bet · GB01KU32 · 1987-12-31 00:00:00 — Fråganom förstärkt lagprövningsräit behandlas i flera moderata motioner (1986/87:K206yrk. 7, K231 delvis, 1987/88:K202 yrk. Enligt nu gällande bestämmelser omlagprövning (11 kap. 14 § RF) får domstolar eller andra offentliga organ intetillämpa en föreskrift som de finner stå i strid med en bestämmelse i grundlageller en annan överordnad författning. Inte heller får de tillämpa enföreskrift vid vars tillkomst stadgad ordning i något väsentligt hänseende haråsidosatts. Om det är eller regeringen som beslutat föreskriftenskall tillämpning dock underlåtas endast om felet är uppenbart. Enligtmotionerna bör lagprövning kunna ske även om avvikelsen inte är uppenbar. Ensådan ändring skulle göra att domstolar och myndigheter fick större möjlighetatt vägra tillämpa en grundlagsstridig lag. Isammanhanget behandlas också en fråga som tas upp i två likalydande modoner avAlf () (1986/87:K506 och 1987/88:K504). Den gäller införande av enrätt för tjänstemän att vägra fatta beslut vid uppenbart orimliga konsekvenserav lagtillämpning. Fleramotioner från moderata samlingspartiet och enskilda borgerliga motionärer tar upp frågan om införande av en författningsdomstol (1986/ 87:K206 yrk. 16, K227 yrk. 4, K231 delvis, 1987/88:K202 yrk.7, K213 samt K225 yrk. Enligt de moderata motionerna bör frågan om inrättandet av en 20 författningsdomstol, dess kompetens, sammansättning och verksamhet KU 1987/88:32 snarastgöras till föremål för en allsidig och inträngande utredning. () anser att speciellt när det gäller frågor kring den politiska demokratinfinns det skäl att grundlagen och vallagen kan få prövas utifrån En författningsdomstol sägs också kunna ha stor betydelsenär det gäller enskilda medborgares mänskliga rättigheter. BrittaBjelle (fp) skulle en författningsdomstols främsta uppgift vara att säkerställaatt regeringsformens fri- och rättigheter verkligen efterlevs av de politiskaorganen och av myndigheterna. Skyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna byggerpå en ingående reglering i grundlag kompletterad med lagrådsgranskning, vissaminoritetsrättigheter i och med lagprövningsrätt som en ytterstagaranti. Utrymmet för lagprövning är snävt. För att tillämpning av enföreskrift som beslutas av eller regeringen skall kunna underlåtaskrävs att konflikten med grundlagen eller den stadgade proceduren är uppenbar.När lagprövningsrätten skrevs in i regeringsformen framhöll utskottetenhälligt (KU 1978/79:39) att är den instans som är bäst ägnad attpröva om en viss föreskrift är grundlagsenlig. Uppenbarhetsrekvisitet medfördei detta fall enligt utskottets mening att tillämpning av ett visstgrundlagsstadgande måste respekteras så länge den håller sig inom ramen för enmöjlig tolkning av bestämmelsen i fråga. I några motioner föreslås att utrymmet för lagprövningvidgas genom att uppenbarhetsrekvisitet tas bort. Enligt utskottet skulle ensådan förändring medföra en icke önskvärd överföring av politisk makt fråndirekt eller indirekt folkvalda organ till domstolar och administrativamyndigheter. En på detta sätt vidgad lagprövningsrätt skulle också kunna ledatill osäkerhet om vad som är gällande rätt och skada förtroendet förrättsordningen. De invändningar som kan riktas mot de behandlademotionerna gäller i än högre grad om förslaget att ge tjänstemän vidsträcktarättigheter att vägra fatta beslut vid "uppenbart orimliga konsekvenser avlagtillämpning". Även dessa motioner avstyrks. Som en ytterligare förstärkning av lagprövningsrättenföreslås i ett antal motioner att en författningsdomstol införs. Utskottetdelar uppfattningen att konstruktionen med en författningsdomstol är främmandeför vårt samhällsskick. Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås. I propositionen tas frågan om en sänkning av den nuvarandegränsen på i röstandel vid riksdagsval som förutsättning för att statligtstöd skall utgå till ett politiskt parti. Detta sker med anledning av enframställning från de gröna vari föreslås en sänkning till 1 %.Justitieministern erinrar om att gränsen för kostnadsfria valsedlar ar 1985sänktes till denna procentsats.Han anser dock att det inte finns något nödvändigt samband KU 1987/88:32 mellangränsen för statligt stöd till politiska partier och gränsen för den röstandelsom berättigar till kostnadsfria valsedlar. En sänkning av den förstnämndagränsen skulle dessutom utgöra ett avsteg från den femparti-överenskommelsefrån 1972 som ligger till grund för lagstiftningens utformning. I propositionen föreslås att endast partier som på detsätt som föreslås på annat håll i propositionen har anmält sitt deltagande iett riksdagsval skall ha rätt till statligt partistöd. I motion KIO yrkande 4 (fp) föreslås att alla partier somhar rätt till kostnadsfria valsedlar också bör få ett partistöd motsvarandekostnaderna för ett hushållsutskick. bör av regeringen begära förslaghärom. Enligt motion 1987/88: K708 yrkande 2 av ()talar mycket för att den praktiska hanteringen - inte minst hos den centralavalmyndigheten -skulle underlättas genom skärpta registreringskrav och att mandärefter behandlade de politiska partierna likvärdigt när det gäller valservicem.m. En alternativ rnöjlighet skulle vara att ett uppnått valresultat på minst1 % av rösterna skall ge likvärdig behandling. I ett annat yrkande (yrk. 3) i sammamotion föreslås att statligt partistöd skall börja utgå vid i röstandel.Ett likalydande yrkande finns i motion 1986/87:K708 av samme motionär. Ett parti tilldelas kostnadsfria välsedlar om partiet vidnågot av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i helalandet. Något statligt stöd för att distribuera dessa valsedlar utgår inte.Däremot tillförsäkras ett parti som uppfyller det nämnda villkoret attvalsedlar med parti- och valbeteckning (partimarkerade valsedlar) finnsutlagda i röstningslokalerna. Det statliga partistödets konstruktion baserar sig påvalsystemets regler om riksdagsrepresentation. Enligt huvudregeln utgårpartistöd i form av ett mandatbidrag för varje vunnet mandat i . Ettparti som inte har blivit företrätt i vid något av de riksdagsval somskall beaktas enligt partistödsreglerna får dock i stället för vunna mandattillgodoräkna sig det antal hela tiondels procentenheter som partiet har fåttutöver 2.5. Detta betyder att anses motsvara ett mandat, två mandatosv, som motsvarar fjorton rtiandat. Denna reglering skall ses ibelysning av att ett parti som har av rösterna får minst fjorton mandat iriksdagen. Ett bifall till motionerna skulle förutsätta en omprövningav det statliga partistödets konstruktion. Utskottet är inte berett att förordaen sådan. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att flera av de partier sominte erhåller statligt partistöd är representerade i de kommunala församlingarnaoch därigenom får kommunalt partistöd. I en nyligen tillsatt utredning skallfrågan om det kommunala partistödets konstruktion prövas (se dir. 1988:5).Motionerna KIO yrkande 4. 1986/87:K708 yrkande 3 och 1987/88:K708 yrkande 3avstyrks. Vad beträffar den i motion 1987/88:K708 yrkande 2 upptagnafrågan delar KU 1987/88:32 utskottet motionärens uppfattning att en merlikvärdig behandling av partierna när det gäller valservice är önskvärd. Detgäller exempelvis gratis tillhandahållande av inner- och ytterkuvert förvalsedelsförsändelser (8 kap. 9 § vallagen) och av kopior av röstlängder [avd. II Folkbokföring m.m.expeditionskungörelsen (1964:618)] samt viss annan service som för närvarandeendast erbjuds riksdagspartierna. En lämplig ordning är enligt utskottet attalla partier som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått mer än 1 %av rösterna också erhåller denna typ av valservice. Utskottet framläggerförslag till ändring av 8 kap. 9 § vallagen. I övrigt får det ankomma påregeringen att genomföra denna förändring, om möjligt i samband med årets val.Detta bör med anledning av motionen ges regeringen till känna. Om följer utskottets avstyrkande av .förslagetom förhandsanmälan har även förslaget i propositionen om ändring ipartistödslagen