bet · GB01KU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Likaledes i överensstämmelse med vad motionärerna anfört bördärför möjligheter skapas för att tillgodose detta önskemål. Om så kan ske,skapas större garantier för att rättvisa och enhetliga regler tillämpas vidbestämmande av arrendevillkor. De i motionen föreslagna lokala organen skiljer sig enligtutskottets mening från sådana lokala kommunala organ som regleras genom bestäm melserna i lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna. I sistnämnda fall rör det sig om kommunala organ med självständig beslutan derätt enligt samma regler som gäller för kommunala nämnder vars verksamhet regleras direkt av kommunallagen. Som framgår av motionen skall de föreslagna lokala organen under egendomsnämnderna inte ha r Enligt utskottets mening innebär motionärer- KU1987/88:30 nas förslag snarare ett delegationsförfarande äri inrättande avsjälvständiga Bilaga 1 kommunala organ. Utskottet vill därför erinra om attpropositionens förslag till lag om förvaltning av kyrklig jord ger möjlighetför stiftsfullmäktige att delegera beslutanderätten i fråga om upplåtelse avjordbruksarrende och fastställande av arrendevillkor (jämför 6 § propositionensförslag till lag om förvaltningen av kyrklig jord samt 7 kap. 17 § och 9 kap. 7§ propositionens förslag till församlingslag).Utskottet vill här skjuta in att skäl talar för att hänvisningen i 6 § lag omförvaltning av kyrklig jord i här aktuellt hänseende bör förtydligas. En sådanprövning bör ankomrna på . får vidareframhålla följande. Enligt 5 § förslaget till lag om förvaltningen av kyrkligjord skalMedamöter och suppleanter i egendomsnämnderna väljas avstiftsfullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöterfår dock inte vara mindre än fem. Det finns således inga föreskrifter om högstaantal ledamöter. Det är därför fullt möjligt för stiftsfullmäktige att välja såstort antal ledamöter att egendomsnämnderna rymmer lokalkunskap;över helastiftet. Nämnden kan sedan delegera till utskott bestående av ledamöter inämnden att besluta i ärenden rörande jordbruksarrende. Med en sådan ordningöppnas möjligheter till erforderlig lokalkunskap hos de organ som skall beslutai sådana frågor. Syftet med motionärernas önskemål om delegering till lokalaorgan kan härigenom tillgodoses. Någon saklig ändring av förslaget till lag omförvaltningen av kyrklig jord erfordras därför enligt utskottets mening inte. Ett riksdagsbeslut (prop. 1957:153, SU 1957:175,rskr. 1957:388) reglerar nuvarande ordning för tilldelning av prästtjänster ipastoraten. På grundval av det riksdagsbeslutet genomfördes ocksåpastoratsregleringen 1962. Kriterierna för tilldelning av prästtjänster ärfolkmängd, areal och tätortsgrad. En närmare redovisning av bestämmelsernafinns i KrU 1985/86:5. Under förberedelsearbetet till propositionen har frågornaom prästtjänsternas fördelning varit föremål för ingående överväganden.Utskottet hänvisar i första hand till kyrkokommitténs betänkanden (SOU 1985:1)Församlingar i samverkan och (SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan samt tillutskottsbetänkanden vid 1985 och kyrkomöten (KO 1985:10 och KL1987:5). Enligt propositionens förslag till' prästanställningslagskall i huvudsak följande gälla. Regeringen fastställer hur många statligt regleradeprästtjänster som får finnas inrättade i riket. centralstyrelseskall besluta hur många prästtjänster som får finnas inrättade i varjestift. Frågor om inrättande av tjänster som biskop och domprost prövas avregeringen. Frågor om inrättande av tjänster som stiftsadjunktoch,kontraktsadjunkt prövas av . Frågor ominrättande av tjänster som kyrkoherde, komminister och pastorsadjunkt prövas avstiftsstyrelsen. Kyrkomötethar godtagit de i propositionen föreslagna reglerna för KU 1987/88:30 fördelning av prästtjänster (KL 1987:5). ' Imotion 1987/88:K27 (c) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen sagts om prästtjänsternas fördel-, ning. Imotionen framhålls att nuvarande antal prästtjänster