bet · GB01KU1 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändring i 9 kap. regeringsformen, m. m. (prop.1986/87:143 delvis) Idetta betänkande behandlas proposition 1986/87:143 om ny riksbankslag ochändrat huvudmannaskap för i de delar propositionen gällerändring i regeringsformen och huvudbestämmelser i riksdagsordningen.Ändringsförslagen innebär bl.a. att huvudmannaskapet för riksgäldskontoretfr.o.m. skall föras över från till regeringen samtatt grundläggande uppgifter och ändamål skall slås fast iregeringsformen. Beträffande föreslås vidare att formerna för val avbankens högsta ledning ändras så att huvudmannaskapet läggs helt på riksdagen.Lagändringarna rörande föreslås träda i kraft . Utskottettillstyrker förslagen och hemställer att som vilande antarerforderliga förslag till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen.Utskottet avstyrker en i ärendet väckt motion av m.fl.(c) enligt vilken skall behålla huvudmannaskapet förriksgäldskontoret. Till betänkandet harfogats en reservation (c) till förmån för motionen. Iproposition 1986/87:143 har - såvitt nu är i fråga - regeringen ()föreslagit att anta de genom propositionen framlagda förslagen tilldels lag om ändring i 9 kap. 10,12 och 13 §§ regeringsformen, dels lag omändring i 8 kap. 6 § och 9 kap. 4 § riksdagsordningen. Lagförslagenhar i nu ifrågavarande delar intagits som bilaga 1 till betänkandet. 1986/87:K119av m. fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar attavslå regeringens förslag vad gäller förändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret. 2. att av regeringenbegär förslag angående ansvaret för statens kreditgarantigivning i enlighet medvad motionen anfört. 1Riksdagen 1987/88. Rättelse:S. 5 rad 6 nedifrån Står: fp Rättat till: c Yttrandeav annat utskott KU 1987/88:1 I ärendet föreligger ett yttrande av finansutskottet (FiU1986/87:4 y). Yttrandet har fogats till detta betänkande som bilaga 2. 1 proposition 1986/87:143 har regeringen lagt fram förslagom ett ändrat huvudmannaskap för och en ny lagstiftningrörande . Förslagen förutsätter vissa ändringar i regeringsformenoch riksdagsordningen. I fråga om dessa lagändringar ankommer beredningen påkonstitutionsutskottet. I övriga delar, bl.a. vad gäller ett förslag till enny riksbankslag, bereds propositionen av finansutskottet. Ändring i grundlag sker genom två riksdagsbeslut medmellankommande val till . Detsamma gäller i princip även vid ändring ihuvudbestämmelser i riksdagsordningen. Riksdagsordningens tilläggsbestämmelserändras däremot enligt samma ordning som gäller för ändring i vanlig lag. behandlar i detta betänkande endastförslagen om ändringar i regeringsformen och riksdagsordningenshuvudbestämmelser. Under förutsättning att som vilande antarpropositionens förslag om ändring i regeringsformen och riksdagsordningenshuvudbestämmelser kommer utskottet senare att behandla i propositionenframlagda förslag om ändring i vissa av riksdagsordningenstilläggsbestämmelser. Detta bör ske i samband med att de vilande förslagen eftervalet föreläggs för slutligt ställningstagande. 1 detsammanhanget kommer även att föreläggas finansutskottets betänkandemed anledning av förslagen om en ny riksbankslag och ytterligare lagändringarsom föreslås i propositionen. ställning och huvudsakliga uppgifterföljer av 9 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Där föreskrivs att detunder skall finnas en myndighet med uppgift att i enlighet medriksdagens bemyndigande ta upp och förvalta lån till staten. och närmare uppgifter regleras i lagen (1982:1158) omriksgäldskontoret. blev ett verk isamband med att åtog sig garanti för lån som upptagit förstatens räkning. , som inte hade kontrollen över statens inkomster ochutgifter, kunde därigenom få kontroll över i vart fall statensupplåningsverksamhet. Arrangemanget med en under slogs senare fast i grundlag genom en bestämmelse i 1809 årsregeringsform enligt vilken skulle förbli under riksdagensstyrelse, inseende och förvaltning. Frågor rörande togs upp