bet · GB01AU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av attnäringslivet tar en aktiv del i utvecklingen av företagsamhet.Uppförandet av den aktuella teknikbyn bör därför ske i ett nära samspel mellanstaten, kommunen och det privata näringslivet. Därvid bör också beaktas de möjlighetersom kan finnas att skapa förutsättningar för ökad sysselsättning i övriga delarav länet. Motion A41 bör med hänvisning till det anförda lämnas utan åtgärd avriksdagen. För teknikspridningsprojekt med inriktning på inlandetföreslås i propositionen att högst 10 milj. kr. 1 motion A41 (ni) föreslås att teknikspridningsprojektetfinansieras inom ramen förde 100 milj. kr. som i propositionen föreslås bliställda till förfogande. anför i motion A40 att man inte ifrågasätterangelägenheten av medlen för teknikspridning men att bedömningen av dessaåtgärdsbehov lämpligen görs pä regional nivå. Enligt motionärerna bör därförteknikspridningen, liksom utvecklingsprogrammet för sågverks- och trämanufakturindustrinsamt insatserna för näringslivet i , och , finansieras vialänsstyrelsens regionalpolitiska medel som därmed föreslås utökade imotsvarande grad. Teknikspridningsprogrammet kräver enligt utskottets meningvissa övergripande bedömningar på central nivå, där det finns en samladerfarenhet av dessa frågor. Utskottet har ingen erinran mot den föreslagnamedelsanvisningen i detta avsnitt, och motionerna A40 och A41 bör därför i nuaktuella delar avslås av . 1 propositionen föresläs att 10 milj. kr. avsätts för ettutveckhngsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin i län.SIND har genomfört särskilda analyser avsågverksindustrin resp. trämanufakturindustrin i de fyra nordligaste länen.Analyserna har resulterat i förslag till åtgärdsprogram, vilka kan ses som enförstärkning av det Avsikten äratt insatserna skall genomföras AU 1987/88:19 av SIND i samverkan med länsstyrelser, regionala utvecklingsfonder.Norrlandsfonden, högskolor och Träteknikcentrum. De av SIND redovisade åtgärdsprogrammen har legat tillgrund för de forslag om regionalpolitiska insatser i norra somregeringen har lagt fram . I proposition 1987/88:64begärde regeringen medel för bl.a. särskilda regionalpolitiska insatser idelar av Bergslagen och norra inland. Bl.a. beräknades 19 milj. kr.för ett treårigt utvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin iVästernorrlands, och . Medel för ändamålet harnyligen anvisats av på hemställan av arbetsmarknadsutskottet (AU1987/88:14). Det nu aktuella förslaget i proposition 1987/88:86 avsermotsvarande insatser i . 1 tremotioner anförs kritiska synpunkter på regeringens förslag. I kommittémotion A41 (m) anförs att kostnaderna föreventuella insatser för sågverks- och trämanufakturindustrin bör kunna rymmasinom ramen för de av regeringen begärda särskilda regionalpolitiska medlen tilllänsstyrelsen i . I kommittémotion A40 (fp) föresläs utan att därmedangelägenheten av åtgärder av denna typ ifrågasätts att de av regeringenberäknade medlen ställs till förfogande. Motionärerna anser attbedömningarna görs bäst på regional nivå och att möjligheterna till enflexibel användning av medlen är större där. Vpk föreslår i partimotion N54 att insatserna höjs rried90 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, dvs. till 100 milj. kr.Regeringsförslaget är enligt motionärerna alltför njuggt tilltaget; det geruttryck åt en förmodan att regeringen anser sig kunna även accepteranedläggning av sågverk i och otillräckliga insatser för vidareförädlingi dem som drivs vidare. , som har yttrat sig över den här aktuellafrågan, anför att man ser positivt på regeringens förslag. mening finns det starka skäl också av allmän näringspolitisknatur för ett särskilt stöd till utvecklingen av träindustrin i de nordligastelänen. Såväl närheten till råvaran som råvarans höga kvalitet innebär godaförutsättningar för en långsiktigt lönsam industriell verksamhet. Till följd avbranschens struktur, behövs det emellertid vissa statliga