i stiften skall varautgångspunkten för den nya tjänsteorganisationen och att det är viktigt attsvenska kyrkans centralstyrelse inte frångår de grundläggande målsättningarsom legat bakom kyrkomötets godtagande av principen och de principer somhittills gällt för den s.k. ortsindelningen. Kulturutskottetkonstaterar att propositionens förslag innebär att nuvarande antalprästtjänster i riket skall vara utgångspunkt för den nya tjänsteorganisationenoch att den nya beslutsordningen innebär ökad frihet för kyrkan att bestämmaöver sina angelägenheter. Utskottet har ingen erinran mot den i propositionenvalda lösningen men vill framhålla följande. Ettgenomförande av propositionens förslag innebär att tidigare fattade beslut angående ortsindelning vid fördelning av prästtjänster kommer aft sakna formell betydelse. Bakom dessa beslut ligger en strävan att åstadkom ma en jämn fördelning av prästtjänsterna mellan olika delar av riket och mellan tätort och landsbygd. Härigenom skulle i görligaste mån hela befolkningen få lika möjlighet att komma i åtnjutande av kyrkans verksam het. Utskottet anser att denna målsättning bör bestå även . Utskottet anser sig kunna förutsätta att gällande principer för ortsindelning även tillmäts betydelse vid fördelning av prästtjäns ter mellan och inom stiften. Härigenom tillgodoses enligt utskottets mening i viss utsträckning syftet med motionen i denna del (yrkande 6). ' Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), MajaBäckström (s), (), (), (), LarsAhlmark (m), (), (), (),(), (vpk), () ochHåkan Stjernlöf (m). Avvikandemeningar _ KU 1987/88:30 1.Särskilda statsanslag till domkapitlens kansliresurser , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"delar" och slutar med "(yrkande 2)" bortha följande lydelse: Ett flertal remissinstanser har reagerat mot förslaget attstiftssamfälligheten skall tillhandahålla de kansliresurser som behövs fördomkapitlet och att detta således inte får någon egen personal anställd.Remissinstanserna har framhållit att det finns en risk för att somsjälvständig myndighet kommer att bli ekonomiskt beroende av den kommunalastiftssamfälligheten. En konsekvens kan bli att besparingar i första hand gårut över den del av kansliet som betjänar . För att motverka en sådanutveckling bör särskilda statsanslag anvisas såväl till sekreteraruppgifternasom till del av kostnaderna för lokaler, expenser ochannat.Utskottet menar att det finns fog för remissinstansernas oro. Av såvälprincipiella som praktiska skäl bör inte vara beroende av ettkommunalt organ för att kunna utföra ålagda arbetsuppgifter. Utskottet anserdärför att motion K25 i här aktuell del (yrkande 2) bör tillstyrkas. (), () och AlexanderChrisopoulos (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet godtar" och på s. 5 slutar med "mening inte"bort ha följande lydelse: Utskottet anser sig inte böra motsätta sig förslaget ipropositionen att egendomsnämnder skall inrättas. Liksom vad nu gäller i fråga om kompetenskrav förledamöterna i stiftsnämnderna bör ledamöterna i egendomsnämnder ha insikt ijordbruk eller skogsbruk eller eljest vara förfarna i allmänna värv. Utskottettillstyrker därför motion K26 i motsvarande del. Även då det gäller förslaget i motionen om inrättande avlokala egendomsnämnder ansluter sig utskottet till motionärernas bedömningar.Det av dem framlagda förslaget om sådana nämnder synes vara väl ägnat atttillgodose önskemålet om att den kompetens som finns i boställsnämndernaskall tas till var. Detta gäller både lokalkännedom och expertkunskap påjordbruksområdet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det är viktigtatt man vid ställningstagandet till frågor som rör inrättandet av lokalanämnder tar hänsyn till de vitt skilda förhållanden som finns i olika stift. Det får ankomma på att utformaerforderlig lagtext för ett genomförande av motionärernas förslag. j KarlBoo och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Ettgenomförande" och slutar med (yrkande6)" bort ha följande lydelse: Ettgenomförande av propositionens förslag innebär att tidigare fattade 48 beslut angåendeortsindelning vid fördelning av prästtjänster kommer att KU 1987/88:30 saknaformell betydelse. Riksdagsbeslutet innebar att en omgruppering Bilaga 1av prästtjänsterna skulle ske. Det angavs att riktpunkten härvid borde vara ensåvitt möjligt jämn fördelning av de tillgängliga prästerliga arbetskrafternai förhållande till arbetets omfattning och art, vilket också torde vara ettanspråk sammanfallande med hela intresse och därmed ett givetriksintresse. Hela befolkningen borde i görlig mån äga lika möjlighet tillprästerlig betjäning oberoende av om den tillhörde tätort eller landsbygd, riketssödra eller dess norra delar (prop. 1957:153 s. 9-10). anseratt den målsättning för prästtjänsternas fördelning som sålunda angavs år 1957bör bestå även . Detta ställningstagande innebär att syftet medmotionen i denna del (yrkande 6) tillgodoses. 49 4 1987/88. Iproposition 1987/88:31 framlagda lagförslag Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att punkterna9, 10 och 12 övergångsbestämmelserna till regeringsformen' skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Grundläggande föreskrifter omsvenska kyrkan som trossamfund och om kyrkomötet som en församling av valdaombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftaspå samma sätt som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftasskall yttrande av kyrkomötet inhämtas. Föreskrifter om medlemskap i meddelas genomlag, som stiftas av med samtycke av kyrkomötet. KU 1987/88:30 Bilaga 2 Grundläggande föreskrifter om prästerliga tjänster isvenska kyrkan och om stiftsmyndigheter samt andra föreskrifter om kyrkomötetän som avses i första stycket meddelas i lagen om eller i annanlag som stiftas av efter yttrande av kyrkomötet. Detsamma gällergrundläggande föreskrifter om organisationen av myndigheter under kyrkomötetoch om den kyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet.Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål för vilket den kyrkligaegendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stiftas på samma sätt somlagen om . I fråga om ändring eller upphävandstyckena gäller vad som är föreskrivet Grundläggande föreskrifter om prästtjänster i och om biskopar och domkapitel samt andra föreskrifter om kyrkomötet änsom avses i första stycket meddelas i lagen om eller i annanlag som stiftas av efter yttrande av kyrkomötet. Detsamma gällergrundläggande föreskrifter om organisationen av myndigheter under kyrkomötetoch om den kyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet.Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål för vilket den kyrkligaegendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stiftas på samma sätt somlagen om . e av lag som avses i första-tredje om stiftande av sådanlag. Kyrkomötet får med stöd av genom kyrklig kungörelsemeddela lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, kollekter, central verksamhet för evangelisation,mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos myndigheterunder kyrkomötet. ' Regeringsformen omtryckt 1985:866. föreskrifteri lagen om föreskrifter i följande ämnen: lära, del kyrkliga ämbetet, böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar, kollekter. central verksamhet för evangelisation,mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni. Bemyndigar kyrkomötetatt meddela föreskrifter, i ett visst ämne, kan därvid medge attkyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åt myndigheter under kyrkomötetatt i sådan kungörelse meddela bestämmelser i ämnet. I fråga om svenska kyrkansböcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar samtkollekter kan också medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelseöverlåter åt stiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter att meddela bestämmelser. kyrkomötets arbetssätt samtverksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Bemyndigar kyrkomötet att meddela föreskrifteri ett visst ämne, kan därvid medge att kyrkomötet genom kyrkligkungörelse överlåter åt myndigheter under kyrkomötet att i sådan kungörelsemeddela bestämmelser i ämnet. 