fallit. Grundlagsreglering av utlandssvenskarnas röstrält föreslåsi motioner från (I986/87:K709 yrk. 1), . (1986/87:K201, 1987/ 88:K201) samt av () (1986/87:K227 yrk. 3,1987/88:K225 yrk. 3) och av () (1987/88iK222). Enligt motion 1986/87:K234 av och (s) bör regeringen överväga förslag om ändring av villkoren förutlandssvenskarnas rösträu. Syftet bör vara att den som varit borta frånSverige än inte bör ha rösträtt till . I motion 1987/88:K703 (c) behandlas frågan om svenskamedborgares röstning i och , där röstningför svenska medborgare över huvud taget inte är tillåten resp. inte tillåten påambassader och konsulat. Motionärerna anser att den på nyttbör ta upp förhandlingar med regeringarna i dessa lärider. Kravet från svensksida bör vara att svenska medborgare skäll få samma möjligheter att avge sinaröster i dessa länder som i andra länder. Frågan om utlandssvenskarnas rösträtt behandlades av 1983års rösträtts kommitté (se SOU 1984:11). Kommitténs majoritet förordade att regeringen , , skulle verka för möjligheter för svenska medborgare som är fast bosatta i andra stater att få rösträtt till boendelandets parlament . En tidsgräns skulle införas så att svenska medborgare som ej är bosatta i rikethar rösträtt i svenska riksdagsval om de under de senast förflutna tio kalenderåren varit kyrkobokförda i . Förslaget har ej lett till lagstiftning. 1985 tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppgift attutreda frågan om dubbla medborgarskap. Kommittén har avgettdiskussionsbetänkandet (Ds A 1986:6) Dubbelt medborgarskap. utskottet KU 1987/88:32 bör resultatet av tidigare och pågående utredningsarbete avvaktasinnan ställning tas till frågan om grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträtt. Ävenställningstagandet till frågan om villkoren för utlandssvenskarnas rösträtt böranstå i väntan på slutförandet av detta utredningsarbete. Motionen i dennafråga avstyrks således också. Vadbeträffar frågan om svenska medborgares röstning i och FörbundsrepublikenTyskland vill utskottet erinra om att frågan behandlades (KU1987/88:15 s. 10). Utskottet uttalade därvid att det var angeläget attutrikesdepartementet liksom aktivt verkar för att säkerställa svenskamedborgares rösträtt. Utskottet utgick från att kontakter tas i syfte att ommöjligt öka förutsättningarna för svensk röstning även i sådana länder som förnärvarande inte erbjuder dessa möjligheter. Reservation förelåg frånledamöterna från moderata samlingspartiet och . Centerledamöternaavgav ett särskilt yttrande. Utskottetvidhåller sin uppfattning i denna fråga och föreslår att motion 1987/88:K703avslås. Imotion 1987/88:K217 (fp) föreslås att beslutar om ändring avvalprövningsnämndens sammansättning så att alla partier i garanterasplats i nämnden. Enmotion med samma innehåll behandlades av utskottet (KU 1987/88:15).Utskottet erinrade om att valprövningsnämnden vid sin tillkomst förutsattesbli utsedd med tillämpning av reglerna om proportionalitetsval. Förslaget attalla partier som är representerade i skulle beredas ordinarie plats inämnden skulle leda till en otympligt stor nämnd. Mot denna bakgrund och medbeaktande av valprövningsnämndens uppgifter avstyrkte utskottet motionen. I enreservation (fp -I- vpk) förordades'en skyndsam översyn av reglerna förvalprövningsnämndens sammansättning med utgångspunkt från motionens förslag.Riksdagen följde utskottet. Utskottethar inte funnit anledning att ändra sin ovan angivna ståndpunkt. 1.beträffande organisationernas roll att avslår motionerna 1986/87:K205 yrkande 1, 1986/ 24 87:K207 såvitt nu är ifråga, 1986/87:K212 samt 1987/88:K205 såvitt nu är i fråga. 