bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — : Jag vill upprepa min fråga: är det inte ettmärkligt förhållande om vårt lands säkerhetstjänst inte vet exakt vilkabefattningar och tjänster i' landet som är känsliga ur säkerhetssynpunkt ochdärför är föremål för kontroll? : Det kan jag delvis hålla med om. Jagtycker kanske att det av andra skäl, som hänger samman med den demokratiska kontrollen, är ännu viktigare att vi gör förändringar. : Jag går vidare. Det är svårt att få ett greppom alla tjänster som är skyddsklassplacerade. Man får ett egenartat intryck avvilka tjänster som har hamnat i skyddsklass. En konkret fråga vill jag ställa i sammanhanget. Det varett domstolsfall som gällde en person som hade avskedats från D AF A.Vi skall inte gå' in på det enskilda fallet, men DAFA har uppenbarligen avkommersiella skäl valt attskyddsklassificera samtliga sina tjänster. Är detta en rimlig tillämp- KU1987/88:40 ning av systemet? : I den lagstiftning vi har är det intesagt att kommersiella skäl skulle vara ett kriterium. Är det detta som ärgrunden, är det alltså felaktigt i förhållande till nuvarande lagstiftning. : Jag tackar för det påpekandet. Jag vill gå vidare och ställa några mer övergripandefrågor om regeringens kontroll över säkerhetspolisen. Som ordförandeninledningsvis konstaterade råder det en allmän enighet om att vi behöver eneffektiv säkerhetstjänst för att värna vårt lands säkerhet. Sedan kan mandiskutera huruvida säkerhetspolisen har varit framgångsrik i den uppgiften,men det hör inte hemma i första hand i vårt utskott. Vårt utskott intresserarsig mer för aspekter på rättssäkerheten och människors personliga integritet.Där har det framkommit från många politiska kretsar men också från jurister enganska stark kritik mot säkerhetspolisen. Jag läste en intervju medöveråklagare där han säger: "Efter mina kontakter med SÄPOundrar jag om den organisationen verkligen uppfyller kraven på rättssäkerhetoch respekt för den enskildes integritet i alla avseenden." Det finns alltså en allmän oro. Då är en viktig fråga vaddet finns för parlamentarisk kontroll och vilken kontroll regeringen har översäkerhetspolisen så att den inte utvecklar sig som i många andra länder stat i staten. Den arbetar naturligtvis i viss utsträckning under nödvändigsekretess, och det skapar problem. 1 dina direktiv till den nya utredningen säger du självatt den ordning som har rått för insyn inte har varit tillräcklig ochinte har motsvarat behovet och att det är nödvändigt att skapa vidgademöjligheter för såväl regeringens insyn som den parlamentariska utvecklingen iövrigt - jag läser ur direktiven på s. 7. Mot denna bakgrund vill jag fråga hur regeringens kontrollav säkerhetspolisen fungerar . Du tycks vara missnöjd med den och villatt den skall förbättras. Vilka är bristerna ? : Systemet fungerar på det sättetatt regeringens kontakter med säkerhetspolisen går via flera departement.Justitiedepartementet har regelbundna överläggningar minst en gång i månadenoch naturligtvis, om det finns speciella skäl, däremellan. Det är rutin att haöverläggningar en gång för att diskutera olika frågor. Sedan förekommer det en rad kontakter i speciella frågormellan olika departement och säkerhetspolisen. En av de frågor som mansjälvfallet behöver diskutera är just samordningen mellandepartementskontakterna och säkerhetspolisen. Det finns också självfallet mångaandra frågor som jag inte kan gå in på i detalj och som jag anser att vi behöverdiskutera eftersom , säkerhetspolisen måste spela en stor roll i ett land somvill behålla sin demokrati. Mycket av det som säkerhetspolisen behöver ägna sig åt kanaldrig diskuteras offentligt vare sig nu eller . Desto viktigare är det attvi bygger in andra former av en demokratisk kontroll. Den diskussionen måste 252 ständigtföras och ständigt förnyas. Detfinnssäkertsakeroch tingsom vi kan KU1987/88:40 göra bättre än . Jag hoppas att utredningen skall kunna kommamed Bilaga B 9 förslag. När det gäller de här frågorna kan