iutredningsarbetet till vår nuvarande regeringsform. (SOU 1963:17) uttalade sig för att borde få övertariksgäldskontorets huvuduppgifter, dvs.förvaltningen av statsskulden och upplåningsverksamheten. Grundlag- KU1987/88:1 beredningen föreslog senare (SOU 1972:15) en grundlagsbestämmelse medi sak samma innebörd som den nu gällande bestämmelsen i 9 kap. 10 § andrastycket regeringsformen. Den tidigare ordningen med huvudmannaskapbehölls alltså. Själva organisationsformen för den statliga skuldförvaltningenoch upplåningen blev dock inte längre grundlagsfäst. I propositionen föreslås att huvudmannaskapet förriksgäldskontoret nu skall föras över från till regeringen. Förslagetförutsätter att den ovan nämnda bestämmelsen i andra stycket i 9 kap. 10 §regeringsformen upphävs. Som en allmän utgångspunkt för ett ändrat huvudmannaskaphänvisas i propositionen till att det ursprungliga motivet för riksdagenshuvudmannaskap saknar bärkraft. Sedan parlamentarismens genombrott harriksdagen kontrollen över hela finansmakten. bör enligtpropositionen ges en plats i den statliga förvaltningsorganisationen som ärbättre anpassad till vår tid. Enligt propositionen talar starka skäl för attstatsupplåningen och finanspolitiken organisatoriskt bör samordnas sä attstatsupplåningen handhas av en myndighet under regeringen. Härvid hänvisas ipropositionen till statsskuldens ökning . Det samband som finnsmellan den statliga kreditgarantigivningen och regeringens ansvar förverkställandet av statens näringspolitik är enligt propositionen ettytterligare skäl för att ansvaret för den delen av riksgäldskontoretsverksamhet bör övergå till en myndighet under regeringen. Slutligen påpekas ipropositionen att utför centrala finansförvaltandeuppgifter.liknande dem som utförs av myndigheter under regeringen. Detförhållandet att dessa finansförvaltande myndigheter har olika huvudmän harenligt propositionen . begränsat möjligheterna att utvecklaförvaltningsstrukturen på detta område. I motion 1986/87:K119 av m.fl. (c) hemställsatt skall avslå förslaget om ett förändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret (yrkande 1). Motionärerna framhåller att det i propositioneninte redovisas några statsrättsliga motiv som skiljer sig från de bedömningarsom gjordes då huvudmannaskapet prövades av 1969 och 1973. Endastfinanspolitiska skäl har övervägts. Enligt motionärerna skulle riksdagenskontrollmakt över försvagas vid ett förändrat huvudmannaskap. Motionärerna ifrågasätter om statsskuldens ökning kanutgöra ett motiv för ändrat huvudmannaskap. Den kan visserligen påverkaräntekostnaderna i viss mån, framhåller de, men de variationer som uppstår harknappast avgörande finanspolitisk betydelse. Motionärerna tillbakavisar ävenuttalandena i propositionen om att det går att vinna fördelar ursamordningssynpunkt med ett ändrat huvudmannaskap. Beträffandekreditgarantigivningen under anser motionärerna emellertidätt ansvaret för denna bör flyttas till regeringen eller annan av regeringenunderställd myndighet, förslagsvis industriverket (yrkande 2). 1 yttrande till har finansutskottettillstyrkt förslagen i propositionen. delar inte uppfattningeni motion , att statsskuldspolitiken inte i någon betydande omfattningpåverkar finanspolitiken. framhåller att statsupplåningensinriktning och valet av låneinstrument har enavgörande betydelse för hur efterfrågan i den svenska KU 1987/88:1 ekonominfördelas och utvecklas. En ökad upplåning hos t.ex. hushåll har en betydligtstörre åtstramningseffekt på efterfrågan än förändringar i upplåningen hosriksbanken eller hos bankerna. Detta innebär enligt finansutskottet attstatsupplåningen måste samordnas med andra åtgärder av finanspolitiskkaraktär. behöver ett ändrat huvudmannaskap för inteinnebära någon försvagning av kontrollmöjligheter. Finansutskottetframhåller härvid förslaget i propositionen om att regeringen skallinhämta bemyndigande att ta upp erforderliga lån för statensräkning. Härigenom får möjlighet till en återkommande prövning av denförda