2. beträffande negaliv föreningsrätt attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K207 såvitt nu är i fråga, 1987/88:K202yrkande 8, 1987/88:K204, 1987/88:K205 såvitt nu är i fråga samt 1987/88:K215yrkande 1, 3. beträffandereformer på grundlagsområdet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och1987/88:K226, 4. beträffandekonstitutionsutskottets kontroll att avslår motion 1987/88:K220, 5. beträffanderiksdagsledamöternas rekrytering att avslår motion 1986/87:K306, 6. beträffandemandatperiodens längd och den gemensamma valdagen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K206 yrkande 9, 1986/ 87:K227 yrkande1,1986/87:K230 yrkande 1,1986/87:K613 yrkande 3, 1987/88:K11 yrkande 8,1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1987/88:K202 yrkande 9 samt1987/88:K225 yrkande 1, 7. beträffandevalsamverkan mellan partier attriksdagen avslår motion 1987/88:K708 yrkande 1, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K203,1986/87:K227 yrkande 2, 1987/88:K11yrkandena 2 och 7, 1987/88:K13 yrkande 1 samt 1987/88:K225 yrkande 2, att riksdagenavslår motion 1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 10. beträffande tidsfristen för extraval att godkänner propositionen, 11. beträffande per5o«vfl/ attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K230 yrkande 2 och 1987/ 88:K17 yrkande 1såvitt nu är i fråga, 12. beträffandeförhandsanmälan av parti attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:K11 yrkandena 1,4,5 och 6,1987/88:K13 yrkande 3 samt 1987/88:K17 yrkande 2 avslår propositionen såvittgäller a) 3 kap. 7 §förslaget till lag om ändring i regeringsformen, b) 5 kap. 1-9 §§,6 kap. 3, 5 och 9 §§, 9 kap. 6 §, 14 kap. 4 och 5 §§ samt rubriken till 5 kap.förslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620), c) 8a och 28 §§samt rubriken närmast före 8a § förslaget till lag om ändring i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval samt d) förslaget till lag om ändring i lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier, 13. beträffande registrerad symbol påvalsedel att avslår motion 1987/88:K12, 14. beträffande användningen avorisnamn i partibeteckning att avslår motion 1986/87:K706, 15. beträffande problem med den frianomineringsrätten attriksdagen med avslag på motion 1986/87:K707 godkänner propositionen. 16. beträffande fördelning avutjämningsmandat på valkretsar KU1987/88:32 att godkänner propositionen, 17. beträffande tidpunkten förkyrkofullmäktigvalen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K206 yrkande. 10, 1987/ 88:K15 samt1987/88:K202 yrkande 10, 18. beträffande poströstning i kyrkofullmäktigval att avslår motion 1986/87:K606, 19. beträffandetidsfristen för grundlagsändring attriksdagen antar såsom vilande i bil. 1 intaget förslag till ändring iregeringsformen, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K206 yrkande 14, 1986/ 87:K224,1987/88:K10yrkande 3,1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1987/88:K202 yrkande 15samt 1987/88:K219, 21. beträffandeförstärkt lagprövningsräti attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K206 yrkande 7, K231 såvitt nu är i frågasamt 1987/88:K202 yrkande 6, 22. beträffande rätt för tjänstemän attfatta beslut i vissa fall att avslår motionerna 1986/87:K506 och1987/88:K504, 23. beträffande införande av enförfattningsdomstol attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K206 yrkande 16, 1986/ 87:K227 yrkande 4,1986/87:K231 såvitt nu är i fråga, 1987/88:K202 yrkande 7, 1987/88:K213 samt1987/88:K225 yrkande 4, 24. beträffandestadigt partbiöd attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K708 yrkande 3,1987/88:K10 yrkande 4 samt1987/88:K708 yrkande 3, attriksdagen med anledning av motion 1987/88:K708 yrkande 2 godkänner utskottetsförslag till ändring i vallagen samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 26. beträffande grundlagsreglering avutlandssvenskarnas rösträtt att avslår motionerna 1986/87:K201,1986/87:K227 yrkande 3, 1986/87:K709 yrkande 1, 1987/88:K201, 1987/88:K222 samt 1987/ 88:K225 yrkande 3, 27. beträffande villkoren för utlandssvenskarnasrösträtt att avslår motion 1986/87:K234, 28. beträffande svenska medborgares rösträtt i ochFör bundsrepubliken attriksdagen avslår motion 1987/88:K703, 29. beträffande valprövningsnämndenssammansättning att avslår motion 1987/88:K217, 30. beträffande ändring i vallagen(1972:620) att antar i bil. 2 intaget lagförslag, 31. beträffande ändring i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval att antar i bU. 32. beträffande ändring i lagen (1987:1336) ombrevröstning i , attriksdagen antar i bil. 4 intaget lagförslag. 