utredningenförhoppningsvis redan under instundande sommar komma med en del allmännaförslag. : Jag har en sista fråga vad gällerpersonalkontrollsystemet. Man skall där inte i första hand kritisera vårsäkerhetspolis, utan det är riksdag och regering som har utformat det systemsom nu skall ses över. Jag återkommer till en fråga om hur det fungerar i dag.Anna-Greta var inne på i vilken utsträckning myndigheterna gör ensjälvständig prövning, men jag vill ändå ha en precisering. går det till så att en myndighet kan vända sig tillsäkerhetstjänsten när det gäller personalkontroll. Sedan får man en uppgift omatt vederbörande finns i spaningsregistret, men vad det står där meddelas inte.Det heter i kungörelsen att myndigheterna inte skall slaviskt följasäkerhetstjänsten. Det faktum att någon finns i ett lösligt spaningsregisterbehöver inte innebära att vederbörande är en säkerhetsrisk. går det uppenbarligen till så att myndigheten får ettbesked från säkerhetstjänsten att personen eller Y finns i registret. Sedan skall myndighetengöra en självständig prövning. Men hur kan myndigheten göra en sådansjälvständig prövning när den inte får veta vad som står i registret? Är det dåinte så att myndigheterna bryter mot personalkontrollkungörelsen därför att deinte gör en självständig prövning och heller inte kan göra det, om de inte fåruppgifter? : Myndigheterna skall få uppgifter om vadsom anförs mot vederbörande person. Myndigheterna skall göra en självständigprövning. I den mån de inte gör det lever de inte upp till nuvarande regler. Sedan vill jag hålla med om att det i praktikenkan vara svårt för enskilda myndigheter att klara detta på ett bra sätt. Därförbehöver just den här frågan utredas. Det framgår av direktiven att vi menat måste fundera över om det finns en bättre lösning, och kanske är ettfristående organ den lösning som man kommer fram till. : Jag begärde ordet därför att frågan omsjukhusspionen kom upp. Det finns en skröna som lever vidare, att moderatasamlingspartiets representanter i icke skulle havarit för att handlingar skulle infordras till utskottet. Det var en debatt omdet . Jag vill nu passa på tillfället att få antecknat tillprotokollet att när ' jag hörde ryktena - det antyddes att det baragällde vissa partier-bad jag fördraganden i tillbaka till protokollen och konstatera vilka som röstade för att vi skullefå in handlingen, och det så kvickt som möjligt. Det var bl.a. moderatasamlingspartiet. : Det var ett intressant inslag ikonstitutionsutskottets granskning. : När uppgifter kommer fram vid sammanträdetbör man väl se till att de är korrekta. Det är ordföranden normaltmycket intresserad av. : Anser justitieministern att det finns någon koppling KU1987/88:40 mellan personalkontrollen och det amerikanska embargot förhögtekno- Bilaga B 9 logi? : Inte vad jäg vet. Jag förstår inte riktigt frågan. Det skulle kanske varalättare att svara om den utvecklades något. : förbinder sig att inteexportera visst högteknolo-giskt material och högteknologisk kunskap. Man kangenom att använda personalkontrollen se till att vissa personer inte kan arbetainom de fälten. Det har gjorts påståenden om att man skulle använda sig avpersonalkontrollen på det här sättet och kontrollera de personer som arbetarinom högteknologisk industri och som inte är direkt kopplade till dén svenskasäkerheten, utan till embargot. : Den svenska personalkontrollen skallske med utgångspunkt från säkerhet. Det är Sverigessäkerhetsintressen som styrdet regelverket. Därför kan det inte som ettsjälvständigt kriterium för personalkontroll finnas någon koppling till detamerikanska embargot. Sedan kan det hända att i praktiken arbetsplatser där mansysslar med högteknologi är föremål för personalkontroll av hänsyn tillSveriges säkerhet. Den svenska lagstiftningen utgår från detta och inte frånnågot annat. : Ingen mér har begärt ordet, och därmed ärfrågestunden avslutad. Det återstår för mig bara att tacka justitieministern föratt du har ställt dig till förfogande och kompletterat