statsskuldspolitiken i anslutning till behandlingen av de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken. Finansutskottetsyttrande är inte enhälligt. Två av finansutskottets ledamöter (c) har anförtavvikande mening dll förmån för yrkandena i motionen. Konstitutionsutskottetkonstaterar i likhet med regeringen och finansutskottet att det ursprungligamotivet för ett under lydande riksgäldskontor inte längre ägergiltighet i vårt nuvarande politiska system. Enligt konstitutionsutskottetsmening innebär beslutanderätt över statens inkomster och utgiftersamt styrningen av upplåningsbehov genom bemyndiganden en tillräcklig garantiför kontroll av förvaltningen av statsskulden och den statligaupplåningen. Till detta kommer den granskning i andra former som kan ske inomriksdagsarbetets ram. Vad gäller de närmare finanspolidska skälen för ettändrat huvudmannaskap finner ej skäl frångå denbedömning som finansutskottet gjort. tillstyrker atthuvudmannaskapet för förs över från tillregeringen. Följaktligen avstyrker förslaget i motionK119 att skall behålla huvudmannaskapet och att endast ansvaret förkreditgarantigivningen skall föras över till regeringen eller myndighet underregeringen. Medhänvisning fill det anförda förordar utskottet att 9 kap. 10 § andra stycketregeringsformen upphävs. Genomatt föreslås bli överfört till regeringen skall riksdagensförvaltningskontor inte längre handlägga frågor rörande riksgäldskontoret.Bestämmelsen i 9 kap. 4 § riksdagsordningen bör där ändras i enlighet medbilaga 1. Ipropositionen föreslås att 9 kap. 12 § regeringsformen kompletteras med enbeskrivning av grundläggande uppgifter och ändamål. Ytterligare enföreslagen ändring i samma paragraf gäller en ändrad ordning för val avriksbankens högsta ledning. Vidareföreslås i propositionen att 9 kap. 13 § regeringsformen ändras så att tillriksbankens ensamrätt att ge ut sedlar även fogas en rätt att ge ut mynt.Riksbanken skall enligt den föreslagna lydelsen också få bestämma den närmareutformningen av sedlar och mynt. Slutligenföreslås i propositionen ändringar i reglerna om val av vice KU 1987/88:1riksbankschef i 8 kap. 6 § riksdagsordningen. Konstitutionsutskottetfillstyrker även i denna del propositionens förslag. De föreslagnalagändringarna framgår av bilaga 1. 1. beträffandehuvudmannaskapet för att med bifallfill proposifion 1986/87:143 i denna del och med avslag på motion1986/87:K119 som vilande antar det i bilaga 1 intagnaförslaget till lag om ändring i 9 kap. 10 § det i bilaga 1 intagnaförslaget till lag om ändring i 9 kap. 4 § 2. beträffande//-(Jgorrörande , m.m. att med bifalltill propositionen i denna del som vilande det i bilaga 1 intagnaförslaget till lag om ändring i regeringsformen i den mån förslaget inte omfattasav vad utskottet hemställt ovan och det i bilaga 1 intagnaförslaget till lag om ändring i riksdagsordningen i den mån förslaget inteomfattas av vad utskottet hemställt ovan. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (), (vpk), (), () och (). Huvudmannaskapet för (mom. 1) BertilFiskesjö och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Konstitutionsutskottetkonstaterar" och slutar med "bilaga 1" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet måste konstatera att några övertygande skäl för attöverföra huvudmannaskapet för till regeringen inte lagts frami ärendet. Tvärtom talar närmast den ökade betydelse som statsupplå- ningenfått för att huvudmannaskapet bör behållas av KU 1987/88:1riksdagen. Därigenom finns en garanti för en ingående och återkommandeparlamentarisk kontroll över förvaltningen av statsskulden och statensupplåningsoperationer. Ett bibehållande av gällande ordning skall enligtutskottets mening inte behöva betyda att förutsättningarna för en nödvändigsamordning av statsskuldspolitiken och finanspolitiken skulle bli sämre än vidett till regeringen överfört huvudmannaskap. Enligt utskottets mening är densamordning som redan förekommer mellan och riksgäldskontoretnär det gäller upplåningsplanering och ränteutgifter helt tillfredsställande. ansluter sig sålunda till yrkande 1i motion 1986/ 87:K119 och förordar att avslår regeringens förslag omett förändrat huvudmannaskap för . 