bet · GB01SfU21 · 1987-12-31 00:00:00 — Genom den koncentrafion sommuntlig handläggning ger möjlighet till kan man undvika den tidsutdräkt som enomfattande skriftväxling medför men vissa svårigheter kan uppstå med attorganisera sammanträffanden, där även biträde och tolk skall vara närvarande.Den reella arbetsfid som invandrarverket måste använda på ett ärende medmuntlig handläggning kan särskilt inledningsvis bli längre än vid en rentskriftlig handläggning. Krav på muntlig handläggning' bör därför begränsas tillärenden där det är osäkert om asyl skall beviljas. Framför allt skall muntlighandläggning ske när det gäller att bedöma om en asylsökandes uppgifter ärtrovärdiga. kommenterar i sitt betänkande nämnda förslagom muntlig handläggning. konstaterar därvid att ettsystem, där muntlig förhandling skall hållas i ett stort antal ärenden, skulleförlänga handläggningstiderna. Det skulle dessutom komma att ställa storaadministrativa och resursmässiga krav för att praktiskt genomföras. Utredningenbedömer att det kommer att bli svårt att klara det uppställda målet attinvandrarverket skall kunna fatta beslut från ansökan i defall muntlig förhandling aktualiseras. Om en ordning med ökade inslag avmuntlig handläggning införs är det angeläget att det sker på ett sådant sättatt framför allt antalet förhandlingar begränsas. Utredningen förorganisationsöversynen konstaterar för sin del att förekomsten av personal förtillståndprövning vid utredningsslussarna innebär att muntlig handläggning iform av förhandling ofta bör kunna undvikas genom att handläggaren direktsammanträffar med den asylsökande när tveksamheter uppstår. Personal för tillståndsprövningvid utredningsslussarna gör det också möjligt att hålla muntliga förhandlingarvid eller i anslutning till slussarna, vilket avsevärt bör förenklaadministrationen av sådana förhandlingar. framhåller att det krävs välutbildadpersonal för att trygga en snabb och rättssaker handläggning av asylärenden. Först och främst behöver alla berörda personalkategorier vid de handläggande myn digheterna en grundläggande utbildning om gällande utlänningsrätt och invandringspolitik. Nyanställda handläggare måste få en lämplig introduk- fionsutbildning. Fortlöpande utbildning och erfarenhetsutbyte om föränd ringar i lagstiftning, praxis, förhållanden i olika länder etc. är även viktig.Det '. finns dessutom ett stort behov av utbildning för advokater och andra berörda om utlänningsrätt, praxis och situationen i olika länder, och även fortlöpande information till biträden om förändringar i bl.a. praxis och länderkunskap behövs. Vidare har förläggningspersonal, tolkar, sjukvårdspersonal, kom munal personal och kommunala förtroendemän behov av utbildning om förhållandensom gäller flyktingar. Det är enligt asylärendeut- SfU 1987/88:21 redningenviktigt att utbildningsinsatserna nu ökas och att ytterligare resurser avsättsför detta ändamål. Utredningen för organisationsöversynen understryker kraftigtbehoven av ökade utbildningsinsatser och fillägger att särskilda insatser förutbildning behövs redan under /89. Vad gäller dokumentationav praxis i asylärenden pekar asylärendeutred- . ningen på behovet avgrund- och fortutbildning i bl.a. praxisfrågor av personal vid handläggande myndigheter men även biträden m.fl. Vidare tar utredningen för organisationsöversynenupp möjligheterna att upprätthålla en enhetlig praxis och att bibehålla en godländerkunskap om handläggning av asylärenden skall genomföras vidutredningsslussarna. För att bl.a. kunna klara dessa svårigheter föreslårutredningen att ett kvalificerat sekretariat skall finnas förtillståndsprövningen. Detta sekretariat skall se till att det finnsförutsättningar för en enhetlig tillämpning av praxis och att aktuell länderkunskapförs ut och upprätthålls i organisationen. tidigare betonat (se SfU 1986/87:15) råder det inom utskottet en bredenighet om att nuvarande handläggningstider i asylärenden inte kan accepterasoch att åtgärder måste vidtas för att snabbt förkofta