vårt skriftliga materialmed svaren på våra frågor. Vi har tipplevt att en hel del av de förändringarsom vi diskuterat tidigare är på gång och under, utredning. Det var intressantatt få de upplysningarna. Vi tackar också dina,medarbetare. ' ' ' - Offentlig utfrågning av generaldirektör , FFV,VD , FFV Ordnance, och internrevisionschef , FFVangående krigsmaterielexport : Vad vi ägnar oss åt i utskottet ärett granskningsärende som berör krigsmaterielexporten. Såvitt jag kan bedömakommer vi därvid helt att koncentrera oss kring frågan om eventuell kunskap hosregeringen om export till inte godkända länder. Utgångspunkten är den senastetidens uppgifter om FFV och dess affärer via . Vi har som underlag bl.a. fått en promemoria i saken,utarbetad av krigsmaterielinspektionen inom . Mycket av vad som redovisas är belagt med sekretess, rnen då vi söker en muntlig komplettering har vi valt att gå ut i en öppen utfrågning, väl medvetna om de restriktioner som gäller för ledamöter och utfrågade men också övertygade om betydelsen av största möjliga öppenhet i frågor där svenska folket har rätt att veta vad som är sant. Jag hälsar välkomna FFV:s representanter, generaldirektörRune , verkställande direktören och internrevisionschefenAnders . Enligt den praxis som vi tillämpar inom utskottet vill jagförst fråga, om någon av er vill säga någonting inledningsvis. : Om utskottet vill ha en kort resumé av avtaletoch händelserna under de år som avtalet omfattar, är jag självfallet beredd attgöra det. Då skulle jag vilja berätta för er om ett avtal som hadesin början och som framöver utnyttjades påolika sätt för att förse och med samverkande och i vissa fallunderordnade länder med försvarsmateriel, för att sedan i början av 1980-taletupphöra och formellt upphöra . Det är alltså ett gammalt avtal. Det började, som jagsade, med ganska noggranna utvärderingar ochtester inom det engelska försvaret. Det var en lång och mödosam väg, som efter18 månaders förhandlingar ledde till ett avtal som skrevs . Det är jnte ettavtal, utan ett . avtalskomplex som består av tre avtal. Det omfattar delslicenstillverkning, dels leveranser från . Engelsmännen fick genom avtalen rätt att sälja vidaredessa produkter till ett antal länder. Dessa länder finns preciserade iavtalen. FFV hade givetvis skyldighet att leverera utrustning efter avtalensinnehåll. Det var ett mycket uppmärksammat avtal. Det väckte storupprnärksam- het inte bara i de orter som berördes - , och några till - utan var över huvud taget ett utomordentligt betydelsefullt avtal. Det fick en 255 Vi förstår att det inte bara uppfattades som ettbetydelsefullt avtal utan också blev ett mycket applåderat avtal. genombrott för svenskteknik och betydde att ett vapensystem som hade KU 1987/88:40 utarbetatsför det svenska försvaret blev accepterat på en internationell Bilaga B 10marknad. För FFV var det givetvis oerhört betydelsefullt, eftersom utvecklingengår mycket snabbt och det svenska försvaret inte var tillräckligt stort för skulle kunna med det som bas ta hem de pengar som var nedlagda. Det fick alltså storuppmärksamhet. Det är ingen tvekan om att avtals- "' komplexet varutomordentligt väl känt när det skrevs' 1963. Vi har tidningsklipp från dentiden. skrev ganska mycket om det och bekräftade ordatt det hade diskuterats med representanter för myndigheter. Underresans gång fick avtalen stor betydelse för FFV:s . , verksamhetoch Carl-Gustaf-systemet. Ett antal händelser blev uppmärksammade - det gälldebl.a. Jag förmodar att vi kommer tillbaka till de frågorna senare.Men jag tycker det är värdefullt att notera att avtalen gav rättigheteroch gav FFV skyldigheter att som avtalen specificerade leverera utrustning imycket väl definierade former. Jagvill också påpeka, precis som gjorde i går, att man måste sedet här avtalskomplexet med varje års glasögon. Det är värdefullt , att kommaihåg att detta var ett genombrott för svensk industri och således betyddemycket för företaget. Detblev en procedur inom företaget. Avtalen