33.beträffande ändring i folkomröstningslagen (1979:369) KU 1987/88:32 att antar i bU. 5 intaget lagförslag. Närvarande: (), (),(), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), (), (vpk), (), (), () och (). Negativ föreningsrätt (mom. 2) BirgitFriggebo (fp), (), Hans Nyhage (m), (),(), () och () deb attden del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Beträffandefrågan" och slutar med "Motionerna avstyrks.'.' bort ha följandelydelse: Den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att frittansluta sig till och tillhöra en förening, finns inskriven i grundlagen och imedbestämmandelagen. Det borde enligt utskottet vara en självklarhet att medrätten att tillhöra en förening också följer rätten att slippa tillhöra enförening. Så har också föreningsrätten tolkats i ett uttalande avEuropakommissionen för mänskliga rättigheter. I är dock rätten att stå utanför en förening ingensjälvklarhet. Fackliga organisationer ser sig oförhindrade att genom mycketlångtgående åtgärder försöka tvinga in arbetstagare som medlemmar. Åtgärder somkan betecknas som svartlistning av icke medlemmar förekommer också. Myckettyder på att föreningsrätten kommit att tolkas som om den ger föreningen obegränsadrätt att bestämma över sina medlemmar - att skriva sina egna lagar. En sådantolkning kan givetvis inte accepteras i en demokrati. Med rätten att ansluta sig till en förening borde rimligenockså följa rätten att utträda ur en förening. Denna rätt är ingen självklarheti . Arbetsdomstolen har emellertid fastställt atten medlem i en facklig organisation äger rätt att lämna organisationen på egenbegäran. Det förekommer dock att fackliga organisationer nekar eller ställerupp svårigheter om en medlem önskar utträda. Enligt utskottets mening är den elementära mänskligarättigheten att själv besluta om utträde ur en organisation av så väsentligkaraktär att den inte av lagstiftaren bör delegeras till enskildaorganisationers avgörande. garanteraden enskildes frihet att själv välja eller avstå från medlemskap i 1987/öö:32 t.ex. en fackligorganisation bör därför den negativa föreningsrätten, såsom förordas imotionerna 1986/87:K207, 1987/88:K202, 204, 205 och 215, grundlagsfästas. dels att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande negativ föreningsrätt attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:K207 såvitt nu är i fråga,1987/88:K202 yrkande 8,1987/88:K204,1987/88:K205 såvitt nu ärifrågasamt1987/88:K215 yrkande 1 hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen, Reformer på grundlagsområdet (mom. 3) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "Motionernaavstyrks." bort ha följande lydelse: Enligt utskottet är det angeläget att reformarbetet påförfattningsområdet fortsätter. Vilken inriktning detta arbete bör har anges idet följande. Fyraårig mandatperiod och skilda valdagar Mandatperioden för de valda församlingarna bör förlängastill som en ordning med skilda valdagar för riksdagsval ochkommunala val införs. Allmänna val skall således hållas tillkommunfullmäktige och landsting. Huvudmotivet för en förlängning avmandatperioden är behovet av en mer långsiktig planering såväl på riksplanetsom i kommunerna. Omsorgen om den kommunala demokratin är det viktigaste skäletför skilda valdagar. bör ses över och omprövas. Denordning som gäller - i alla frågor utom grundlagsfrågor - ärotillfredsställande. Den innebär nämligen dels att majoriteten i riksdagenensidigt bestämmer vad som kan bli föremål för omröstning, dels attomröstningsalternativen i princip kan vara hur många som helst och dels atttolkningen av omröstningsresultaten blir en fråga för majoritetsbeslut iriksdagen. Vad som bl.a. bör övervägas är således dels att ge en minoritet rättatt få ut en fråga till omröstning, dels att ett riksdagsbeslut