insatser för att enpositiv utveckling inom branschen skall komma till stånd. påpekar vidare att de av regeringenföreslagna insatser na sammanlagt 29 milj. kr. för de fyra nordligaste länen inte ensamma kan få någon avgörande inverkan på branschens utveckling. De utgör en ytterst ringa del av branschens förädlingsvärde, som torde uppgå till i de fyra länen. Den över vägande delen av de resurser som krävs för branschens omställning måste företagen själva svara för. Enligt näringsutskottets mening kan emellertid de särskilda statliga insatserna initiera önskvärda förändringar. Med hän visning till det anförda anser sig näringsutskottet inte kunna biträda de aktuella yrkandena i motionerna A4I (m) och N54 (vpk). , som ansluter sig tillnäringsutskottets bedöm- AU 1987/88:19 ning i frågan, vill för egen delhärutöver anföra följande. Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller förmåga att göra bedömningar påregional nivå. 1 detta fall är det dock fråga om branscher med inbördeskonkurrens. Ett behov av övergripande centrala bedömningar är nödvändigt, ochdet är därför ändamålsenligt att finansiera denna typ av branschinsatser påföreslaget sätt. Det är således enligt utskottets mening inte påkallat mednågon åtgäi-d med anledning av motionerna A40 och A41 i häraktuella delar. yrkandeti motion N54 (vpk) om ökade statliga insatser med 90 milj. kr. finner utskottetinte motiverat. Företagen bör själva svara för merparten av insatserna. När detgäller bl.a. investeringar står ordinarie regionalpolitiska medel tillförfogande i den mån aktuella förslag uppfyller de krav som ställs för sådantstöd. Motion N54 avstyrks i den nu behandlade delen. 1 propositionen föreslås särskilda utvecklingsinsatser förnäringslivet i , och kommuner inom en ram av högst 27milj. 1 kommittémotionerna A40 (fp) och A41 (m) föreslås sammafinansiering som beträffande insatserna för teknikspridning resp.åtgärdsprogrammet för sågverks- och trämanufakturindustrin. Detta innebärenligt förslaget i motion A41 att insatserna bör rymmas inom ramen förde 100 milj.kr. som i propositionen föreslås bli ställda till förfogande.Förslaget i motion A40 innebär att anslaget omdisponeras till det nämndalänsstyrelseanslaget. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att deföreslagna näringslivsinsatserna bör finansieras på föreslaget sätt.Motionerna A40 och A41 i här behandlade delar avstyrks sålunda. Tillgången på riskkapital föreslås i propositionen bliförstärkt med 30 milj. kr. Regeringen hemställer om bemyndigande att besluta omvillkoren för stöd till utvecklings- och investmentbolag i län.Därmed avses bl.a. de villkor som kan bli aktuella vid en samordning av de nuverksamma bolagen i . 1 kommittémotionen A41 (m) anförs att det föreslagnatillskottet av riskkapital bör säkerställas genom ett ränte- ochamorteringsfritt lån samt att anvisar ett anslag av 30 milj. kr. 1 enlighet härmed avvisar motionärerna förslaget i propositionenatt bemyndigar regeringen att besluta om villkoren för stöd tillutvecklings- och investmentbolag i . Utskottet har i betänkande AU 1987/88:13 mer generelltbehandlat ett likartat yrkande av moderata samlingspartiet vad gäller lån tillinvestmentbolag. Utskottet avstyrkte därvid förslaget med hänvisning till attfrågan skall behandlas av den regionalpolitiska utredningen. Utskottetavstyrkei" med hänvisning härtill det nu aktuella yrkandet i motion A41. Utskottet tillstyrker ätt regeringen bemyndigas attbesluta om villkoren för stöd till utvecklings- och investmentbolag iNorrbottens län i enlighet med vad som begärs i propositionen. Motion A41avstyrks i motsvarande del. Utskottetsställningstaganden i det föregående innebär att utskottet till- styrkerden begärda medelsanvisningen av 193 milj. kr. Därmed avstyrks AU 1987/88:19 förslagen i motionerna A40, A41 och N54 beträffandemedelsanvisningen. Särskilda regionalpölitiska medel till iNorrbottens län Regeringen föreslår under denna punkt att ett nytt anslagom 100 milj. kr. förs