dem. Utskottet noterardärför med tillfredsställelse att utredningsförslag nu föreligger som angeskunna leda till att målsättningen kan uppnås att ett asylärende kan avgöras avinvandrarverket inom och av regeringen inom lika långfid. Utskottet, som konstaterar att organisationsöversynens principförslag letttill den avlämnade propositionen om ny organisation för statensinvandrarverk, förutsätter att åven övriga utredningsförslag möjligtföranleder förslag till . Mot denna bakgrund anser utskottet attmotionerna Sf511, Sf517 yrkande 2, Sf518 yrkandena 8,9 och 11, Sf532 yrkandena1 och 2, Sf534 yrkandena 4, 5, 12 och 16 samt Sf541 yrkandena 1 och 2 intepåkallar någon åtgärd. Utskottetbehandlar härefter ytterligare motioner som gäller handläggningen avasylärenden. Imotion Sf534 yrkande 17 begär m.fl. en utredning avmöjligheten att skapa från invandrarverket fristående asylnämnder i syfte attöka rättssäkerheten. Motionärerna anför att i enlighet med ett förslag fråndiskrimineringsombudsmannen fristående asylnämnder borde fatta beslut i de fallinvandrarverket inte ansett sig kunna bifalla en asylansökan. Medhänsyn till det pågående föråndringsarbetet beträffande asylärendehanteringenanser utskottet att en utredning om ett ändrat prövningsförfarande förnärvarande inte är motiverad. Utskottet avstyrker således bifall till motionSf534 yrkande 17. m.fl. framhåller i motion Sf517 yrkande 3 att flera svenska organisationer byggt upp kanaler och skaffat sig goda kunskaper om förhållandena i länder där det råder krig eller hårt förtryck. Motionärerna anser att regeringen tillsamrnans med organisationerna bör se över under vilka former dessa informationskanaler och denna länderkunskap skall kunna tas till vara och utnyttjas i arbetet vid polisen, invandrarverket och . Motionärerna begär ett fillkännagivan de till regeringen härom. Utskottet konstaterar att ett samarbete med ifrågavarandeorganisationer SfU 1987/88:21 sker . I detta sammanhang är särskiltden flykfingpolitiska beredningen av intresse. Beredningen är ett organ förinformationsutbyte och samråd mellan regering, riksdag och vissaorganisationer. Bland ledamöterna i beredningen ingår representanter för fleraav de organisationer motionärerna nämner. Mot denna bakgrund anser utskottetatt motion Sf517 yrkande 3 inte påkallar någon åtgärd. I motion Sf517 yrkande 4 begär m.fl. ettfillkännagivande om att en kvinnlig asylsökande skall ha en kvinnlig utredarenär misstanke finns att hon varit utsatt för sexuellt våld eller tortyr. Idessa fall skall åven kvinnlig tolk användas. Utskottet har erfarit att utredningen i sådana asylärendendär sexuellt våld kan ha förekommit görs enligt samma principer som gäller förbrottsutredningar om sexuellt våld i allmänhet, nämligen att det kvinnligaoffret förhörs av en kvinna. Ambitionen är att även tolken skall vara kvinnamen bristen på kvinnliga tolkar medför att så i praktiken inte alltid blirfallet. Utskottet, som förutsätter att aktiva insatser görs i olika sammanhangför att öka tillgången på kvinnliga tolkar, anser att motion Sf517 yrkande 4inte behöver föranleda någon åtgärd. Utskottet behandlar slutligen under detta avsnitt motionSf541 yrkande 3 av , vari begärs att invandrarverket skall varaskyldigt att välja ut ett antal avvisningsfall och följa deavvisades öden. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden(se senast SfU 1986/87:15). Utskottet framhöll därvid att ett avlägsnandebeslutförutsätter att det står klart att ufiänningen inte löper risk för förföljelseeller motsvarande. Mot den bakgrunden föreföll det inte rimligt att göra enorganiserad uppföljning av vad som händer personer som blir avlägsnade urlandet. Skulle det i något fall komma fram uppgifter om att en avlägsnad personskulle ha råkat illa ut fanns det däremot anledning att undersöka vad som hänt,och utskottet hade erfarit att så sker i praktiken. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerdärför bifall till motion Sf541 yrkande 3. Från anslaget utgår bidrag till den centrala verksamhetenvid de riksorganisationer för invandrare som är berätfigade till statsbidrag.Vidare utgår bidrag till avgränsade projekt och till visspublikationsverksamhet som sker inom sammanslutningar bland invandrare. Grunderna för organisafionsstödet och för bidrag tillavgränsade projekt lades fast 1986 (prop. 1985/86:98, SfU 20, rskr. 301).Stödet till organisationerna utformades på samma sätt som stödet fillfolkrörelserna, och organisationerna kan själva välja sinverksamhetsinriktning. Stödet bygger på en indelning i stödklasser efterorganisationernas medlemsantal och utgår till riksorganisafioner som har minst1 000 medlemmar som själva individuellt har visat att de vill tillhöraorganisationen. I propositionen anges att, utöver viss bidragsomräkningför att möta allmänna kostnadsökningar för organisationernas del, har anslagsbehovet 22 för stödettill riksorganisationerna beräknats så att det skall kunna bli möjligt SfU1987/88:21 att bidragsberättiga två nya organisationer. Vidare har det genom enöverföring från anslagsposten för bidrag till avgränsade projekt m.m. gjortsmöjligt att från anslagsposten för bidrag till riksorganisationerna även lämnastöd till vissa samverkansorgan mellan invandrarorganisationer på riksplanet.Till bidrag till den centrala verksamheten vid invandrarnas riksorganisationerföreslås :, fill bidrag fill avgränsade projekt . ochtill viss publikationsverksamhet . Sammanlagt föreslås till anslagetD 3 anvisat ett reservationsanslag av . m.fl. anser i motion Sf508 yrkandena 3-6 attregeringens förslag till medelsanvisning är otillräckligt. Motionärerna begäratt ytterligare 8 milj. kr. skall anvisas till anslaget, varav 3 milj. kr.till bidrag till invandrarorganisationerna, 3 milj. kr. till bidrag till vissaavgränsade projekt och 2 milj. kr. till stöd till verksamhet blandinvandrarkvinnor inom invandrarorganisationerna. Vidare begär motionärerna iyrkande 7 ett tillkännagivande om att fortsatt ekonomiskt stöd skall utgå fillvissa samverkansorgan mellan invandrarorganisationer på riksplanet. Med hänvisning fill de förbättringar som det nyaorganisationsstödet har inneburit för de organisationer som tidigare erhöllverksamhetsbidrag kan utskottet, utöver de förstärkningar av stödet somföreslås i proposifionen, inte förorda någon ökad medelstilldelning utöverregeringens förslag. Vad gäller ekonomiskt stöd till invandrarorganisationernassamarbetsorgan får motionärerna anses tillgodosedda genom förslaget iproposifionen att vissa samarbetsorgan i fortsättningen kan erhålla stöd medmedel från anslagspost 1. Utskottet avstyrker således bifall till motion Sf508yrkandena 3-7. I motion Sf534 yrkande 10 begär m.fl. attunder anslaget skall anvisas ytterligare 1,1 milj. kr. för att möjliggöra ettprojekt med specialteam för flyktingbarn som PBU i villgenomföra i samarbete med . Utskottet har behandlat frågan om anslag för ifrågavarandeprojekt under föregående (se SfU 1986/87:15). Utskottet har därvidhänvisat fill att ansökan om medel för projektet fick prövas avregeringen i vederbörlig ordning inom ramen för anslagna medel. Utskottet har erfarit att man inom avseratt behandla frågan om anslag för ifrågavarande projekt vid en samlad bedömningav flyktingbarnens särskilda behov. I denna samlade bedömning skall även ingåden utredning från , som redovisats till regeringen den 7 mars1988, angående behov av åtgärder för att förbättra flyktingbarnens situationunder det första mottagandet i . Med hänsyn till vad sålunda anförtsanser utskottet att motion Sf534 yrkande 10 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. I mofion Sf539 yrkande 3 (delvis) anför att invandrarverkets förslag om förbättradeprojektmöjligheter för folkrörelser bör genomföras. Enligt invandrarverket harfolkrörelserna en mycket viktig roll i arbetet med flyktingmottagandet, ochanslagsposten för projektbidrag bör därför ökas för att ge utrymme för bidragtill folkrörelserna i detta arbete. Med hänsyntill de kraftiga satsningar som gjorts för bl.a. I-' 1** 