bet · GB01BoU2 · 1987-12-31 00:00:00 — Från omkring och framöver har flera undersökningaroch rapporter gjorts om radon i bostäder (se avsnitt 2.1.6). Det finns nu gottunderlag för statsmakterna att - utöver redan vidtagna åtgärder inom bl.a.byggnadslagstiftningens, hälsoskyddslagstiftningens och bostadsfinansieringensområde - ytterligare föreslå olika åtgärder i avsikt att undanröja problemetmed radon i bostäder. Utskottet vill inledningsvis slå fast att ansvaret främståvilar kommunerna för att nytillkomna bostäder och bostäder som byggs om inteskall uppvisa icke acceptabla nivåer av radioaktiv strålning. De gränsvärdensom gäller och som redovisats ovan tillkommer det kommunerna och då i förstahand och miljö- och hälsoskyddsnämnden att beakta vidbygglovsprövningen. gällande föreskrifter i Svensk byggnorm (SBN 1980)kommer att ersättas av nybyggnadsföreskrifter och ombyggnadsföreskrifteranpassade till . beräknas kunnaträda i kraft . Frågan bereds i regeringenskansli. Vad därefter rör frågan om radon i befintlig bebyggelsefinns anledning anföra följande. Primärt gäller det att få kunskap om hur många av de befintliga bostäderna som har så hög radioakfiv strålning att den är jq oacceptabel.Denna fråga togs upp bl.a. i radonutredningens betänkande BoU 1987/88:2 Radon ibostäder (SOU 1983:6). Antalet bostäder där radondotterhalten överstegdet gällande gränsvärdet för befintlig bebyggelse dvs. /m' uppskattadestill ca 40 000. av bostäderna (ca 300 000) uppskattas ha en nivåhögre än /m'. Vad det nu närmast gäller för kommunerna är att spårabostäder med en nivå över /m'. Det är primärtett kommunernas ansvar att iombyggnadsfallen liksom vid nybyggande hävda reglerna i PBL om god hygien ochtillfredsställande miljö i våra bostäder. Utskottet återkommer nedan tillfrågan om kommunernas ansvar. Kostnaderna för att åtgärda olämpligt högaradondotterhalter i befintliga bostäder varierar ganska mycket. Relafivt enklaåtgärder såsom inmontering av tilluftsdon i fönsterkarmar kan beräknas kosta . medan installation av en enkel frånluftsfläkt kostar 3 000-5 000kr. Andra åtgärder ställer sig betydligt dyrare. Ett tätskikt på markyta ikryputrymme kan kosta mer än . 1 tre motioner behandlas problemet med radon i bostäder. Imotion 1986/87 :Bo220 (vpk) hemställs att föreskrifter utfärdas för att mötamarkra-donfaran i nybebyggelse. Motionärerna anför att kommunerna bör gesdirektiv att vid byggnadsplanläggningen kartlägga eventuella markskador och geut föreskrifter om särskild grundläggningsteknik där sådan erfordras. En översyn av gällande information om radon i bostäder ochåtgärder för att minska radondotterhalten påyrkas i motion 1986/87:Bo236 (fp).En översyn bör göras av de åtgärder som samhället kan erbjuda för att lösaproblemet med radon i bostäder. 1 motion 1986/87:Bo257 (c) yrkande 11 föreslås hosregeringen begära förslag om bidrag för att sanera bostäder från radon.Motionärerna föreslår att ett direkt bidrag införs' för att sanera bostäderfrån radon. Bidraget bör utgå av den kostnad som överstiger . Med anledning av vpk-motionen om åtgärder för att mötamarkradonfaran i nybebyggelse kan anföras följande. Utskottet har ovanredogjort för gällande gränsvärden och för kommunernas ansvar. Tillämpningen avreglerna om beaktande av radonfaran vid planläggning och byggande får enligtutskottets mening anses väl ägnade syftet att förhindra att nya bostäder byggsi vilka radonstrålningen överstiger den acceptabla nivån. Ytterligare underlagför bedömning av frågan blir fillgänglig när beslut fattas omnybyggnadsföreskrifterna till PBL. Dessa beräknas träda i kraft vid halvårsskiftet1988. Den ordning som skall gälla vid planläggning och byggande ger enligtutskottets mening goda möjHgheter att undvika radon i nya bostäder. Skulle detmot förmodan visa sig att gällande ordning inte ger det förväntade resultatetöverväger regeringen, enligt vad utskottet erfarit, att i överläggningar medföreträdare för kommunerna ta upp den nu diskuterade frågan om vilka åtgärdersorri eventuellt kan behöva vidtas för att intensifiera kommunernas verksamhethärvidlag. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet mofion1986/87:Bo220 (vpk). Vad rör informationen m.m. om radon i bostäder - en frågasom aktualiseras i motion 1986/87: Bo236 (fp) - framgår av den ovan lämnade redogörelsen att mycket arbete lagts ned av olika myndigheter. Den senaste utredningen är den av strålskyddsinstitutet, och planverket 11 utarbetadeLägesrapporten Radon i bostäder. Denna övervägs för BoU 1987/88:2närvarande i regeringens kansli. Vidare kan nämnas att, förutom den informationplanverket publicerat i frågan, verket i ett cirkulär till kommunernakommer att behandla radonproblemet. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna närdet gäller behovet av olika åtgärder för att minska radondotterhalten.Tillgänglig information, planerade informationsåtgärder samt pågåendeöverväganden i regeringens kansli har lett fram till slutsatsen att ett bifalltill förslaget i motion 1986/87:Bo236 (fp) nu inte skulle tjäna något reelltsyfte. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt motion1986/87:Bo257 (c) yrkande 11 i vilken begärs att ett bidrag införs för ausanera bostäder från rado/i. Förslag om lån och bidrag i detta syfte har tagitsupp i anslagsframställning för /89. i regeringens kansli. Enligt vad utskottet erfarit utgår dessaöverväganden från att statens ekonomiska stöd för att sanera bostäder frånradon skall ges en enkel och lättadministrerad utformning. Utöver det anfördabör pågående överväganden inte nu begränsas genom ett uttalande omden närmare utformningen av stödet. Med hänvisning till det nu anförda och attriksdagen vid behandlingen av budgetproposition får anledning attåterkomma till frågan avstyrker utskottet motion 1986/87:Bo257 (c) yrkande 11. 3.2.1 Byggnormernas utformning och omfattning Krav på minskade och förenklade byggnormer förs fram i tvåmotioner. I motion 1986/87:Bo240 (m) förordas såvitt nu år i frågaatt antalet byggnormer skall minskas. Enligt motionärerna måstebostadsmarknaden bli friare bl.a. för att hålla nere kostnaderna i byggandet. Enligt motion 1986/87:Bo423 (m) såvitt nu är i fråga börbyggnormerna avvecklas med undantag av sådana normer som reglerar enklatekniska funktionskrav och grundläggande säkerhetsnormer. Enligt bostadsutskottets mening innebär införandet av PBLen smidigare och enklare hantering av många bygg- och planfrågor. det förenklade och moderniserade plansystemet, den minskadebygglovsplikten i vissa fall och de ökade möjligheterna att få bygglov. Avbeslutet om PBL följer bl.a. att de normer m.m. som utfärdas med stöd av PBLskall uttryckas som funktionskrav, något som i sig syftar till att ge enklareoch mindre detaljerade regler. I beslutet ingår också att en noggrann prövningskall ske av behovet av tvingande regler inom de skilda områden där tidigarekrav ställts i den numera upphävda byggnadsstadgan och i SBN. Ett grundläggandemål är sålunda att kostnaderna i byggandet skall kunna sänkas utan att . dettager några avgörande förluster i välfärd, hälsa eller säkerhet. Det ar statensplanverk som har regeringens uppdrag att utarbeta de närmare föreskrifternatill PBL. 1 uppdraget ingår att reglerna skall utformas enkelt och tydligt medbeaktande av de riktlinjer för förenkling av myndigheternas regler somriksdagen antagit . Medhänvisning till det nu anförda avstyrks motionerna 1986/87:Bo240 ,. (m) och1986/87:Bo423 (m). Vad i dessa motioner föreslagits har i inte ringa BoU1987/88:2 . grad beaktats genom PBL. De principer för utarbetande av en nySvensk byggnorm ligger också i linje med vad i motionerna förordats. Motionernaavstyrks, båda såvitt nu är i fråga. 