ledde till att man byggde upporderbehandling, leveranser, produktion, och under det paraply somEnglandsavtalen utgjorde skedde leveranser till . Självfalletutnyttjade engelsmännen sin rätt att leverera till andra länder -därom råderingen tvekan. Såsmåningom - nu går jag snabbt fram till slutet - blev det klart attslutanvändarintyg skulle börja införas. Det blev av olika anledningar inteinfört . Vi kan återkomma till detta. Men under den tiden fanns detinga krav på slutanvändarintyg, utan det skedde en procedurmässigt naturligleverans till . skedde avvecklingen i fullt samförstånd medKMI, och avvecklingen blev ett faktum också juridiskt i slutet på 1984.Därefter har dessa avtal icke haft någon aktualitet. 0//e5we«550«. 'Eftersom det är regeringen som utskottet granskar vill jag gärnaställa en fråga om FFV och dess konstitution, det regelverk som bestämmerFFV:s förhållande till statsmakterna. /?M«e/Vywaw.-Detär en något svår fråga, men jag skall försöka förklara efter bästa förmåga. FFVär en hybrid. Vi är dels ett affärsdrivande verk, dels en bolagskonstruktion.Alla bolagen är juridiskt organiserade under ett holdingbolag som heter ägs av affärsverket FFV. är i sin tur endel av den svenska staten. Eftersom vi från tid till annan försöker förklaradet här för omvärlden har vi skaffat ett uttalande från justitiekanslern sombelyser vad vi har rätt och inte rätt att göra. Det är på engelska, vilketberor på att vi i de flesta fall tvingas förklara det utomlands. Omjag får fritt läsa från detta statement står det att vi är en del av svenska staten, vi styrs av en instruktion som har reviderats vid olika tillfällen, 1985, och "within itsfield of activities is representing the state of in KU 1987/88:40the court as well as out of the court". Det tror jag är väsentligt. Vi äralltså en Bilaga BIO del av den administration som man kallar den statligaadministrafionen. Dettaär alltså svårt att förklara. Därför har vi som arbetsinstrument femaffärsområden. Vi fungerar som en helt vanlig koncern, vi har en styrelseutsedd av industridepartementet, och vi arbetar i företaget precis som vilkensvensk koncern som helst. ; Jag vill fullfölja med en fråga. Vi vet att FFV har kallat massmediatill en presskonferens och proklamerat att man har gjort detta därför att manvill visa största möjliga öppenhet och lägga papperen på bordet. få en mer fullständig redogörelse för FFV:s kunskaper om export avvapen till inte godkända länder än som lämnades vid presskonferensen och i denkommuniké som utskottet nu har tagit del äv från konferensen? RuneNyman: Jag måste först anknyta fil! vad ordföranden sade inled- [:r ningsvis. Det betyder att innehållet inte kan redovigfts i 1 sina detaljer. Men låt mig kommentera vad som har hänt. Jagvill upprepa att avtalskomplexet avslutades . Vi har inte haft någon anledningatt diskutera avtalen förrän en uppgift dök upp i en av de svenskadagstidningarna om eventuell existens i av de här vapnen. Det varförsta gången som Englandsavtalen över huvud taget nämndes. Däreftergick det , innan det dök upp ny information*pm Englandsavtalenbaserad på en artikel i . Då började vi titta på avtalskomplexet mernoggrant. Vi tog fram det ur lådorna i . Sedanhar vi börjat i detalj sé på innehållet. Vi har förstått omfattningen, vi hartittat på informationssidan och lärt oss så mycket vi kan om avtalen. Vibestämde att det var dags att göra enavrapportering till media. Jag vill betona att styrelsen för FFV hade slagitfast att gentemot myndigheterna - KMI och vilka det kan vara som har anledningatt titta på det - skulle självfallet all information framföras, även sådan sominte var belagd med skriftliga bevis. Däremot menade styrelsen att gentemotmassmedia skulle vi vara noga med att bara berätta det som vi kunde i skriftbelägga, och dessutom måste vi självfallet ta hänsyn till den konfidentialitetsom måste iakttas av både kommersiell och mer juridisk natur. Sågjorde vi också. Vi berättade via ett pressmeddelande, som lästeupp för pressen, och i en