bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Därför är det livsnödvändigt att vi rekryterar bland de bästadomarna till kanslihuset. Annars kommer lagstiftningsarbetet att bli dåligt. Jag kan inte se att det finns några nackdelar med att depersonerna i kanslihuset kan få avancera till högstadomstolen och regeringsrätten. Jag tror inte att någon kan låta en skuggafalla över de personer som är rekryterade eller visa att de inteskulle ha skött sitt arbete på ett helt oväldigt sätt. : Det är fråga om två helt skilda saker. Detär viktigt att man i har goda medarbetare, men för den skullmåste man inte dra slutsatsen att de automatiskt skall bli ledamöter av högstadomstolen eller regeringsrätten. De kan väl göra någonting annat när de hartjänat sina år i den politiska maktens närhet. : Om vi skulle säga att den som tjänstgöri kanslihuset skulle vara utestängd från vissa domartjänster, tror jag att vi skullefå en konstig rekrytering till kanslihuset. Det förekommer inte någon automatikhär. Det diskuteras i den nuvarande regeringen, och jag är helt övertygad omatt alla regeringar som funnits , som frågan avser, mycketnoga har övervägt utnämningsfrågorna. De diskuteras också med ledamöterna förhögsta domstolen och regeringsrätten. : tycker alltså att den typav rekrytering som förekommer inte rymrrier några problem, och det finnsingen anledning att ändra en rekrytering med de ingredienserna? Är det så jagskall uppfatta regeringens position? : Jag tycker inte att den rymmer problemav det slag som här aktualiserar. Jag tycker att den rymmer en del andra problem, som vi har snuddat vid, t.ex. möjligheterna att från domstolar ute i landet rekrytera personer till eller den dåliga representationen av kvinnor. Men jag menar att det inte finns problem av det slag som j- harnämnt här, nämligen att det skulle vara felaktigt att ta någon KU1987/88:40 direkt från kanslihuset till de här befattningarna. : Jag har naturligtvis aldrig sagt att det ärfelaktigt att ta någon direkt från kanslihuset, men under de senaste 17 årenhar varannan kommit från kanslihuset, och jag tillåter mig betvivla attvarannan av landets bästa jurister råkar arbeta just i kanslihuset. : Vi går över till det andra avsnittet, somrubricerats , personalkontroll och SSI. SSI står för sektionen för särskildinhämtning, ett organ som egentligen lyder under försvarsdepartementet, men vihar gjort en överenskommelse om att frågestunden kan få handla om SSI:srelationer till . Det här är inte första gången som tillämpningen avpersonalkontrollen diskuteras i utskottet. Vi fick den kanske mest öppnaredovisning som har lämnats och gjorde en noggrann analys av frågorna. Då komvi i enighet fram till att ett nödvändigt inslag i skyddet för landets yttreoch inre säkerhet är den polisiära säkerhetstjänstens förebyggande verksamhet iform bl.a. av s.k. infiltrationsskydd och att ett viktigt led i denverksamheten är personalkontroll. Utskottet säger att det ligger i sakensnatur att en sådan verksamhet i stor utsträckning måste omges med sekretess. Med öppna ögon går vi in i denna offentliga utfrågning medkännedom pm att här finns många frågor som är underkastade sekretess, men vitycker ändå det är värdefullt att genom utfrågningen få en komplettering tillvårt skriftliga material. I föregående ärende hade inte någontingatt tillägga inledningsvis. Har du någonting att börja med i detta ärende? : Vi har fått önskemål från en avledamöterna i som velat ha en del material utsänt. Vihar tidigare översänt bl.a. en del hemligt material. Med anledning av den härutfrågningen har vi på departementet, mig veterligt , skaffatin uppgifter som inte normalt finns i och som gällerantalet SUA-företag - betyder säkerhetsskydd kring upphandling ellerarbete. Det har efterfrågats en del uppgifter om personalkontrollen vid deföretagen. Vi har alltså för första gängen såvitt jag vet fått in sådanauppgifter till , och.vi har sammanställt dem. Jag villlämna över detta, men det är också