3.2.2 Ventilation i bostäder Enligt motion 1986/87:Bo504 (c) kostar dålig ventilationfolkhushållet mångmiljardbelopp i form av byggskador, fukt ochmögelangrepp samt ohälsa hos de boende. Det är enligt mofionären behovet av attspara energi som är det egentliga motivet till att våra hus inte ventilerastillräckligt. Det måste därför bli klart för var och en att den friskluft sombehöver tillföras husets ventilation kan förvärmas av frånluften så att allamedborgare får råd att andas hälsosam och komfortabel luft även omenergiprisutvecklingen innebär ökade kostnader för konsumenterna. Medhänvisning härtill förordas att utredning om allergifrågorsärskilt beaktar ventilationens betydelse och att en utvidgad utredning får iuppdrag att framlägga förslag till åtgärder för att förbättra ventilationen ibostadsbeståndet. delar motionärens uppfattning om viktenav att våra bostäder får en god ventilation som ger en bra luftkvalitet och ettbra inomhusklimat. Av bestämmelserna i 1980 följer också att bostäder skallha en luftväxhng som tillgodoser såväl kraven på god luftkvalitet som kraven påatt spara energi. Utskottet har för sin del inte anledning fill annat antagandeån att dessa bestämmelser motsvarar de krav som rimligen kan ställas påluftväxling och luftkvalitet i våra bostäder. Motion 1986/87:Bo504 (c) avstyrksmed hänvisning härtill. I den mån nya rön eller nya tekniska lösningar geranledning härtill får det förutsättas att dessa också kommer till uttryck igällande normer m.m. 3.2.3 Krav på rökgångar I mofion 1986/87:Bo232 (fp) framhålls att bostäderna harblivit extremt känsliga för avbrott i värmefillförseln i samband med avbrott idistributionen av el, fjärrvärme och olja. Enligt motionären bör man därför ivarje bostad ha möjlighet att övergå till tillfälliga uppvärmningskällor somved, fotogenkamin o.d. En förutsättning härför år att villor ochflerbostadshus förses med rökgångar. Som förutsättning för erhållande avstatliga bostadslån bör enligt motionen därför gälla krav på rökgångar inybyggda hus. Kravet bör också ställas vid genomgripande reparationer av äldrehus. Som redovisas ovan (avsnitt 2.2.3) innebär bestämmelsernai PBL bl.a. att byggnader som uppvärms med el skall ha en sådan planlösning att en övergång fill uppvärmning med andra energislag underlättas. Häri inbegrips bl.a. att planlösningen skall medge att en rökgång kan installeras i efterhand t.ex. vid övergång från eluppvärmning till uppvärmning med fasta bränslen. Enligt bostadsutskottets mening får dessa bestämmelser i rimlig utsträckning anses tillgodose kravet på förberedelser för ändrat uppvärmningssätt. Utskottet är för sin del inte nu berett förorda att också direkta byggnadstek niska åtgärder vidtas. Motion 1986/87:Bo232 (fp) avstyrks med hänvisning till det nu anförda. 3.2.4Denkollektiva miljön BoU 1987/88:2 Enligt kommunisternas partimotion1986/87:Bo408 måste kvaliteten på den kollektiva miljön förbättras. Medhänvisning härtill förordas - yrkande 1 såvitt nu är i fråga - att PBL och SBNkompletteras med rekommendationer rörande den kollekfiva yttre och inre miljönnär det gäller utformning och utförande. Av utskottets ovanstående redovisning framgår (avsnitt2.2.4) att genom PBL ställs grundläggande krav på den gemensamma miljön ibyggnader och på tomter. Dessa krav följs i sin tur upp i det förslag tillnybyggnadsföreskrifter som är under beredning i regeringskansliet.Utskottet är mot bakgrund härav inte nu berett förorda att ytterligarebestämmelser utfärdas i denna del. Utskottet behandlade i sitt PBL-betänkande (BoU1986/87:1 s. 54) en partimotion från vpk i vilken togs upp frågan om gemensammalokaler. Utskottet erinrade därvid om att kravet på att sådana lokaleranordnades torde komma att tillgodoses när detaljplaner utarbetades. Denuppfattningen står fast. Mofion 1986/87:Bo408 (vpk) såvitt nu är i fråga avstyrksmed hänvisning till vad som anförts. 