upp på statsbudgeten för /88. i tilldelades totalt200 milj. kr. för särskilda regionalpolitiska insatser (prop. 1982/83:120, AU24, rskr. har i en särskild rapport redovisat hur dessamedel har använts. I propositionen framhålls att arbetssättet medger ettaktivt och smidigt projekt- och utvecklingsarbete. Medel från det nya anslaget skall kunna lämnas tillregionalpolitiskt angelägna projekt i länet. Medlen skall vara ett komplementtill ordinarie stödformer. Ett prioriterat område är utbildnings- ochrädgivningsinsatser för länets småföretag. Medlen skall vidare användas tillbl.a. viss kulturverksamhet, vilket utskottet behandlat i detföregående.Enligt propositionen ankommer det på att besluta hurmedlen skall användas. 1 motion A41 (m) understryks att det nya regionalpolitiskalänsanslaget till bör kunna utnyttjas på ett kreativt sätt ochbli en förebild för regeländringar för de nuvarande länsanslagen. Denregionalpolitiska utredningen bör lägga förslag i denna riktning. Som framgått av den tidigare redovisningen föreslås imotion A40 (fp) att anslaget C 14. ökas med 47 milj. kr. genom att C13-anslaget minskas med samma belopp. Vpk föreslår i motion N54 ett riktat anslag tilllänsstyrelsen i pä 25 milj. kr. I motion A431 (c) föreslås att bör få en ökadandel av länsanslaget. Utskottet uppfattar att yrkandena ligger väl i linje medde intentioner som anges i propositionen beträffande inriktningen av denföreslagna medelsanvändningen. Yrkandet i motion A40 (fp) beträffandeomdisponering av medlen har utskottet tagit ställning till i det föregående.Det av vpk föreslagna kvinnoprojektet bör kunna rymmas inom de kraftigtförstärkta medel som kommer att stå till förfogande om riksdagentillstyrker utskottets förslag. Detta innebär inte att utskottet tagitställning till omfattningen av detta projekt. Sådana avvägningar bör detankomma pä att göra. Förslaget i propositionen tillgodoser också väl yrkandet imotion A431 om att en ökad andel av länsanslaget bör tilldelas . Av utskottets ställningstagande följer att utskottet medavstyrkande av motionerna A40, A41, N54och A431 i här aktuella delar biträderregeringens förslag att på anslaget C 14. anvisa 100 milj. kr. pätilläggsbudget för /88. I propositionen framhålls att den höga efterfrågan påregionalpolitiskt stöd och angelägenheten av att ta till vara alla goda projekthar medfört att det tillgängligaanslagsutrymmet för nya beslut om lokaliseringsbidrag för när- AU 1987/88:19 varande är i det närmaste förbrukat. Under innevarande budgetår harregeringen och statens industriverk beslutat om lokaliseringsbidragoch offertstöd för ca 270 milj. kr. Regeringen föreslår mot bakgrund av aktualiseradeansökningar om lokaliseringsstöd det gäller bl.a. investeringar ochflera större projekt i att pä tilläggsbudget anvisar ettanslag av 440 milj. kr. Därav beräknas högst 125 milj. kr. åtgå för aktuellaprojekt i . 1 enlighet med regeringens förslag bör det aktuellaanslaget föras upp med 440 milj. kr. Insatser i kommuner och länsdelar 1 tre motioner behandlas olika frågor och ställs krav päätgärder med inriktning pä lokala förhållanden i enskilda kommuner eller idelar av länet. Utskottet har i det föregående behandlat vissaarbetsmarknadspolitiska frågor som berör och kommuner. 1 motion A39 (c) tas upp frågan om Demografiska databasenscentraler i , och . Vid dessa s.k. excerperingscentralerbearbetas bl.a. kyrkoboksmaterial. Ett beslut om permanentning avdessa tre centraler skulle enligt motionärerna innebära att verksamheten viddessa fär en fast form och möjligheter att utvecklas vidare inom en fungerandeorganisation. Det skulle vidare innebära positiva effekter för de berördaorterna och den personal som arbetar vid centralerna. Demografiska databasen har till uppgift att registrera ochbearbeta huvudsakligen demografiska och sociala historiska data förforsknings-, utbildnings- och arkivändamål samt att göra dessa datatillgängliga för forskare. Demografiska databasens verksamhet, somursprungligen