1 fråga om kreditgarantigivningen råder allmän enighet omatt ansvaret för denna bör samlas under regeringen. Beslut i dessa frågor rörinte sällan näringspolitiska aspekter som det i första hand ankommer påregeringen att pröva. överlåter regelmässigt denäringspolitiska bedömningarna på regeringen och fattar endast det formellabeslutet. Enligt mening bör det formella beslutet åviladen instans som tar det reella beslutet. I likhet med vad som förordas i såvälpropositionen som i motion K119, yrkande 2, anser utskottet sålunda attkreditgarantigivningen bör övergå från till en myndighetunder regeringen. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande huvudmannaskapet förriksgäldskontoret att med bifall till motion 1986/87:Kl 19 och medavslag på proposition 1986/87:143 i denna del a) avslår de genompropositionen framlagda förslagen till lag om ändring i 9 kap. 10 §regeringsformen och 9 kap. 4 § riksdagsordningen, b) hos regeringenhemställer om förslag angående ansvaret för statens kreditgarantigivning ienlighet med vad utskottet anfört. Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 10, 12 och 13 följandelydelse. regeringsformen' skall ha KU 1987/88:1 Bilaga 1 9 kap. 10 § Regeringen får icke utan bemyndigande taga upplån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. Under skall finnas myndighetmed uppgift att i enlighet med bemyndigande taga upp och förvaltalån till staten. Närmare bestämmelser härom meddelas i lag. är rikets centralbank med ansvar för valuta-och kreditpolitik. Den skall ocksåfrämja ett säkert och effektivtbetalningsväsende. är myndighet under ri förvaltas av sju fullmäktige. En av dessa och en suppleant för honom förordnas av regeringen i sänder. Övriga sex väljes av . Den fullmäktig som regeringen har förordnat är ordförande. Han får ej utöva annat uppdrag eller inneha tjänst inom ledning. Bestämmelser om val av fullmäktige, om ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelas i riksdagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmed skild från sitt uppdrag. Regeringen kan återkalla förordnandet för ordföranden eller för dennes suppleant. förvaltas av åtta fullmäktige. Sju fullmäktigevåljes av . Dessa väljer för av en fullmäktig, somsamtidigt skall vara chef för . De fullmäktige som valts av riksdagenväljer inom sig ordförande. Denne får ej utöva annat uppdrag eller innehatjänst inom ledning. Bestämmelser om val avfullmäktige, om ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelasi riksdagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägraransvarsfrihet är därmed skild från sitt uppdrag. De fullmäktige som valts avriksdagen får skilja ordföranden från uppdraget som ordförande och den som ärfullmäktig och chef för från hans uppdrag. Endast har rätt att utgiva sedlar. Bestämmelserom penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. Endast har rätt att ge ut sedlar och mynt ochatt bestämma utformningen av dessa. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendetmeddelas i övrigt genom lag. ' Regeringsformen omtryckt 1985:866. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse KU 1987/88:1 Bilaga 1 Denna lag träder i kraft, ifråga om 9 kap. 10 § , och i övrigt . De äldre föreskrifterna i 9kap. 12 § gäller fill dess val av fullmäktige skett enligt de nyabestämmelserna. 2 Förslagtill KU 1987/88:1 Lag om ändringi riksdagsordningen Bilaga l Härigenom föreskrivs att 8 kap. 6 § och 9 kap. 4 §riksdagsordningen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6§ Val av fullmäktige i av- val av fullmäktige i ser valperiod. Fullmäktige väljer inom sig en Fullmäktigeväljer utom sig högst chef för samt inom eller tvä vice cheferför för en utom sig en vice chef för , tid av fem år.Dessa skall, i den Är denne icke själv fullmäktig, skall inbördes ordningsom fullmäktige han vara särskild suppleant för riks- bestämmer, vara suppleanter för bankschefen i fullmäktige och som riksbankschefen ifullmäktige, sådan ha företräde till tjänstgöring framför övriga suppleanter. 