hemligt material. : Jag har noterat att det har tillsatts enutredning som framför allt kommer att syssla med säkerhetspolisen men som ocksåtar upp frågan om personkontroll. Jag har tagit del av de direktiv somjustitieministern har givit den utredningen. säger där atthon är övertygad om att det system vi har i sin huvudsakliga del utgör éngodtagbar avvägning mellan olika intressen. Det är ju värt intresse att skyddaden inre säkerheten och även den enskildes integritet. Men du tillägger attsamtidigt måste den kritik som har framförts tas på allvar, att det står heltklart att systemet är komplicerat och svårtillämpat. och i åtskilliga av defall som har föranlett allmändebatt eller annan publicitet har det i efterhand visat sig att fel i KU1987/88:40 hanteringen begåtts av olika myndigheter. Får jag fråga inledningsvis, om du därmed bekräftar attdet kan finnas anledning att göra vissa förändringar och att man inte kan sättanågon ofelbarhetsstämpel på allt som händer inom det här området. : Jag tror att vi behöver ensäkerhetskontroll av det här slaget, men det är naturligtvis viktigt att denständigt diskuteras. Vi har den ordningen att vi har en regelbunden kontaktmellan och säkerhetspolisen i de här frågorna och fårregelbundna redovisningar. Regeringen har ansett att det trots dennaregelbundna kontakt behöver bli en mer genomgripande redovisning och endiskussion om systemet. Därför har vi ansett att det är viktigt att man får enordentlig, total och förutsättningslös debatt omkring de här frågorna. Som väl också framgår av direktiven har man i vissaenskilda fall kunnat konstatera att systemet inte har fungerat riktigt somtanken var. Bl.a. har det visat sig att enskilda myndigheter inte har gjort densjälvständiga bedömning som systemet förutsätter. Jag tycker att det finns anledning att göra en sådanförutsättningslös genomlysning. Om man tillsätter en utredning för att göra detmåste man självfallet också vara beredd att senare acceptera förändringar, ochdet är jag och regeringen. : Vi kan börja med att konstatera attvi alla är av uppfattningen att man måste ha en säkerhetskontroll. I konstitutionsutskottethar vi diskuterat detta. Han sade då att en översyn var nödvändig. Det uppfattade vi positivt. Detvar han var här eller möjligtvis . Översynen kominte till under hans tjänstetid, utan först . Jag skulle vilja fråga om anser att detär tillfredsställande att man dröjer så länge med en översyn som båderegeringsrepresentanter och utskottet och myndigheter och enskilda personeranser vara så nödvändig. Här gäller det ju statens säkerhet - det är vi överensom - men det gäller också rättssäkerhet och integritet för enskilda människorsom har känt sig komma i kläm. Om man är så enig om att översynen behövs,varför drar man då ut så som man har gjort? : Jag vet inte helt och hållet vad somvar anledningen, men det finns vissa förklaringar som jag tycker är självklara. Översynen skulle ju handla dels om personalkontrollfrågor,dels om vissa andra frågor. Det är ju inte helt obekant att det under höstenhände en del saker som gjorde att direktiven till utredningen skrevs om ochförändrades i ett par omgångar. Om inte spionen flykt hade inträffat,hade den här utredningen självfallet tillsatts något tidigare. Jag vet inte ivilken utsträckning det hade varit möjligt att tillsätta den redan under våren- det har jag ingen uppfattning om och kan inte bedöma. : sade något somborde ha varit en självklarhet, nämligen att man kunde ha tagit initiativ . har det gått . Det kan vara ur vår synpunkt, men det är 1-' 10 1987/88. Nr 40 Bilaga B en långtid för den som kommer i kläm. Därför uppfattar jag det som negativt KU1987/88:40 att man har dröjt så . : Jag tycker att harhandlat med ovanligt stor snabbhet och på ett helt annat sätt än förre justitieministern insett problemen. 