1 fråga om böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter kanriksdagen också medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åtdomkapitel, kyrkliga kommuner eller kyrkokömmunala förvaltningsmyndigheteratt meddela bestämmelser. KU1987/88:30 Bilaga 2 kan i lagen om meddela föreskrifter i deämnen som anges i första stycket. Detta gäller även om kyrkomötet harbemyndigats att besluta föreskrifter i ämnet. Regeringen får inte beslutaföreskrifter i dessa ämnen. När regeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård eller religionsundervisning, utövning av prästämbetet,befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan, skall föredraganden tillhöra . När regeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård eller religionsundervisning,, (/fövö;ic/e av prästämbeteteller prästtjänster, befordran, ämbetsansvar eller ijänsieansvar inom kyrkan,skall föredraganden tillhöra . Denna lagträder i kraft . 2 Förslagtill KU 1987/88:30 Lag om ändring i lagen (1982: 942) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:942) omsvenska kyrkan dels att 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer,12-18 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§' Kyrkomötet får genom kyrkligkungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: 1. svenska kyrkanslära, I. lära, 2. böcker, 2. det kyrkliga ämbetet, 3. sakrament, 3. böcker, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 4. sakrament, gudstjänstoch övriga handlingar, 5. central verksamhet för evange- 5. kollekter, lisation, mission och övrigt utlands arbete samt diakoni, 6. kyrkomötets arbetssätt samt 6. central verksamhet för evange- verksamheten hos myndigheter un- lisation, mission och övrigt utlands- der kyrkomötet. arbete samt diakoni, 7. kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hosmyndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrkligkungörelse överlåta åt att i sådan kungörelsemeddela föreskrifter om kollekter. Kyrkomötet får också genom kyrkligkungörelse överlåta åt domkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter att meddela föreskrifter om böcker,sakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter. 12 § Frågorom en prästkandidats inträde i det kyrkliga ämbetet prövas av i detstift där kandidaten söker en anställning som präst. I andra fall prövasfrågorna av i det stift där kandidaten är kyrkobokförd eller, omhan inte är kyrkobokförd inom riket, av i stift. 13 § Enpräst, som genom lagakraftägande dom eller beslut har blivit avskedad från sinanställning som präst, kan skiljas från prästämbetet eller , sominte överstiger , förklaras obehörig att utöva detta. Detsamma gäller förden präst, som inte innehar eller uppehåller en prästtjänst och som på grund avsitt levnadssätt eller annars har i avsevärd mån skadat det anseende en prästbör ha. 14 § Enpräst, som genom lagakraftägande dom eller beslut har ålagts diciplinpåföljd,kan förklaras obehörig att utöva prästämbetet , ' Senaste lydelse 1985:868. Föreslagenlydelse KU 1987/88:30 Bilaga 3 som inte överstiger , om han i anslutningtill domen eller beslutet på grund av sin .finnesbeskaffenhet har erhållittjänstledighet. får han inte utöva sin tjänst. Detsamma gäller förden präst som innehar eller uppehåller en prästtjänst och som genomlagakraftägande dom funnits ha begått brott. En präst kan även förklaras obehörig att utövaprästämbetet då han är avstängd från sin anställning som präst. 15 § Enpräst som har övergett lära skall skiljas från prästämbetet.Den som innehar en anställning som präst får dock skiljas från ämbetet förstsedan han har slutat sin anställning. 