3.2.5 Framkomligheten vid räddningstjänst Det finns enligt motion 1986/87:Bo421 (fp) stora brister ifråga om framkomlighet och tillgänglighet/ör utryckningsfordon i olikabostadsområden. De redovisade problemen gäller trafikmiljöhinder i form avdålig skyltning, låsta bommar och stolpar m.m. på den filltänkta utryckningsvägen.I motionen föreslås ändrade regler i avsikt att motverka att trafikhinder m.m.i bostadsområden hindrar utryckningsfordon i yrkesutövningen. Som framgår av redovisningen ovan (avsnitt 2.2.5) innebärbestämmelserna i och i SBN 1980 att det i anslutning till byggnader skallfinnas erforderliga räddnings- och utrymningsvägar. De grundläggande förutsättningarnaför en god tillgänglighet i samband med insatser från räddningstjänstenföreligger enligt bostadsutskottets mening därmed. Detta oaktat kan detnaturligtvis i enskilda fall finnas praktiska hinder av den art motionärenredovisar som försvårar fillgängligheten till de befintliga räddningsvägarna.Enligt utskottets mening får dock dessa frågor lösas på lokal nivå medutgångspunkt i de lokala förhållandena. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om de möjligheter till ingripanden m.m. i detta avseende som bl.a.räddningstjänstlagen (1986:1102) ger. Motion 1986/87:Bo421 (fp) avstyrks medhänvisning till det nu anförda. Med hänvisning till motion 1986/87:N535 (c) hemställs imotion 1986/ 87:Bo515 om att ett förbud mot nyinstallation av direktverkande eli permanentbostäder skall införas. Enligt motiveringen i den förstnämndamotionen måste som ett led i avvecklingen av kärnkraften den explosionsartadeökningen av eluppvärmningen av bostäder stoppas. Bestämmelsernai PBL innebär i princip att direktverkande elvärme BoU 1987/88:2 endast fåranvändas i särskilt energisnåla byggnader. Frågan om ändring ellerkomplettering av dessa krav har, som framgår ovan (avsnitt 2.2.6), prövats avflera utredningar . Det senaste av dessa förslag bereds förnärvarande i . Enligt utskottets mening bör resultatet avdenna beredning avvaktas. Mofion 1986/87:Bo515 (c) avstyrks med hänvisninghärtill. Motbakgrund av de senaste årens ökning av bostadsinbrotten begärs i motion1986/87:Bo519 (fp) en utredning av normer för inbrottsskydd i våra bostäder.Enligt motionären bör det övervägas om inte tvingande normer borde införas föratt åstadkomma ett bättre inbrotts- och stöldskydd. Riksdagensbeslut om PBL innebär bl.a. (se avsnitt 2.2.1) att en noggrann prövning skallske av behovet av tvingande regler inom de skilda områden där tidigare kravställts genom byggnadsstadgan och i SBN. Utskottet är inte berett att förordaen utredning om införandet av ytterligare föreskrifter i enlighet medmotionärens förslag. Mofion 1986/87:Bo519 (fp) avstyrks med hänvisning härfill. Enligtmofion 1986/87:Bo418 (s) har det konstaterats att vissaprodukter, byggdelar och tekniska lösningar har en betydligt kortare livslängdän vad som förutsetts. Detta har bl.a medfört att extraordinäraunderhållsåtgärder har måst sättas in. De extra kostnader som detta har medförtdrabbar de boende i form av ökade boendekostnader. Enligt motionärerna är enmöjlighet att långsiktigt komma till rätta med denna typ av problem och attskaffa ekonomiska möjligheter för en statlig medverkan att införa en särskild"försäkringsavgift" på byggmaterial. Härigenom skulle det ekonomiskaansvaret för att avhjälpa byggskador m.m. enligt mofionärerna fördelas på ettrimligare sätt än . GenomPBL ställs krav på att byggnader skall ges en sådan utformning att de får enbetryggande beständighet. Bestämmelserna i denna del innebär bl.a. attbyggnader skall utformas på ett sådant sätt så att de krav som ställs på demvid uppförandet också kan uppfyllas med skäliga underhållsinsatser under denavsedda brukstiden. Som redovisats ovan (avsnitt 2.3) har dessa bestämmelser bl.a.tillkommit mot bakgrund av de risker som visat sig vara förknippade medanvändningen av vissa oprövade tekniska lösningar och material. Bestämmelsernaär sålunda ett uttryck för en strävan att minska reparafions- ochunderhållskostnaderna under byggnadens brukstid. Enligt bostadsutskottetsmening har härigenom bättre förutsättningar än tidigare skapats för att få tillstånd ett byggande som inte leder till oförutsedda och onödigt dyrbaraunderhållskostnader. Ett fillkännagivande enligt motionärernas förslag börinte göras av . Motion 1986/87:Bo418 (s) avstyrks med hänvisning tilldet nu anförda. Utskottetvill tillägga att i den proposition om ett nytt plan- och bostadsverk (prop. 1987/88:37) som överlämnats fill 15 betonasvikten bl.a. avattdetnya verket förmår bedöma sådana nya material BoU1987/88:2 som har en olämplig inverkan på människors hälsa. 