1 utskottet hänvisade justitieministern till att man skulle ordna utbildningsinsatser och sade att systeriiet i' stort settfungerade bra. I detta instämde också utskottet - kanske har i stället läst reservationen från , och vpk. Jag tycker det är bra att på ett he|t annat sätt har tagit itu med dehär frågorna. ' En av anledningarna till att vi ville utnyttja det härtillfället till att fråga ut justitieministern var att vi inte hade fått framuppgifter om hur många människor som är underkastade personalkontroll. Nukommer vi tydligen att få uppgifter om de s.k. SUA-företagen.- Det finns en stor övrig grupp, nämligen de vanligaanställda inom myndigheterna, de s.k. 2-klassade. Vi har fått hörafråndepartementet att de här uppgifterna inte finns tillgängliga där. Jag villfråga om det över huvud taget någonstans finns ensammanställning av personalkontrollens omfattning. Har någon sådansammanställning? Vi hade ett annatsystem tidigare, då regeringen bestämde vilka tjänster som skulle vara klassadei skyddsklass 2. Jag tror att alla var eniga om att det systemet inte varsärskilt bra. Det var byråkratiskt, det innebar att man inte kunde följa med iförändringarna ute på myndigheterna. Därför delegerades beslut om skyddsklass 2till myndigheterna. Det ledde också till att man då inte införde något systemför att samla in uppgifter från myndigheterna om hur många tjänster som detomfattade. Jag tycker att det här är en av'de frågor som man måstediskutera. finns det mig veterligt inte någon sammanställningnågonstans, vare sig i eller hos säkerhetspolisen. : Jag utgår från att att det är otillfredsställande att vi inte vet hur många människor somär utsatta för detta. Det måste också leda till stor ineffektivitet iuppföljningen av säkerhetskontrollen, eftersom säkerhetspolisen också har tilluppgift att följa verksamheten - inte bära lämna ut uppgifter vidanställningstillfällen och liknande. Tycker att inriktningen skall vara attvi får ett sådant system att vi kommer att kunna veta hiir många människor somomfattas av ' detta onaturliga men behövliga inslag i vår säkerhet? : Jag är inte helt säker på att man kansäga att det leder till ineffektivitet, men jag tycker av andra skäl att det kan ifrågasättas, och jag tycker att det vore rimligt att man i hade ett grepp om hur många tjänster det gäller. Jag anser att den uppgiften behövs för att vi skall kunna följa verksamheten på ett bättresätt. Jag är inte så säker på att det har särskilt mycket med effektivitet att göra, men det finns andra skäl till attjag tycker att det här är någonting som man bör fundera över. ' BirgitFriggebo: Du har ett särskilt ansvar för rättssäkerheten i riket. Med KU1987/88:40 anledning av det vill jag fråga om du kan garantera att det intehar Bilaga B 9 förekommit eller förekommer åsiktsregistrering i någon forminom det socialdemokratiska partiet. : Jag kan garantera för det jag själv harkunskap om, och jag har ingen som helst kunskap om att det skulle förekommaeller ha förekommit åsiktsregistrering i det socialdemokratiska partiet. B/rg/r Fr/ggefco. 'Betyder det att de personer som nuframträder och säger att de själva har deltagit i sådan verksamhet inte ärtrovärdiga? : Jag har ingen möjlighet att bedömatrovärdigheten hos dessa personer. Jag vet heller inte riktigt vilka somåsyftas. Jag tror visst att socialdemokrater, precis som jag antaratt en del andra partiers företrädare gör, ibland tar reda på vilken politiskuppfattning vissa personer har. Det är inte alldeles säkert att detta betyderatt det förs ett åsiktsregister. : Vad det handlar om är om det finns någonsystematik i den typen av åsiktsregistrering. Just med hänsyn till att du har ett ansvar förrättssäkerheten i hela riket vill jag fråga om det ändå inte finns anledningatt försöka ta reda på vad som faktiskt har förekommit i det här avseendet motbakgrund av att det framträder personer som säger sig själva ha deltagit iverksamheten. Är det inte en uppgift för den person som hår det högsta ansvaretför rättssäkerheten i riket? : Först skulle jag vilja säga attsystematik kan efteriysas I det socialdertiokratiska partiet har vi t.ex. inte som en