åsyftas i motionen torde det vara möjligt att i viss utsträckning beivra en olämplig behandling av djur med stöd av stadgandet om djurplågeri i 16 kap. 13 §. De bestämmelser i övrigt som reglerar förfarandet vidslakt (14 §) omfattas f.ö. av straffstadgandet i 36 §. I specialmoliveringen till 15 § erinrar jordbruksministernom att det inom utarbetats en konvention om skydd för sällskapsdjur. Konven tionen innehåller bestämmelser om bl.a. åvHvning av djur. innebärbestämmelserna krav på att avlivningen skall göras av veterinär eller JoU1987/88:22 annan kompetent person och förbud mot vissa metoder för avlivning. har ännu inte beslutat att undertecknakonventionen. Jordbruksministern anser emellertid att det ändå kan finnas skälatt i den nya djurskyddslagen la in ett bemyndigande som medger attföreskrifter utfärdas i de angivna hänseendena. Även utskottet anser att hithörande frågor bör regleras itillämpningsföreskrifter, givetvis med beaktande av de allmänna bestämmelsernai lagen och uttalandena i propositionen. Enligt vad utskottet erfaritinnehåller den ovannämnda konventionen ett principiellt förbud mot dränkningoch kvävning (drowning and other methods of suffocation), om metoderna inteuppfyller vissa strängt formulerade krav på föregående bedövning m.m. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo42 yrkandena 7 och 8. Med hänvisning till utskottets tidigare ställningstagandenoch till jordbruksministerns bedömning angående förbud mot s.k. ritualslaktavstyrker utskottet motion 1986/87: Jo534 (fp) om dispensmöjligheter förkoscherslakl. Det kan tilläggas att restitution medges av införselavgift förjudiskt rituellt slaktat kött (jordbruksnämndens kungörelse JNFS 1987:136). Tillståndsplikt för viss djurhållning Nuvarande bestämmelser om tillståndsplikt förhunduppfödning m.m. bör enligt propositionen finnas även i fortsättningen.Vidare föreslås tillståndsplikt för ridskoleverksamhet och uthyrning i övrigtav hästar samt för pälsdjursuppfödning. Som förutsättning för tillståndspliktgäller i samtliga fall alt verksamheten bedrivs yrkesmässigt eller i störreomfattning (16 §). 1 motion Jo42 (fp) yrkande 9 anförs att paragrafen avbl.a. rättssäkerhetsskäl bör kompletteras med detaljbestämmelser om vad sommenas med "större omfattning". Utskottet erinrar om att specialmotiveringen innehållervissa anvisningar rörande tolkningen av begreppen yrkesmässig eller i störreomfattning (s. 60). Härigenom ges viss vägledning rörande omfattningen av denföreslagna tillståndsplikten. Om så erfordras torde en precisering kunna görasgenom verkställighetsföreskrifter eller inom ramen för tillsynsmyndighetensverksamhet. Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning härtill. I motionerna Jo52 (c) yrkande 4 och Jo54 (c) anförssynpunkter rörande pälsdjursnäringen. I den förstnämnda motionen påpekas bl.a.,delvis i polemik med propositionen, att djur som i flera generationer fötts uppi bur inle längre är att betrakta som utpräglade rovdjur. Näringens verksamhetär direkt beroende av djurens välbefinnande. En översyn av utrymmeskraven börske i nära kontakt med pälsdjursnäringen. I motiveringen till motionen anförsvidare att den föreslagna tillståndsplikten är en onödig byråkrati. Ianslutning härtill har ett muntligt yrkande (m) framställts om avslag påförslaget i den del som gäller utvidgad tillståndsplikt för viss uppfödningm.m. Pälsdjursnäringens värde för glesbygden och somkombinationssysselsättning till jord- och skogsbruk m.m. framhålls i motionJo54. Det är viktigt att tillämpningsföreskrifternautformas så att pälsdjursuppfödning blir möjlig ,, Utskotlethar inte funnit anledning att frångå regeringens förslag om JoU 1987/88:22utvidgad tillståndsplikt för viss djurhållning. inledningsvis anfört får det förutsättas att detaljföreskrifler iolika frågor utformas i samråd med berörda organisationer m.fl. Motion Jo52yrkande 4 påkallar ingen särskild åtgärd från sida. Beträffandepälsdjursnäringens värde i de hänseenden som anges i motion Jo54 torde detknappast råda delade meningar. Utskottet anser inte det finns anledning attbefara att vare sig tillståndsprövningen eller den aviserade översynen rörandedjurhållningen kommer att påtagligt försämra förutsättningarna för dennanäring. Något särskilt uttalande med anledning av motion Jo54 synesinte nödvändigt. Tävlingmed djur och förevisning av djur Lagförslagetinnehåller två paragrafer, 17 och 18 §§, som reglerar tävling med djur och förevisningav djur samt s.k. dopning av djur som tränas för . eller deltar i tävling påtävlingsbana. 17§ innebär ett absolut förbud mot att utsätta djur för lidande i de , sammanhang som anges i paragrafen. Med lidande avses liksom i 2 § såvälpsykiskt som fysiskt lidande. Ispecialmotiveringen (s. 61) anför jordbruksministern att cirkus är en mycketgammal kulturform som det är viktigt att bevara. Mot den bakgrunden anser hanatt det inte bör införas något förbud mot användning av elefanter och sjölejonsom cirkusdjur. I stället bör förhållandena vid transporten och förvaringenförbättras. Genomdet anförda tillgodoses motion 1986/87:Jo501 (m) som förordar att elefanter börfå användas sorn cirkusdjur även i fortsättningen. I18 § förbjuds dopning och andra otillbörliga åtgärder som kan påverkaprestationsförmågan eller temperamentet hos djur som tränas för eller deltar itävling på tävlingsbana. Skälen härför har redovisats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2.5). () har vid en uppvaktning inför utskottet anförtatt den föreslagna bestämmelsen kan försvåra genomförandet av 1990 i . Sedan utsågs till värdland har förberedelser fördenna, mycket omfattande, tävling pågått .