16 § Frågorom att skilja någon från det kyrkliga ämbetet eller förklara denneobehörig att utöva ämbetet prövas enligt följande: 2. andrapräster än biskopar a) prästersom är kyrkobokförda i - präster somär anställda i ett i det stift där prästenstift har sin anställning - präster somtjänstgör i svensk i i utlandet - präster somär anställda inom i stiftSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrkligverksamhet eller 'av styrelsen för i utlandet - övrigapräster i det stift där prästen b) prästersom inte är kyrkobok- domkapitleti stift förda i 17 § och för biskopar besluti ärenden enligt 16 § gäller . Besluten får överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd.Besvärsnämndens beslut får inte överklagas. 18 § Domkapitlen skall se till att den för svenska kyrkangällande ordningen med avseende på lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar iakttas i församlingarna. Domkapitlen skall vidare ha tillsyn över hur innehavarna av det kyrkliga ämbetet förvaltar detta och efterlever sina avgivna' vigningslöften. Ytterligare föreskrifter om domkapitlen och derasuppgifter finns i lag eller annan författning. Denna lag träder i kraft . I propositionen har ordet på grund av korrekturfelfelaktigt skrivits "angivna". Lag om ändring i lagen (1982: 943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs att 47 och 48§§ lagen (1982:943) om kyrkomötet' skall ha följande lydelse. KU1987/88:30 Bilaga 4 består av en ordförande, som skall varaeller ha varit ordinarie domare, och fyra inom kyrkomötet valda ledamöter.Ordföranden väljs särskilt. För ordföranden skall finnas enersättare. Vad som föreskrivs om . ordföranden gäller också ersättaren. Förövriga ledamöter skall inom kyrkomötet utses lika många ersättare. består av en ordförande och en viceordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, och fyra övrigaledamöter. Ordföranden och vice ordföranden väljs särskilt. För de övrigaledamöterna skall utses lika många ersättare. Endast den som är medlem av och är myndigfår vara ledamot eller ersättare. är beslutför när ordföranden och minst tre andraledamöter är närvarande. Om kyrkomötet har föreskrivit en annan ordning i frågaom handläggningen av vissa slag av ärenden, gäller dock den föreskriften. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överiäggningtill-lämpas föreskrifterna i 16 kap. om omröstning itvistemål. Om dét framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggningtill-lämpas föreskrifterna i 16 kap. om omröstning itvistemål. Bestämmelserna i 29 kap. om omröstning i brottmålskall dock tillämpas i frågor om alt skilja någon från det kyrkliga ämbeteteller om att förklara någon obehörig att utöva ämbetet. Dennalag träder i kraft den . ' Lagenomtryckt 1985:892. Senaste lydelse 1987:1130. 4 Förslagtill KU 1987/88:30 Härigenom föreskrivs följande. ' 1 § I varje stift skall det finnas ett domkapitel. skall utföra de uppgifter som enligt lagen(1982:942) om eller annan författning ankommer på det. 2 § består av följande ledamöter: 1. biskopen somordförande, 2. domprosteneller, där det inte finns någon domprost, en av regeringen i sänderbland stiftets kyrkoherdar förordnad ledamot som vice ordförande, 3. en präst valdav stiftets präster, , 4. tre lekmänvalda av stiftsfullmäktige. För ledamöterna enligt första stycket 3 och 4 skall detfinnas lika många suppleanter. De utses på samma sätt som ledamöterna. Vid handläggning av de ärenden Vid handläggning av de ärenden om det kyrkliga ämbetet som enligt somenligt 16 § lagen (1982:942) om 16 § lagen (1982:942) om svenska svenskakyrkanoch 42 § förstastyck- kyrkan ankommer på , etprästanställningslagen (1988:100) skall dess sekreterare ingå som le- ankommerpå , skall damot. dess sekreterare ingå som ledamot. 3 § För domkapitiet skall det finnas en sekreterare.Stiftsstyrelsen förordnar sekreteraren efter yttrande av . Behörig att vara sekreterare är den som ärmedlem av och har avlagt kandidatexamen ellerJuristexamen. Personal och lokaler m. m. 4 § Stiftssamfälligheten skall tillhandahålla domkapitletsekreteraren och annan personal, kontorslokaler, inventarier, materiel samt detsöm i övrigt behövs för att skall kunna fullgöra sina uppgifter. 