1. beträffande markradonfaran i nybebyggelse att avslår motion 1986/87:Bo220, 2. beträffandeinformation m.m. om radon i bostäder att avslår motion 1986/87:Bo236, 3. beträffandebidrag för att sanera bostäder från radon att avslår mofion1986/87:Bo257 yrkande 11, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Bo240 och 1986/87:Bo423 båda mofionernasåvitt nu är i fråga, 5. beträffandeventilationen i bostadsbeståndet att avslår motion 1986/87:Bo504, 6. beträffandekrav på rökgångar attriksdagen avslår motion 1986/87: Bo232, 7. beträffandekvaliteten på den kollektiva miljön attriksdagen avslår motion 1986/87:Bo408 såvitt nu är i fråga, 8. beträfiandeframkomlighet för utryckningsfordon att avslår motion 1986/87:Bo421, 9. beträffandedirektverkande el attriksdagen avslår motion 1986/87:Bo515, 10. beträffande normer förinbrottsskydd att avslår motion 1986/87:Bo519, 11. beträffande "försäkringsavgift"på byggmaterial att avslår motion 1986/87:Bo418. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), (), () och SivertCarlsson (c). Reservationer BoU 1987/88:2 Bidrag för att sanera bostäder från radon (mom. 3) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Slutligen behandlar" och.slutar med "yrkande11" bort ha följande lydelse: Som framgått av den ovan lämnade redogörelsen har fråganom radon i bostäder ägnats stor uppmärksamhet . Ytterligare behov av grundläggande överväganden kan inte nuanses vara det mest angelägna. 1 stället krävs konkreta åtgärder för att sanerabostäderna från radon. 1 ett frågesvar i anförde miljö-ochenergiministern att regeringen så snart den ovannämnda lägesrapporten lämnatskommer att ta ställning till vad som behöver göras för att man skall komma fillrätta med radonproblemet i våra bostäder. Rapporten blev klar . Detfanns därför grundad anledning anta att skulle föreläggasett regeringsförslag i frågan. En sådan handläggning skulle innebära att ettbidrag för radonsanering i våra bostäder kunnat införas . Idet läge som uppkommit föreslår utskottet därför att beslutar attett bidrag skall utgå av den kostnad som överstiger 10 000 kr.Bidraget bör vara enkelt och lättadministrerat och beslutas av kommunerna. Detbör alltså införas skyndsamt, redan per . Medelsbelastningenför får ske genom överskridande. Ät regeringen bör uppdrasatt avgöra vilket anslag som skall belastas. Vad nu anförts innebär enanslutning till motion 1986/87:Bo257 (c) yrkande 11. bör medanledning av motionen som sin mening ge regeringen till känna vad nu anförts omett bidrag för sanering av radon i bostäder. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande bidrag för att sanerabostäder från radon att med anledning av motion 1986/87:Bo257 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bidrag försanering av radon i bostäder fr.o.m. , Byggnormer (mom. 4) (), (), (), Berfil (), (), () och SivertCarlsson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Enligt bostadsutskottets" och på s. 13 slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse: En stor del av de problem som finns pådagens bostadsmarknad har sin upprinnelse i den centrala styrning och i dendetaljreglering som den präglas av. En nödvändig förutsättning för att kommatill rätta med problemen är därför att skapa en friare bostadsmarknad där denenskilde ges en ökad valfrihet. delar sålunda den i motionerna1986/87:Bo240 (m) och1986/87:Bo423 (m) framförda uppfattningen att antalet styrande BoU 1987/88:2normer måste minskas kraftigt. Målsättningen bör härvid vara att endast sådananormer söm reglerar enkla tekniska funktionskrav och grundläggandesäkerhetskrav skall finnas kvar. Genom att normsystemet inskränks på detta sättskapas enligt bostadsutskottets mening förutsättningar för ett mera varieratoch till efterfrågan anpassat byggande. Den förordade ordningen innebärdessutom att utrymmet för olika experiment och s.k. fribyggeprojekt ökar -något som i sin tur kan medverka till sänkta byggkostnader. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1986/87:Bo240(m) och 1986/87:Bo423 (m), båda motionerna såvitt nu är i fråga, anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande byggnormer att riksdagenmed anledning av motionerna 1986/87:Bo240 och 1986/87:423, båda motionernasåvitt nu år i fråga, som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört, Kvaliteten på den kollektiva miljön (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Av utskottets" och slutar med "nu anförts" bortha följande lydelse: Det har vuxit fram en ökad medvetenhet omden gemensamma miljöns betydelse för ett bra och väl fungerande boende. Det ärenligt bostadsutskottets mening mot bakgrund härav viktigt att kommunerna gesmöjlighet att aktivt verka för en göd gemensam miljö. Genom PBL och den härtillhörande Svensk byggnorm (SBN) ställs också en rad grundläggande krav påutformningen av den kollektiva yttre och inre miljön. Samfidigt tvingas dockutskottet konstatera att dessa krav i sig inte skapar tillräckligaförutsättningar för kommunerna att hävda kvalitetskraven på , denna punkt. Deallmänt hållna bestämmelserna i och SBN måste därför kompletteras medrekommendafioner rörande den kollektiva yttre och inre miljöns utformning ochutförande. Härigenom ges kommunerna en reell möjlighet att hävda kraven på denkollektiva miljön som de kommer till uttryck i PBL. Vad utskottet nu med anledning av motion 1986/87:Bo408(vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga anfört bör som sin mening geregeringen fill känna. dels att moment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande kvaliteten på denkollektiva miljön att med anledning av motion 1986/87:Bo408 yrkande1, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Särskildayttranden , BoU 1987/88:2 Bidrag för att sanera bostäder från radon , 'och (allam) anför: 1 betänkandet (avsnitt 3.1) behandlasen motion (c) ivilken föreslås att ett bidrag för att sanera bostäder från radon införs. Efteratt ha konstaterat att i sin anslagsframställning för nästabudgetår föreslagit att lån och bidrag för radonsanering skall kunna utgå anförutskottet att överväganden i frågan pågår i regeringens kansli. Vi har ställtoss bakom utskottets skrivning men här därmed inte,bundit oss när det gälleratt ett ekonomiskt stöd för att eliminera radon i bostäder skall införas. Under alla förhållanden lär frågan med anledning avbostadsstyrelsens förslag komma att aktualiseras budgetproposifion.Då finns alltså anledning att återkomma till den. (), (), () och () anför: Det har vid ett flertal tillfällen visatsig hur sårbar energiförsörjningen år till stora delar av bostadsbeståndet.Inte minst har de strömavbrott som inträffat belyst detta. Vid avbrotten harett stort antal bostäder stått helt utan uppvärmning - bl.a. gäller detta deeluppvärmda småhusen. Det finns enligt vår mening mot bakgrund härav anledningatt vidta åtgärder som gör det möjligt att använda alternativa uppvärmningsanordningar.Genom PBL ställs också krav på att planlösningen i småhus skall möjliggöra attskorsten kan installeras i efterhand, där sådan inte redan finns. Enförutsättning för att denna bestämmelse skall få sin avsedda effekt är dock attfillräcklig information om lämpliga lösningar sprids och att tillämpningen idet enskilda fallet följs upp på ett aktivt sätt. Häri bör enligt vår meningockså ingå att informafion lämnas om vilka direkta installationer m.m. som påfrivillig grund kan göras för att förenkla en framfida installation. Denbyggande bör också upplysas om värdet av att redan från början installerarökgång.