1987/88. projektbidrag inom invandrarområdet kan utskottet inte tillstyrka en SfU 1987/88:21ytterligare ökning av utgifterna under ifrågavarande anslag. Sf539yrkande 3 i mötsvarande del bör därför avslås. Utskottettillstyrker regeringens förslag fill medelstilldelning under an slaget. Imotion Sf520 begär en översyn av bidragsreglerna förinvandrarnas riksorganisafioner. Han anser att reglerna bör utformas medbeaktande av såväl medlemsantal som organisationsstruktur. Vidinförandet av det nya organisationsstödet angavs att detta skulle följaprinciperna för folkrörelsestöd. I årets budgetproposition anges att en översynpågår inom folkrörelsekommittén av riktlinjerna för alla statsbidrag fillfolkrörelseorganisationer. Härtill kommer den uppräkning av anslaget för bidragtill riksorganisationerna för invandrare som föreslås i propositionen och sominnebär att ytterligare organisationer kan bli berättigade till bidrag. Underdessa förhållanden anser utskottet att mofion Sf520 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Imofion Sf518 yrkande 5 begär m.fl. ett fillkännagivande tillregeringen om att invandrarkvinnornas speciella situation särskilt böruppmärksammas. Motionärerna nämner som exempel invandrarkvinnornas valfrihetmellan hem- och förvärvsarbete, deras utbildningsmöjligheter och respekten inomsjukvården för deras kulturmönster. Utskottetvill i detta sammanhang framhålla att invandrarkvinnorna och deras speciellaproblem år ett område som är särskilt prioriterat inom invandrarpolitiken. Somexemjiel på åtgärder som vidtagits på detta område vill utskottet nämna attbidrag under innevarande budgetår lämnats fill projekt som är särskiltinriktade på invandrarkvinnors villkor på arbetsmarknaden. Vad gällersjukvårdsområdet kan nämnas att.frågan om invandrarkvinnors rått till kvinnliggynekolog har behandlats av socialutskottet (se SoU 1986/87:27).Socialutskottet har därvid bl.a. framhållit betydel-. sen av attsjukvårdshuvudmännen ägnar sårskild uppmärksamhet åt denna fråga.Invandrarkvinnornas problem tas även upp av RRV, som i sin rapport föreslår attderas problem med barnfillsyn under utbildningstid bör uppmärksammas. Medhänsyn till den uppmärksamhet invandrarkvinnornas problem således förnärvarande ägnas i olika sammanhang anser utskottet att motion Sf518 yrkande 5inte påkallar någon åtgärd. Fråndetta anslag bestrids sådana kostnader för invandrarverkets språksek- , tionsverksamhet som inte täcks av intäkter. För /89 föreslås ipropositionen ett oförändrat förslagsanslag av . Utskottethar ingen erinran mot medelsanvisningen till anslaget D 4.Översättningsservice. D 5.Överföring och mottagning av flyktingar SfU 1987/88:21 Frånanslaget finansieras organiserad överföring till av flyktingar ' samt mottagnings- ochutrednirigsförläggriingar för flyktingar och asylsökande. Från anslaget bekostasvidare bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingars resafrån för bosättning i annat land samt bidrag enhgt förordningen(1984:936) om bidrag fill flykfingar för anhörigas resor fill . Frånanslaget kan också vid behov betalas kostnader för extraordinära statligainsatser vid en onormaltstor flyktinginvandring. Ipropositionen föreslår föredraganden att insatserna vad gäller den organiseradeöverföringen av flyktingar fill bör vara av samma omfattning som fidigare,ca 1 250 personer. Han förutsätter att regeringen liksom tidigare därutöver kanbesluta om överföring och övriga åtgärder som bedöms nödvändiga underbudgetåret. Kostnaderna beräknas till 6,5 milj. kr. Antaletasylsökande har, som tidigare nämnts, ökat kraftigt . Iproposifionen beräknas det totala antalet asylsökande komma upptill omkring 18 000 personer. Till följd av den kraftiga ökningen av antaletasylsökande har även förläggningsverksamheten fått utökas. Den1 öppnades én utredningssluss i i kommundimensionerad för 500 asylutredningar och omfattande 300inkvarteringsplatser. utvidgades utredningsförläggningen i meden utredningssluss med 100 inkvarteringsplatser och med en kapacitet på 