4§ förvaltningskontorskall, såvitt gäller och myndigheter, i den omfattningriksdagen bestämmer 1. handläggafrågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor förarbetstagare samt andra personalfrågor, 2. göra uppförslag till anslag på statsbudgeten, 3. i övrigthandlägga frågor om 3. i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inomriksdagen och förvaltningen inom och frågor om förvaltning avekonomisk frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter,natur inom myndigheter, utom och riksgäldskon- utomriksbanken, 4. meddelaföreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 1-3. Denna lagträder i kraft, i fråga om 9 kap. 4 § , och i övrigt den 1januari 1989. Riksdagenväljer för återstoden av valperioden sju fullmäktige iriksbanken. Därmed iipphör fidigare uppdrag för fullmäktige som valtför valperioden. Föreskrifternaom chef för i 8 kap. 6 § i dess äldre lydelse gäller till dessriksdagen valt fullmäktige enligt bestämmelserna i lagen (0000:000) om ändringi regeringsformen. Riksdagsordningen omtryckt 1985:1068. Finansutskottetsyttrande kui987/88:i om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret (prop. 1986/87:143) har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över de i proposition 1986/87:143 intagna förslagentill lag om ändring i regeringsformen och lag om ändring i riksdagsordningen.Propositionen, som behandlar frågan om ny riksbankslag och ändrathuvudmannaskap för , har i övriga delar remitterats tillfinansutskottet. Förslaget till ny lag om riksbank liksomflertalet övriga lagförslag i propositionen förutsätter vissa ändringar iregeringsformen och riksdagsordningen. Med hänsyn härtill bör enligtfinansutskottets mening den ordningen tillämpas att först fattarbeslut om ändring av regeringsformen och riksdagsordningen innan övrigalagförslag tas upp till behandling. Det innebär att kan ta slutligställning till propositionen först sedan ett vilande grundlagsförslag hartagits upp till förnyad behandling, vilket i princip kan ske tidigast underhösten 1988. Från denna regel bör dock ett undantag göras. Det gällerdet i propositionen som nr 7 intagna förslaget-till lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel. Detta lagförslag avser ändrad tillämpningav kassa-kravsbestämmelserna och saknar samband med de nu föreslagna ändringarnai regeringsformen och riksdagsordningen. kommer därför attbehandla denna del av propositionen i ett särskilt betänkande. I detsammanhanget tar utskottet också upp de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1986/87:Fill0 och 1986/87:Filll. Övriga delar av propositionen ämnarutskottet i enlighet med det tidigare anförda behandla /89 årsriksmöte. Den nya riksbankslagen och det ändrade huvudmannaskapetför aktualiserar en rad praktiska frågor som måste lösas såsnart tagit slutlig ställning i detta ärende. Bl.a. gäller dettafrågor rörande ledning och personal. Det är somfinansutskottet ser det angeläget att beredningen av dessa frågor kaninledas. Utskottet förutsätter därför att ett vilande grundlagförslag kan antasredan under innevarande . I detta yttrande kommenterar finansutskottet dels deföreslagna ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen och därmed sammanhängande frågor, dels den med anledning av propositionen väckta motionen 1986/ 87:K119 av m.fl. (c). I den yrkas bl.a. avslag på förslaget om ändrat huvudmannaskap för . Huvudmannaskapetför KU 1987/88:1 Bilaga 2 I propositionen föreslås att huvudmannaskapet för skall ° föras överfrån till regeringen. Finansministern framhåller i det sammanhanget att de motivsom en gång utgjorde grund för att blev en myndighet underriksdagen numera saknar bärkraft. Han anför tre skäl för att en överflyttningav huvudmannaskapet nu bör komma till stånd. För det första kunde ingen förutse den stora ökning somstatsskulden har genomgått . Denna aspekt