del andrapartier som är företrädda i panelen ett centralt medlemsregister. betyderatt vi inte heller har några förutsättningar att föra centrala register i , . Såvitt jag vet har vi aldrig haft register av annat slag heller som skulle havarit oförenliga med den svenska lagstiftningen. Det finns anledning att ta reda på saker och ting. Denaffär som har diskuterats mest har varit den som brukar gå under benämningensjukhusspionen i . Omkring den har det, såsom väl vet,gjorts tre skilda utredningar av dåvarande justitieombudsmannen, dåvaran- , dejustitiekanslern och en särskild juristkommission. En stor del av det materialsom har efterfrågats av journalister och som finns på justitiedepartementethar offentliggjorts. Mycket litet av det material som rör de här frågorna ochsom finns på är hemligstämplat. Det finns en del annat material som ligger påförsvarsdepartementet och som är hemligstämplat. Det hemligstämplades första gången vid ett samman-' trade där själv deltog. Hon finns alltså med bland de beslutsfattare som hemligstämplat det materialet. Den socialdemokratiska regeringen har på den punkten inte funnit anledning att ändra det beslut som och hennes kolleger fattade. Det finns ingenting i någon av de här utredningarna som skulle kasta en skugga på det socialdemokratiska partiet. BirgttFriggebo: Jag frågade om inte mot bakgrund av att KU1987/88:40 det finns personer inom det socialdemokratiska partiet som harframträtt och Bilaga B 9 sagt sig ha deltagit i verksamheten tycker att detfinns anledning att gå till grunden och se på vad som har hänt där. Sedan gjorde en utvikning omhemligstämplade papper. Jag har aldrig krävt att eller hennesregering skall lyfta hemligstämpeln från de papper som finns inomförsvarsdepartementet. Däremot har jag sagt att om har någotnytt att berätta och han vill göra det, kan man lösa honom fråntystnadsplikten. Om andra som deltagit i diskussionen har begärt att man skallhäva hemligstämplingen kan jag inte ha någon åsikt om, eftersom jag inte vetvad materialet innehåller. Jag har inte ställt någon fråga på den punkten. : En och annan som lyssnade på deninterpellationsdebatt i kammaren som deltog i för inte längesedan fick nog det bestämda intrycket, liksom av uttalanden som gjort i pressen, att hon önskade häva hemligstärnpeln på just det härmaterialet. Det finns i det socialdemokratiska partiets sätt attarbeta ingenting som vi har anledning att skämmas för. Om de misstankar som harframförts i olika sammanhang om den s.k. sjukhusaffären finns det treutredningar gjorda, som inte visar att det socialdemokratiska partiet skulle hahaft någonting för sig där som inte tål dagens ljus. Jag kan inte finna någonytterligare anledning att tillsätta en ny utredning. Departementet har haft telefonkontaktmed justitiekanslern , och han har inte framfört önskemål till oss omatt lätta på någon hemligstämpel. I övrigt finns det ingenting i svensk lagstiftning somförbjuder ens en socialdemokrat att ha en privat anteckning om vilket politiskt parti han tror att en annan person tillhör. Birgtt : Det här skall inte vara någon debattmellan och mig om vad jag har sagt och inte sagt, men jagtycker att en justitieminister skall ställa större .krav på sig än att ha intryckav olika debatter. Jag begär att talar om var jag har krävtatt hemligstämpeln skulle hävas för de här handlingarna. Jag konstaterar att garanterar att detinte har förekommit någon mer systematisk åsiktsregistrering inom detsocialdemokratiska partiet och att hon som landets justitieminister inte ärintresserad av att göra vidare undersökningar. Jag tror att det finns anledningunder framöver att återkomma fills full klarhet har nåtts. : Vad vi skall göra här är att inhämtasakupplysningar, och vi fick ju också en del sakupplysningar. : Eftersom nu direktuppmanade mig att citera henne skall jag göra det. I protokollet fråninterpellationsdebatten står det: "Den s.k. Göteborgsaffären är inteutklarad. När granskade frågan fick man inteta