startades som ett beredskapsprojekt i , fick sin nuvarandefasta form 1978 som en särskild enhet under . Demografiskadatabasen leds av en styrelse med representanter för institutioner medanknytning till verksamheten samt arbetsmarknadsmyndigheterna. Verksamheten ärförlagd till och . Produktionsenheten med huvuddelen avarbetsstyrkan är lokaliserad till . I finns ledningen samt enforsknings- och utvecklingsenhet. Till Demografiska databasen har också knutits de trenämnda excerpe-ringscentralerna. De bekostas med medel frånarbetsmarknadsmyndigheterna och drivs således som beredskapsobjekt. Totalt finns vid Demografiska databasen ca 60 anställda,varav ett tjugotal i Limeå. Därutöver finns vid éxcerperingscentralérna totaltca 50 beredskapstjänster. har i ett avgivet betänkande (KrU1987/88:14) behandlat en närliggande frågeställning om Demografiska databasensverksamhet. konstaterade därvid att inom ramen fördessa verksam heter utförs uppgifter som är angelägna utifrån de intressen som resp. hu vudman har att företräda. framhöll vidare med anled- ning avett motionsyrkande härom att man inte var beredd förorda att AU 1987/88:19 initierar ett utredningsarbete som går ut på att undersökamöjligheterna att skilja verksamheten från . Som ovan redovisats bygger verksamheten i , Jokkmokkoch på att medel utgår från länsarbetsnämnderna. När tilldelningen avberedskapsmedel till länen av olika skäl dras ner kan detta självklart kommaatt drabba verksamheter, som i likhet med här aktuella centraler är beroende avpersonal, som till stor del finansieras med dessa medel. Utskottet har inhämtatatt så kan vara fallet beträffande de aktuella centralerna. Utskottet vill mot den angivna bakgrunden stryka underbetydelsen av att utnyttjandet av de arbetsmarknadspolitiska resurserna bedömsutifrån arbetsmarknadspolitiska utgångspunkter. Dessa medel bör sålunda inteanvändas som en basresurs för olika angelägna samhällsområden. Det framstårsom väsentligt att verksamheter av här aktuellt slag blir mindre beroende änhittills av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Det sagda leder fram tillslutsatsen att det bör ankomma på berörda departement och myndigheter att tainitiativ till att angelägna verksamheter i första hand finansieras överordinarie sakanslag. Utskottet har inhämtat att frågan om den fortsattaverksamheten vid de tre centralerna prövas inom regeringskansliet.Därvid utgår man från att olika lösningar för finansieringen av verksamhetenkan komma i fråga. Det förutsätts bl.a. att man kan ta ut avgifter förtjänster som utförs, vilket var en utgångspunkt när verksamheten startades. I avvaktan på resultatet av dessa överväganden bör enligtutskottets mening arbetsmarknadspolitiska medel övergångsvis kunna användas.Utskottet förutsätter att en långsiktig lösning av frågan kommer tillstånd. Mot den angivna bakgrunden bör motionen inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Utvecklingsinsatser i östra och Tornedalenföreslås i två motioner. I motion A431 av () påtalas attregeringen med hjälp av lokaliseringssamrådet och offertstödet bör åstadkommaindustrietableringar i östra . Regeringen bör vidare utforma ettåtgärdsprogram för inflyttning. Åtgärder behövs också för att skapa en bättrearbetsmarknad för kvinnorna. Slutligen föreslås ett särskilt investmentbolagför , där och gemensamt svarar förkapitaltillskottet. (vpk) föreslår i motion A435 att Tornedalenproklameras som en EKO-dal och att ges i uppdrag att initieraolika ätgärder för att skall kunna utvecklas till en EKO-dal. Utskottet vill erinra om att östra är ettprioriterat område när det gäller olika typer av regionalpolitiska insatser, bl.a. vad gäller lokalise ringssamrådet och användningen av offertstöd. Övriga här aktuella åt gärdsförslag i motionernaA431 och A435 bör lämpligen behandlas av läns styrelsen i den regionala utvecklingsplaneringen. Som tidigare nämnts för fogar över betydande belopp för genomförande av projekt m.m. Härtill kommer det resurstillskott som föreslås i propositionen. Det finns således goda möjligheter att genomföra åtgärder som väljer att prioritera. 