5 § Valbar till prästledamot eller suppleant för denneär den som innehar en anställning som präst inom stiftet. Valbar till lekmannaledamot eller suppleant för denne ärden som är kyrkobokförd inom stiftet, är medlem av och som ärmyndig på valdagen. Om en ledamot eller suppleant är valbar,upphör hans upp- KU 1987/88:30 drag genast. Valet av prästledamot och suppleant för denne 6 § Rösträtt vid val av prästledamot och suppleant för denne har den präst som innehar en anställning som präst inom stiftetoch som är behörig att utöva prästämbetet. I § Valet av prästledamoten och dennes suppleant gällerför av räknat året valet har skett. Valet sker vid möte med stiftets präster inför biskopen som valförrättare. Kan inte möte med stiftets präster sammankallas före en valperiods utgång, får valet förrättas på det sätt som anges i ändra stycket. Om ledamoten eller suppleanten avgår undertjänstgöringstiden och mer än återstår av denna, skall fyllnadsvalförrättas för den återstående tiden. Valet förrättas kontraktsvis medkontraktsprosten som valförrättare. 8 § Tid och plats för valet beslutas av domkapitlet.Kungörelsen om beslutet skall före valet tillställas de röstberättigade genom kon traktsprostarna. 9 § Valet sker med slutna sedlar. Vid lika röstetal avgörsutgången av valet genom lottning. 10 § Röstberättigad som är förhindrad attpersonligen närvara vid valet får sända in sina valsedlar till valförrättaren i slutna kuvert. Kuverten skall förses med egenhändigt undertecknad, av två vittnen styrkt påskrift om innehållet. Valsedlarna för valet av ledamoten respektive suppleanten skall läggas i olika kuvert. De insända kuverten öppnas vid valförrättningen.Valsedlarna tas ut, utan att läsas, och blandas med de valsedlar som lämnatspersonligen vid valtillfället. Sedan räknas rösterna samman. II § Protokoll skall föras över valet. I detta angesvilka röstberättigade som lämnat sina valsedlar personligen vid valtillfället och vilka som sänt in sina valsedlar. Protokollet justeras samt skrivs under av valförrättaren och minst två röstberättigade. Det skall sändas till domkapit let. 12 § När valet förrättas på möte med stiftets präster,tillkännager valförrättaren valets utgång efter det att rösterna har räknatssamman. Om valet förrättas kontraktsvis, skall räkna sammanrösterna på den dag som angetts i kungörelsen om valet och tillkännage valetsutgång genom anslag. Genom tillkännagivandet är valet avslutat. Förvaringav valhandlingar KU 1987/88:30 13 § Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras påbetryggande sätt Bilaga 5 till dess att valet har vunnit laga kraft. Valet av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa 14 § Stiftsfullmäktige skall efter sin valperiodsbörjan förrätta val av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa. Valetgäller till dess att stiftsfullmäktige förrättar nytt val under sin nästavalperiod. Om en ledamot eller suppleant avgår undertjänstgöringstiden och mer än återstår av denna, skall fyllnadsvalförrättas för den återstående tiden. 15 § Valet skall ske påsamma sätt som val av ledamöter i stiftsstyrelsen. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmasi vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring. 16 § Sedan protokollet över valet harjusteratsskall det sän das till . Hur man överklagar valen 17 § Val av prästledamot och suppleant för dennefår överklagas hos kammarrätten. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till efter det att valet avslutades. skall infordra valförrättarens förklaring överöverklagandet samt valsedlar och övriga valhandlingar. skall sändadessa handlingar och överklagandet med eget yttrande till kammarrätten. Bestämmelsernai 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall intetillämpas. Kammarrätten prövar om skrivelsen med överklagandet har kommit in irätt tid. Den som har valts till prästledamot utövar sitt uppdragutan hinder av att valet har överklagats. Om valet ändras, skall den nyaledamoten inta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som har sagtsom ledamot gäller också för suppleant.