del av alla papper, och förre justitiekanslern säger sig nu haytterligare uppgifter om den affären som inte har kommit fram i ljuset." BirgUFriggebo: Var och en som lyssnar kan konstatera att det jag sade har KU1987/88:40 ingenting som helst att göra med ett krav att hemligstämpeln skallhävas i Bilaga B 9 försvarsdepartementet. Utskottsledamöterna vet ju attvissa papper inte fick komma över till utskottet eller 1976. : är kritisk mot attkonstitutionsutskottet inte fick ta del av vissa papper. Eftersom det är justde hemligstämplade papperen i försvarsdepartementet, finner jag att mintolkning hade fog för sig. Birgtt ; De papper som kom frånförsvarsdepartementet till konsfitutionsutskottet är fortfarandehemligstämplade. Det har ingenting att göra med att häva hemligstämpeln . Jag ber om ursäkt för att jag tvingas gå in. i dennapolemik med' justitieministern. BertU Fiskesjö: Den affär som här senast berördes ärotillfredsställande ur synpunkter. Jag vill bestyrkaatt vi aldrig fick tillfälle att granska den affären ordentligt. Majoritetenhindrade den gången oss inom och att få fram dehandlingar vi ville ha. De handlingar det gäller var inte i första hand sådanasom förvaras i försvarsdepartementet, utan det var en promemoria som hadeupprättats av dåvarande justitieminister och hansinformationssekreterare vid ett besök i . Det är minbestämda uppfattning att den affären inte är tillräckligt utredd. kan jagförstå att justitieministern hänvisar till tidigare hemligstämplingar avmaterialet, men jag skulle ändå vilja ställa frågan, om det är av säkerhetsskälsom handlingarna är hemligstämplade. : Svaret på den frågan är ja. : har ju möjlighet attändra på hemligstämpeln när skälet för att hemligstämpla ett ärende harbortfallit, men justitieministern anser således att säkerhetsskälen fortfarandeär sådana att hemligstämpeln bör bevaras? yl««a-GrefaLe(yo«. 'Svaret på den frågan är ja. Vi gör härsamma bedömning som den borgerliga regeringen gjorde, att detta material intekan offentliggöras. : Med den begränsade insikt jag har iärendet förefaller det mig egendomligt. vill jag gå över till den andra frågan, ompersonalkontroll, och komplettera de frågor som ställts fidigare med en merallmän policyfråga. Det som har upprört människor som har blivit utsatta förgranskning och på grundval av detta inte har fått de arbeten som de har siktatin sig på eller inte i övrigt kunnat verka som de tänkt sig är att de inte fårveta skälen till att de inte är betrodda. Även advokater som har tagit sig anfall av det här slaget har sagt att det är otillfredsställande att inte hellerde får möjlighet att granska de skäl som kan ligga bakom ett från samhälletssida uttryckt misstroende mot en enskild medborgare. Anserjustitieministern att det finns anledning att överväga förändringar g på den härpunkten? Anna-GretaLeijon: Ja, det anser jag. Det framgår också av de direktiv.som KU1987/88:40 vi har givit den särskilda utredningen. En del av de här uppgifterna skall naturligtvis utanvidare kommuniceras med den enskilde, och det görs också . Det gälleruppgifter som rör vad man skulle kunna kalla vanliga brott, som är denvanligaste typen av uppgifter i de här sammanhangen. Vad gäller uppgifter somdirekt berör spaningsarbete och säkerhetsfrågor är det naturligtvis tyvärrnödvändigt med sekretess. Jag har svårt att se att man kan komma ifrån det -det ligger i sakens natur. Då får man fundera över om det finns alternativavägar för att få en större trygghet för den enskilde. En av de frågor som tasupp i direktiven handlar just om att man eventuellt skulle kunna ha ettfristående organ som kan pröva de här frågorna och där man kan ha en vissöppenhet också om dessa saker. Jag utgår från att detta kommer att bli bland deviktigaste frågorna för utredningen att bedöma. : Jag vill knyta an direkt till om personalkontroll. Faktiskt finns det även en § 13 ipersonalkontrollkungörelsen som säger att huvudprincipen skall varakommunikation. Sedan anges vissa