efterföljande diskussion. En mängd frågor besvaradesefter bästa förmåga med beaktande av vad jag sade nu om graden av öppenhet. : Det nämndes i presskommunikén länder dit vapen här kommit och som förnärvarande inte är behöriga. Har du någon komplettering att lämna införutskottet till detta? RuneNyman: Vi har inga andra kompletteringar än sådana som vi har Men urFFV:s synpunkt har detta avtal efter vår bästa , förmåga att bedöma varitutomordentligt väl känt. Vi har lämnat ett flertal 157 kompletterandeinformationer till myndigheterna tidigare. Det gör att ur vår KU 1987/88:40synpunkt har leveranserna skett till , och har varit Bilaga B 10 berättigat enligt dessa avtal att leverera till ett stort antalländer som finns specificerade. Vihar dessutom sagt att av olika skäl finns det anledning att tro attvapensystemet finns i vissa andra länder. Jag vill betona tror. Vi kan intefastställa att en given leverans gått till en given mottagare. Det har alltidlevererats till , och hur förfar med materielen har vi ingenaning om. Det finns en del indikationer. En del militära tidskrifter harbeskrivit förekomsten av Carl-Gustaf-geväret, men rapporterna är oftamotsägelsefulla, och man får vara försiktig med tolkningen. Vidare harambassader efterlyst möjligheter att komplettera leveranserna - där har landetOman nämnts. Vi har också själva skickat folk till Saudi och kunnat konstateraatt vapnet finns där, men vilken leverans det är och hur det har kommit dit vetvi inte. Förordningens skull skall jag säga att har rätt att leverera vidareoberoende av om man tillverkat själv eller köpt från . Det finns ingenskillnad mellan egentillverkade och från levererade vapen. hadesamma rättigheter och samma skyldigheter oavsett hur man kommit att förfogaöver materielen. : Du talade själv om perspektivförskjutningarna mellan hur man ser med1980-talets glasögon på krigsmateriel och hur man såg på den . Mankan ju säga att Englandsavtalen var utomordentligt generösa gentemotvapenhandeln. tillkom skärpningar i bestämmelserna vid olika tillfällen,1971, 1981 och 1982. Hur har de skärpningarna av reglerna påverkatEnglandsavtalen? Vilka varningslampor tändes hos er i samband med dessaregeländringar? När avvecklades avtalen och hur? RuneNyman: Som jag sade inledningsvis menar jag precis som ordföranden säger skall ha dåtidens glasögon på sig när män ser på vad som har hänt tidigare. Dehär avtalen var inte generösa i annat än att de betydde mycket för FFV, som varett litet företag . Man hade slitit för att få granatgeväretfunktionsdugligt. Englandsavtalen var en öppning mot, som man då uppfattadedet, en mycket betydelsefull marknad. Jagvill återigenom säga att enligt den bedömning jag kan göra uppfattadesEnglandsavtalen som ett viktigt steg för att komma ut på en marknad som maninte självständigt kunde klara. Det är inte lätt heller att sälja på deninternationella marknaden oavsett vilka produkter det gäller. Jag tror att maninom FFV upplevde det som en förnämlig väg att få ut sina produkter. Jagvill också upprepa att procedurerna blev inrotade i företaget. Englandsavtalenvar kända av alla som berördes, och vi har vissa belägg för att de blevkontinuerligt utnyttjade och diskuterade. Man upplevde inte att det fanns någontveksamhet förrän , när slutanvändarintygen kom. Såvitt jaghar mig bekant har inte myndigheterna efterlyst några slutanvändarintyg enligtEnglandsavtalen. Vid varje enskilt tillfälle då man levererattill har man självfallet ansökt om och erhållit utförselli- KU1987/88:40 cens. Det var inga konstigheter i den delen. Man blev självfallet gradvis medveten om problemet. Detledde till att man i fullt samförstånd med KMI i början av1980-talet började diskutera en avveckling. Det är också värdefullt att notera att vi har sedan 1984levererat till som land betraktat, men helt konventionella leveransermed nödvändiga intyg och nödvändiga godkännanden. Jag vill alltså avdramafisera detta och säga att det gledin i en ganska normal procedur där människorna upplevde