blev därförinte beaktad när frågan om huvudmannnaskapet för senastövervägdes i samband med de diskussioner som fördes om den nyaregeringsformen. Statsskuldens nuvarande omfattning ställer nya krav på attstatsupplåningen samordnas med finanspolitiken. Det finns därför enligtfinansministern starka skäl för att statsupplåningen organisatoriskt börhandhas av en myndighet under regeringen. För det andra svarar för en omfattandekreditgarantigivning. I dessa sammanhang kan emellanåt beslut avnäringspolitisk innebörd behöva fattas. En sådan prövning ankommer i förstahand på efter beredning i framför allt finans- ochindustridepartementen. Detta talar enligt finansministern för attgarantihanteringen bör övergå till en myndighet under regeringen. För det tredje utför centralafinansförvaltande uppgifter snarlika dem som ankommer på vissa myndigheterunder regeringen. Det förhållandet att de finansförvaltande myndigheternaharolika huvudmän har enligt finansministern begränsat möjligheterna attutveckla förvaltningsstrukturen på detta område. 1 motion framhålls att ett ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret skulle medföra att kontrollmakt över kontoretförsvagas. Motionärerna konstaterar att det i propositionen inte redovisasnågra statsrättsliga motiv som skiljer sig från de bedömningar som gjordes dåhuvudmannaskapet prövades av 1969 och 1973. Endast finanspolitiskaskäl har övervägts. Motionärerna anser att ett ändrat huvudmannaskap inteskulle ge några ytterligare samordningsfördelar och avvisar med hänsyn härtillregeringens förslag. Om den nuvarande ordningen bibehålls är det dock, enligtmotionärernas mening, mindre lämpligt att ansvarar förkreditgarantigivningen. I dessa frågor överlåter riksgäldskontoretregelmässigt de näringspolitiska bedömningarna på regeringen och fattar självtendast de formella besluten. Det är som motionärerna ser det intetillfredsställande att den myndighet som tar de reella besluten inte har detformella ansvaret. Motionärerna förordar därför att ansvaret förkreditgarantigivningen flyttas till regeringen eller annan av regeringenunderställd myndighet, förslagsvis industriverket. får för egen del anföra följande i dennafråga. har varit en myndighetunder med uppgift att förvalta statens skuld och ta upp nya lån åtstaten. tillkomsthar sin upprinnelse i att ständerna gavs kontrollen över KU1987/88:1 statsupplåningen mot att de iklädde sig ansvaret för den omfattandeskuld Bilaga 2 som hade åsamkat landet genom sin politik. Dessamycket speciella förhållanden saknar varje aktualitet. Som en följd av parlamentarismens genombrott har riksdagennumera också kontrollen över hela finansmakten. beslutar efterförslag av regeringen om statens inkomster och utgifter. Om det föreligger ettupplåningsbehov ombesörjer den upplåning som erfordras medstöd av det bemyndigande som har lämnat i lagen om . Genom statsskuldens snabba tillväxt harstatsskuldspolitiken kommit att få en betydligt mer framträdande plats än vidmitten av . har behovet av en samordning avstatsupplåningen och finanspolitiken blivit mer påtagligt. Genom upplåningensinriktning och valet av låneinstrument påverkas efterfrågan. En ökad upplåninghos t.ex. hushåll har en betydligt större åtstramningseffekt på efterfrågan änförändringar i upplåningen hos eller hos bankerna. Detta innebär attstatsupplåningen måste samordnas med andra åtgärder av finanspolitisk karaktär. kan mot denna bakgrund inte delamotionärernas bedömning att statsskuldspolitiken inte i någon betydandeomfattning påverkar finanspolitiken. Enligt förslag i propositionen skall regeringen en gångvarje år inhämta bemyndigande att ta upp erforderliga lån förstatens räkning. Härigenom får möjlighet till en återkommandeprövning av den förda statsskuldspolitiken i anslutning till behandlingen av deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Någon försvagning avriksdagens kontrollmöjligheter i detta hänseende behöver därför, som utskottetser det, inte uppkomma i samband med ett ändrat huvudmannaskap.