300asylutredningar . I propositionen anges att frågan om enutredningssluss i bereds i . Underinnevarande budgetår har vidare en utredningsförläggning i Röda korsets regiöppnats i . Förhandlingar pågår mellan invandrarverket och Rödakorset om att öppna ytterligare förläggninjgar. Antalet förläggningar av olikaslag är nu över 40 och beläggningen på dessa förläggningar och slussar ärinemot 8 000. Den genomsnittliga vistelsetiden på en förläggning är ca 8-9månader. prognos är att behovet av förläggningsplatser kommeratt vara 10 000 vid slutet av /89. Invandrarverkethar presenterat ett förslag om s.k. kommunala mottagningscentra, som skullemedföra att det kommunala mottagandet kan tidigareläggas och att behovet avförläggningsplatser därigenom skulle minska. Detta skulle i så fall medföra enbesparing av kostnaderna för förläggningsverksamheten. Förslaget redovisas närmareiinder avsnittet D 6 nedan. Ipropositionen beräknas kostnaderna för verksamheten vid mottagnings-ochutredningsförläggningar fill 1 200 milj. kr. för nästa budgetår. Bidraget tillkostnader för flyktingars resor från för bosättning i annat landberäknas till 2,5 milj. kr. och bidraget till flyktingar för kostnader föranhörigas resor till beräknas till 2,2 milj. kr. Härtill kommer 'kostnaderna för den organiserade överföringen av flyktingar, som enligt ovan beräknats till 6,5milj. Till anslaget D 5 föreslås således anvisat ett SfU 1987/88:21förslagsanslag av 1 . Fleramofionärer anser att den organiserade överföringen av flykfingar, den s.k.flykfingkvoten, bör öka. m.fl. föreslår i motion Sf534 att,mot bakgrunden av det jämförelsevis låga flyktingtryck som har och denhöga levnadsstandarden, flyktingkvoten höjs med 250 personer till 1 500 (yrkande 21) och att anslaget till följd härav skall bestämmas fill 1 212,5milj. (yrkande 22). m.fl. begär i motion Sf503 yrkande 3 attregeringen skall höja flyktingkvoten fill 3 000 personer . Även NilsCarlshamre m.fl. anser i motion Sf518 yrkande 1 att flykfingkvoten bör ökas ochett skäl härtill är kriget mellan och . Idenna fråga vill utskottet, såsom fidigare skett (se senast SfU 1986/87:15),erinra om att flykfingkvoten fastställs i samråd med FN:s flyktingkommissarie() och att regeringen har en beredskap att överföra flyktingar utöver denfastställda kvoten när situationen kräver det. Således har, såsom framgår avpropositionen, för /87 arrangerats resor för 1 453 personer inomkvoten. Av betydelse i detta sammanhang år även att den spontana invandringenav asylsökande har ökat kraftigt . Mot bakgrund av vad sålundaanförts anser utskottet att bör avslå mofionerna Sf534 yrkandena 21och 22, Sf503 yrkande 3 och Sf518 yrkande 1. Utskottettillstyrker regeringens förslag fill medelstilldelning under anslaget. Ettmofiv för en restriktiv flyktingpolitik har enligt motion Sf534 yrkande 14 avBengt m.fl. varit att flyktingmottagningarna inte klarar av enstörre belastning. Detta problem går enligt motionärerna att lösa genom atttemporära flyktingmottagningar inrättas vid behov, och regeringen bör få iuppdrag att utarbeta en plan för sådana fillfälliga lösningar. Utskottethar behandlat en liknande fråga under föregående (se SfU 1986/87:15).Utskottet har därvid erinrat om att invandrarverket gjort stora ansträngningarför att finna fillfälliga lösningar vid fidpunkter då antalet asylsökandekraftigt överstigit det beräknade. Utskottet har även hänvisat till attinvandrarverket skulle redovisa ett uppdrag att utredaberedskapen för mottagande och omhändertagande av flyktingar under kriser ochkrig. I det sammanhanget skulle uppmärksammas hur mycket stora flyktingströmmarskall kunna tas emot i normal fredstid. Verkets redovisning är nuföremål för beredning inom . Vidare har asylärendeutredningeni sitt betänkande angivit att kapaciteten i förläggningsplatser ochutredningsresurser skall klara normala variafioner av antalet asylsökande menatt en beredskapsplan skall finnas för att möta större variationer. Utredningenföreslår att invandrarverket och tar fram en plan för attskaffa nya utredningsplatser på orter där polisresurser finns. Plan för förstärkningav polisresurser, rekrytering och utbildning av personal bör finnas. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att någon åtgärd med anledning avmotion Sf534 yrkande 14 inte är påkallad. Imotion Sf518 yrkande 6 begär m.fl. ett fillkännagivande om att humanitära organisationer och enskilda bör få driva förläggningsverk- " samhet på statens uppdrag.Med tanke på det stora antalet asylsökande är det SfU 1987/88:21 enligtmotionärerna viktigt att alla möjligheter fillvaratas och att enskilt bedrivenverksamhet på allt sätt sfimuleras. Utskottetkonstaterar att det finns förläggningar som drivs såväl i privatregi som av organisafioner. Som ovan angivits har öppnats enförläggning i Röda korsets regi och överläggningar pågår om öppnandet avytterligare förläggningar i denna regi. Mot denna bakgrund anser utskottet attmotion Sf518 yrkande 6 inte påkallar någon åtgärd. Imofion Sf516 begär m.fl. ett fillkännagivande om attfolkhögskolorna i största möjliga utsträckning bör utnyttjas inom flyktingmottagandet.Mofionärerna framhåller att det samarbete som redan förekommit mellanflykfingförläggningarna och folkhögskolorna har fungerat bra. Ett par hundraflyktingars vistelse i förläggningarna har därigenom avsevärt förkortats. Påfolkhögskolorna har flyktingarna fått såväl undervisning som kontakter medandra svenskar. De har också fått en inblick i det svenska samhålls- ochkulturlivet. Enligt motionärerna borde ytterligare ett antal folkhögskolor iframfiden kunna engageras inom ramen för flyktingmottagandet. Sommotionärerna påpekar utnyttjas folkhögskolorna inomflykfingmottagandet. Utskottet vill särskilt framhålla att de barn som anlänt,fill utan vårdnadshavare i stor omfattning har placerats vid folkhögskolori stället för vid flyktingförläggningar. Ytterligare planer på att utnyttjafolkhögskolorna inom flyktingmottagningen finns, närmast vid utbildning av äldreflyktingar. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att mofion Sf516 intebör föranleda någon åtgärd. HansGöran m.fl. begär i motion Sf538 ett fillkännagivande om den framtidainriktningen och behovet av ökade stödåtgärder fill frivilligt återvändande förflykfingar från Lafinamerika. Motionärerna påpekar att det individuellaekonomiska stödet till återvändande flyktingar bör förstärkas och även utgåtill dern som valt att bh svenska medborgare. Flykfingar i bör fåbättre möjligheter att aktivt planera för sitt återvändande. Stöd bör ävenlämnas åt produktiva och sysselsättningsskapande projekt i hemlandet t.ex. iform av jordbrukskooperativ. Vidare behöver organisationer som stödjeråtervändande flyktingar få större resurser för att kunna stödja olikaprojektförslag. Såsomanges i propositionen har en informell arbetsgrupp inom arbets marknadsdepartementet i nära samarbete med bl.a. invandrar- och flykfing- organisafionerna gjort en genomgång av olika återvandrarfrågor. Gruppens överväganden ligger till grund för det beredningsarbete som pågår inom regeringskanshet. I detta sammanhang bör även noteras det återvåndandeprojekt, som pågår i samarbete mellan Sociala Missionen, Svenska Missionsförbundets sociala och diakonala verksamhet i Storstock holm, och , en avdelning av Frikyrkoråd. Sociala Missio nen har för sitt arbete med återvandrarfrågorna erhållit projektbidrag från invandrarverket. Projektets syfte är att samordna kunskaper och erfarenhe ter om de problem och svårigheter som de återvändande ställs inför. Den enskilde skall kunna fatta sitt beslut om att återvända på så reahsfiska ' grunder som möjligt.Sociala Missionen och har ett program för . SfU 1987/88:21flyktingar som vill återvända till sitt hemland. Detta vänder sig till såvälindividen som familjen och gruppen. I programmet tas upp såväl praktiska frågorinför hemresan som psykosociala frågor och informafion om hemlandet. Utskottetvill framhålla betydelsen av att flykfingars möjligheter att återvända tillhemlandet underlättas.