1 ett sådant sammanhang kan bl.a. utredas förutsätt- 25 ningarnaför ett investmentbolag av den art som föreslås i motion A431. AU 1987/88:19 Utskottet vill härutöver erinra om de särskilda utvecklingsinsatserför östra som genomförs av arbetsmarknadsmyndigheterna. -beviljade 37,5 milj. kr. för /88 och har beviljat sammabelopp för det kommande budgetåret. Motionerna A431 och A435 bör med det anförda inteföranleda någon åtgärd. 1. beträffandeinsatsernas inriktning och omfattning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A39 yrkandena 1 och 3, I987/88;A40yrkandena 1, 2, 8 och 9, 1987/88:A41 yrkande 1 och 1987/88;A431 yrkande 1, 2. beträffande försöksverksamhet medfrihandel på att avslår motion 1987/88:A413, 3. beträffande decentralisering att riksdagenavslår rnotion 1987/88;A437, 4. beträffande kulturens roll i ettregionalt utvecklingsperspektiv att avslår motionerna 1987/88:A40yrkande 3 och 1987/ 88;Ub32 yrkande 4, 5. beträffande resurserna förarbetsförmedlingen attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motionerna1987/88:A39 yrkande 18 i motsvarande del och 1987/ 88;A41 yrkande 2, 6. beträffanderesurserna för arbetsmarknadsutbildningen attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1987/88:A41 yrkande 3, 7. beträffande starta-eget-bidrag tillungdomar inom lantbruket att avslår motion 1987/88;A39 yrkande 12, 8. beträffande medelsbehov för desysselsättningsskapande åtgärderna attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1987/88;A41 yrkande 4, 9. att godkänner den i propositionenföreslagna tidsbe gränsade ändrade användningen av starta-eget-bidraget i Norrbot tens län, 10. att godkänner den i propositionenföreslagna regel ändringen i fråga om rekryteringsstöd i satnband med starta-eget-bi draget i . 11. beträffandeytterligare lönebidragstjänster attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1987/88:N54 yrkande 6 i motsvarande del, 12. beträffandesystem med flexibla lönebidrag attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1987/88;A4I yrkande 5, 13. beträffande särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser i plogs kommun m.m attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår AU 1987/88:19 motionerna 1987/88:A39 yrkande 15, 1987/88;A41 yrkande6, 1987/88:A4I6, 1987/88:A464 och I987/88:A475, 14. att med bifall tillpropositionen i motsvarande del samt med avslag pä motionerna 1987/88;A39yrkande 18 i motsvarandedel, 1987/88:A41 yrkande7och 1987/88:N54yrkande6 i motsvarandedel till Arbetsmarknadspolitiska insatser i pä tilläggsbudgettill statsbudgeten för /88 anvisarett reservationsanslag av , 15. beträffande forsknings- ochutvecklingsmiljön i attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår mofion 1987/88:A41yrkande 8, attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motionerna1987/88:A40 yrkande 10 i motsvarande del och 1987/ 88:A41 yrkande 9, 17. beträffande utvecklingsprogram för sågverks- ochträmanufak turindustrin attriksdagen med bifall till piopositionen i motsvarande del avslår motionerna1987/88:A40 yrkande 10 i motsvarande del, 1987/ 88:A41 yrkande 10 och1987/88:N54 yrkande 8 i motsvarande del, 18. beträffande särskilda utvecklingsinsatser förnäringslivet i Kiru na, och kommuner attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motionernaI987/88:A40 yrkande 10 i motsvarande del och 1987/ 88;A41 yrkande 11, attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1987/88:A41 yrkande 12 i motsvarande del, 20. att med bifall tillpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motion 1987/88;A41 yrkande12 i motsvarande del bemyndigar regeringen att besluta om villkoren för stödtill utvecklings- och investmentbolag i i enlighet med vad somanförts i propositionen, 21. att med bifall tillpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1987/88;A40yrkande 10 i motsvarande