det som en normal delav vardagen. : Vi har JK:s utredning på gång och även enpolisundersökning. De frågorna kommer vi senare att diskutera. Jag har ytterligare en fråga, som berör mig ganska mycketpersonligen. Det gäller vidareexporten av vapen tillAustralien i strid med vapenembargot och uppgifterna att detta skulle ha skettunder medverkan av dåvarande försvarsministern . Jag bör meddela att jag är gammal vän till har samarbetat med honom. Han var riksdagsman för ett tjugotal år.Jag har suttit i försvar på hans uppdrag.Jag har arbetat tillsammans med honom i . Minuppfattning om är att han var en sällsynt gedigen personlighet. Jag kom att tänka på bok förloradeheder, som handlar om hur människor kan få schavottera offentligt införallmänheten utan möjlighet att försvara sig. Detsamma gäller nu ,som är i livet. Finns det i handlingar som kan styrka att SvenAndersson i maskopi med dåvarande chefen medverkade till brott motvapenembargot? : Det är en mycket direkt fråga som man kanskeborde besvara i' två led. Det finns, som jag har sagt upprepade gånger både påpresskonferensen och senare, inga beslutsprotokoll eller dokument som klart ochtydligt säger detta. Vi har klart slagit fast att sådana dokument inte finns. För att balansera det uttalandet skall man komriia ihågatt det uppenbarli gen inte var praxis att man gjorde på det sättet. Detta förhållande kan inte vi värdera, utan vi kan bara konstatera att det inte finns några sådana dokument. . > Om jag sedan skall svara på frågan litet allmänt vill jagsäga att denna uppgift har kommit fram bl.a. från tidigare medarbetare. Det äralltså som én följd av en polishistoria som detta har kommit till allmänhetenskännedom -hur det har skett har FFV inte någon kännedom om. Men vad vi kan säga, om jag skall svara på frågan på ettannat sätt, är aft vi faktiskt har medarbetare som till vissa delar och i vissa avseenden kan bekräfta de här sakerna. Men återigen: det är iiiga dokument, det finns ingenfing skriftligt. Vi har förstått att olika möjligheter har diskuterats. Embargotvar ju inte känt - det var ett konfidentiellt embargo. Det är ingen KU1987/88:40 tvekan om att det har förts en omfattande diskussion inom FFV om hurman Bilaga B 10 skulle klara problemet. levererade alltså FFV vapentill , så hade redan detta vapen. Det är ingen tvekan omatt när detta hemliga embargo kom skapade det många problem. Vi har också sett litet på leveranserna av ammunition. Vihar sagt återigen att det inte finns några belägg för att leveranser har skettt.ex. Vi kan bara konstatera att motsvarande mängder kan rymmasinom de leveranser som skedde därefter. Vi anser oss inte kompetentaatt bedöma detta. Vi tycker det är någonting, som andra får bedöma. Vi harredovisat vad som finns, vad som har sagts, vilka belägg som talar för ochemot. För ordningens skull skall jag säga att det finns kopiorpå informationen till KMI om sådana saker. Det finns brev som i viss mån kanbelysa det här, men det är svårt för oss att sätta någon specifikvärdestämpel på detta. : Genom det arbete jag har haft även inomStirlingbolaget med både och känner jag personerna här. Jag vill påpeka att minnet är bedrägligt, och här är det fråga om minnesbilder. Det är den som gör påståenden om en annan persons handlande som har bevisskyldigheten, inte den som anklagas. : När nu den är avverkadhar jag en del frågor att ställa. Vi skall ju fatta oss kort. Jag är ledsen omdet blir ett och annat adjekfiv, men ordföranden var ju generös med betyg ochadjektiv. Vi skall granska i första hand regeringen. Vi granskarinte frågan om svensk vapenexport, utan den uppgiften ligger på andra. Näranklagelser eller påståenden görs, antingen de gäller eller FFV, om attstatsråd har varit inblandade tycker jag det är självklart att vi lyssnar pådem som gör sådana påståenden. Jag kommer att föreslå att vi när det gällerbåde och bjuder in de personer som har gjort de här påståendena. Detförhållandet att det inte finns skriftliga dokument är inte avgörande i detsammanhanget.