i sakfråganskall föregå omröstningen - det ger medborgarna möjlighet att entydigt säga jaeller nej - och dels att omröstningsresultatet skall vara bindande. Trots att vår grundlag är av sent datum har vid fleratillfällen olika bestämmelser orsakat uppslitande tvister vad gäller innebördoch tolkning. Detta är olyckligt. Det innebär att tilltron till grundlagen somett övergripande och rättsligt bestämmande dokument sviktar och att grundlagenförfaller till ett objekt för tolkning i den riktning som passar en förtillfället Grundlagen bör hållas fräsch. Oklarheter bör tas KU 1987/88:32 upptill förnyade överväganden för att åstadkomma skrivningar som inte kanföranleda oenighet om innebörden. Exempel på tolkningsfrågor som bör tas upp ireformarbetet är innebörden av egendomsskyddet, distinktionen mellan avgifteroch skatter, retroaktiviteten i beskattningen, fördelningen avnormgivningsmakten mellan riksdag, regering och underlydande förvaltningsmyndigheter.Lagrådets roll bör förstärkas för att därmed öka garantierna för att lagar somantas av inte strider mot grundlag och de internationellakonventioner söm förbundit sig att följa. Propositionen tar inte upp folkstyrelsekommitténs förslagom ett ökat inslag av personval. Utskottet beklagar detta. Större möjligheterför medborgarna att inte bara rösta på parti utan också på person skulle varaett vitaliserande och ur demokratisk synpunkt betydelsefullt inslag ivalhandlingen. Riksdagsupplösning och extra val Enligt nuvarande regler kan regeringen förordna om extraval. Detta är enligt utskottets mening principiellt felaktigt. ärvald av svenska folket i allmänna val. Regeringen är - genom valet avstatsminister - tillsatt av . Det är således i högsta gradinkonsekvent att regeringen skall kunna avbryta mandatperiod.Riksdagen är inget regeringsorgan. Tvärtom är det som enligtförfattningen har att helt bestämma om fortbestånd och avgång. Regeringens rättatt anordna extra val och upplösa den folkvalda är inte förenlig medriksdagens överhöghet i övrigt. Denna rätt bör således avskaffas. Om institutetextra val skall finnas kvar bör det vara själv som beslutar. Vad som här sagts om behovet av fortsatt reformarbete påförfattningsområdet och om inriktningen av detta arbete bör med bifall tillmotion K17 ges regeringen till känna. Med detta tillkännagivande får motion1987/88:K226 anses besvarad. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande reformer pågrundlagsområdet att med bifall till motion 1987/88:K17 yrkande 1såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört och förklarar modon 1987/88:K226 besvarad med utskottets yttrande, Mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen (mom.6) () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Utskottet beklagar" och slutar på med "samtliga motioner." bort haföljande lydelse: Med hänvisning till vad som anförts i reservation 2 bör fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar ingå som ett led i det fortsatta reformarbetet på grundlagsområdet. Samtliga motioner tillstyrks. dels attmoment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: KU 1987/88:32 6. beträffande mandatperiodens längd och den gemensammaval dagen -i att med bifall till motionerna 1986/87:K206 yrkande 9, 1986/87:K227 yrkande 1, 1986/87:K230 yrkande 1, 1986/87:K613 yrkande 3,1987/88:K11 yrkande 8,1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1987/88:K202 yrkande 9 samt 1987/88:K225 yrkande 1 hos regeringen begär förslag till ändring i regeringsformen och vallagen, Valsamverkan mellan partier (mom. 7, motiveringen) () och () anser att dendel av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Beträffandefrågan" och slutar med "Motionen avstyrks." bort ha följandelydelse: Utskottet ställer sig kritiskt till uttalandet avfolkstyrelsekommittén om samverkan mellan partier. Denna upprepas , om än iförsiktigare ordalag, i propositionen. Utskottet vill betona att enligt enstabil och viktig rättslig tradition i vårt land kan man inte lagstifta genommotivuttalande.