undantagsfall. Såväl justitieombudsmannen somjustitiekanslern har tidigare understrukit klart och bestämt att det ärväsentligt att denna princip följs. Min fråga är varför inte denna regel tillämpas. Såvitt jagvet händer det aldrig att någon i skyddsklass 2, som uppenbarligen är den stora gruppen, som utsatts för personalkontroll; får kännedom om detta och får möjlighet . . . : Såvitt jag vet tillämpas den regeln.Som jag sade' förut handlardet i flertalet fall om uppgifter som rör vanliga brott. Det är ' , . utlämnandeav sådana uppgifter som är det vanligaste. Såvitt jag förstår har man följtdet regelsystem som gäller, nämligen att det skall kommuniceras. Det finnsvissa undantag, som inte avser anställningar, utari krigsplaceringar. I fråga omanställningar har i varje fall inte jag kännedom om att man inte skulletillämpa regeln i de fallen. Lagstiftningen innebär förbud mot kommunikation avsekretessbe lagda uppgifter. : De som har studerat systemet noggrannare än vadjag haft möjlighet att göra hävdar att kommunikation aldrig praktiseras. Jag ärglad om jag har fel på den punkten, men när jag ställde motsvarande fråga tillförre justitieministern vid kallade han dennarättighet enligt personalkontrollkungörelsen för en teoretisk rättighet. Jaguppfattar det så att det som är teoretiskt är sådant som i praktiken inteexisterar. : Vi uttalade oss om detta vid föregåendetillfälle och sade att kommunikation av uppgifter ur dét särskilda register som finns inom RPS säkerhetsavdelning torde i praktiken knappast förekomma. Det var den slutsats vi kom till då. : Det är den slutsats jag också har kommit till,att regeln inte tillämpas,vilket jag tycker är beklagligt. Men jag skall inte,gå in i detaljer om .- För att utskottet skall kunna bedöma omfattningen avpersonalkontroll- KU 1987/88:40 systemet har vi fått tillgång undersekretess till uppgifter om hur många Bilaga B 9 tjänster det finns iskyddsklass 1 a och 1 b men däremot inte vad gäller det stora flertalettjänster, som finns i skyddsklass 2. hävdas det fortfarande att ingen vet detta och att dethar delegerats. har tillsyn över polisen. Innebär detta att säkerhetspo lisen arbetar så oprofessionellt att man där inte ens har reda på hur många tjänster i landet som är av betydelse för rikets säkerhet? Det måste vara den ' slutsatsman skall dra, och det tycker jag är allvarligt utifrån säkerhetsaspekter. : Får jag svara litet ytterligare på denförsta frågan. Jag har haft anledning bl.a. inför den här debatten att sättamig in i hur systemet fungerar och hur kommunikationsreglerna fungerar. Såvitt jag kan bedöma fungerar kommunikationsreglerna pådet sätt som de skall göra. Det står i lagstiftningen att när det gällersäkerhetsbedömningar sker det ingen kommunikation. Jag tror att det harförekommit förvirring i debatten därför att man kanske har trott att allpersonalkontroll handlar om just detta. Så är det inte - det handlar också omvanliga brott. Frågan är om personer som har begått vissa typer av brott skallur andra synpunkter bedömas som lämpliga att inneha mycket känsligaanställningar. Den skiljelinjen tror jag inte har varit klar i den allmännadebatten, och det är kanske därför som förvirring har uppstått. När det gäller skyddsklass 2 vet jag inte om det i förstahand är säkerhetspolisen man skall kritisera. Det fanns tidigare ett system sominnebar att regeringen bestämde också vilka tjänster som skulle finnas iskyddsklass 2. Det var ett otympligt och felaktigt system, och man bestämde sigför att ändra det som man sade att det var angeläget att antalettjänster i skyddsklass borde minska. Enskilda myndigheter har fåttmöjligheten delegerad till sig att göra inplaceringen i skyddsklass 2 eftervissa allmänna riktlinjer, som naturligtvis finns angivna i lagstiftningen. Jag har svarat tidigare på fråga att jagtycker man bör fundera över det här systemet: Jag tror inte att delegeringen isig behöver tas bort, men jag anser att man behöver ta ett bättre grepp omdetta.