del, 1987/88:A41 yrkande 13 och 1987/88:N54 yrkande 8i motsvarande del till Särskilda regionalpolitiska insatser i länpå tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisar ettreservationsanslag av , 22. att med bifall tillpropositionen i motsvarande del samtmed avslag på motionerna 1987/88:A40 yrkande 11, 1987/ 88;A41 yrkande 14,1987/88;N54 yrkande 9 och 1987/88:A431 yrkande 2 till Särskildaregionalpolitiska medel till i på tilläggsbudgettill statsbudgeten för / 88 anvisar ett reservationsanslag av100 , 23. att tillLokaliseringsbidrag m.m. på tilläggsbudget till statsbudgetenför /88 utöver vad tidiga- AU 1987/88:19 reanvisat (AU 1987/88:14, rskr. 147) anvisar ett reservationsanslag av , 24. beträffande Demografiska databasenscentraler att avslår motion 1987/88;A39 yrkande 19, 25. beträffande utvecklingsinsatser iöstra och attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A431 yrkandena 3 6 och 1987/88;A435. Närvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), IngeCarlsson (s), (), (vpk), (m), (), (), (), () och (). Insatsernas inriktning och omfattning (mom. 1) , och (alla m) dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 10börjar med "Utskottet vill" och på s. II slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: De regionalpolitiska problemen i är mestaccentuerade i . Det finns flera orsaker till attsysselsättningsproblemen här blivit mest djupgående. Den förhållandevis snabbabefolkningstillväxten, som medfört att arbetskraften ökatsnabbare än i andra delar av , har bl.a. lett till att utflyttningenfrån blivit särskilt märkbar. Den ensidiga näringslivsstrukturen i meddominans av stora, huvudsakligen statligt ägda industrier är en annan viktigorsak till de regionalpolitiska problemen. Den missgynnadeprivata sektorn har inte haft förmåga att suga upp det arbetskraftsöverskottsom uppkommit genom strukturrationaliseringarna. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på dennegativa effekt som löntagarfonderna har för . Deras placeringarriktas i stor utsträckning mot de redan starka regionerna och de störstaföretagen. Utskottet delar uppfattningen i motion A41 (m) attregionalpolitiken bor de bedrivas i ett långsiktigt perspektiv. Riskerna med regeringens paketpo litik är uppenbara. Den leder dels till att anslagsnivåer och stödformer 28 varierarmellan olika län pä ettsätt som inte kan motiveras utifrån defaktis- AU 1987/88:19 ka förutsättningarna, dels till att kortsiktiga valtaktiskaöverväganden får ta en för stor del av de begränsade resurser som står tillregionalpolitikens förfogande. En annan risk är att regeringen inför varje"paket" strävar efter att göra , en överenskommelse med någotstorföretag. Regeringen har på detta sätt understött dessa företags normalaexpansion vilken troligen hade genomförts även utan omfattande statligt stöd. Enligt utskottets mening kan långsiktignäringslivsutveckling i de regionalpolitiskt svaga delarna av vårt land enbartåstadkommas genom bättre näringslivsklimat i kombination med en hjälp till företagenatt övervinna de nackdelar som är förknippade med den geografiskalokaliseringen. Företagens konkurrenskraft måste stärkas, vilket bäst skergenom generella kostnadssänkande åtgärder, t.ex. nedsättning avarbetsgivaravgifterna. Vad utskottet anfört om insatsernas inriktning bör medtillstyrkan av motion A41 i denna del ges regeringen till känna. Övriga isammanhanget upptagna motioner avstyrks. delsatt utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande insatsernas inriktning ochomfattning att med bifall till motion 1987/88;A41 yrkande 1 samt medavslag på mofionerna 1987/88:A39 yrkandena 1 och 3, 1987/88;A40 yrkandena 1,2,8och 9 samt I987/88:A43I yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Insatsernas inriktning och omfattning (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet vill" och på s. 11 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det nödvändigt med enförändring av regionalpolitikens inriktning.