bet · GB01TU1 · 1987-12-31 00:00:00 — Motionärerna begär att /88:1problem från trafiksäkerhetssynpunkt med traktortåg på väg utreds. I en nyligen framlagd, inom kommunikationsdepartementetutarbetad promemoria (Ds K 1987:15) Motorredskap och traktorer redovisas enöversyn av bestämmelserna om dessa kategorier fordon. I promemorian föreslåsberörande här aktuella frågor bl.a. följande. Traktorer och motorredskapindelas även i vägtrafiklagstiftningen i två undergrupper - trafiktraktoreroch jordbrukstraktorer resp. motorredskap klass 1 och motorredskap klass 2.Indelningen av traktorer - som inte knyts till den konstruktiva hastigheten -innebär i huvudsak att till trafiktraktorer hänförs traktorer som används förtransporter på väg medan övriga traktorer hänförs till jordbrukstraktorer.Till motorredskap klass 1 hänförs motorredskap som har högre konstruktivhastighet än medan övriga motorredskap hänförs till klass 2.Jordbrukstraktor skall inte få föras med högre hastighet än /tim.Trafiktraktor och motorredskap skall inte få framföras med högre hastighet än50 km/tim. TSV skall dock få föreskriva att ett motorredskap klass 1 skall fåföras med högre hastighet än . Motorredskap klass 1 skall alltid vararegistreringspliktiga medan för motorredskap klass 2 den nuvaranderegistreringsskyldigheten skall behållas. För registrerade motorredskap sominte används för gods- eller persontransporter på allmän väg föreslås att ensärskild skattenivå införs varvid skatten i princip bör anpassas efter i vilkenutsträckning fordonen kan antas utnyttja det allmänna vägnätet och efterfordonens vägkostnadsansvar i övrigt. Frågor om hastighet och beskattning för motorredskap harsålunda uppmärksammats i departementspromemorian, som remissbehandlas.I avvaktan på den fortsatta behandlingen inom avpromemorieförslagen avstyrker utskottet yrkandet i motion 1986/87:T409 (fp). I departementspromemorian föreslås vidare bl.a. att detskall krävas B-körkort - såsom för personbil m.fl. fordon - för att få föratrafiktraktor. Detta innebär bl.a. att föraren skall ha fyllt . För att fåföra jordbrukstraktor på väg skall dock traktorkort vara tillräckligt. Provetför traktorkort och därmed utbildningen föreslås emellertid komma att omfattaäven körprov mot - som redovisats ovan - enbart teoriprov. Enskärpning av kraven för att få föra traktorer såsom föreslås i promemorian tordetillgodose syftet med mofion 1986/87:T410 (s). I avvaktan på den fortsattabehandlingen av promemorieförslagen avstyrker utskottet därför även dennamotion. 2.4 Villkor för trafik med "ungdomsbilar" finns det två slag av ombyggda bilar, vilkafår framföras på väg av unga utan krav på körkort, nämligen s.k. epatraktoreroch s.k. A-traktorer. Bestämmelser om kontruktionen av epatraktorerna m.m.meddelades i kungörelsen (1940:440) om hänförande av vissa automobiler till fordonsty pen motorredskap (den s.k. epatraktorkungörelsen). Bestämda krav beträf- 19 fandefjädrar, axelavstånd och utväxlingsförhållande uppställdes. Epatrak- TU1987/88:1 torer, som har registrerats före , får under vissavillkor fortfarande användas. De får emellertid inte framföras med högrehastighet än . Antalet kvarvarande epatraktorer uppgick tillca 1 700. De utgörs huvudsakligen av bilar av typen som har byggtsom. Om A-traktorer har TSV meddelat föreskrifter, förstagången . (Epatraktorerna betecknades i dessa som B-traktorer).A-traktorerna får inte kunna framföras med högre hastighet än /tim.Antalet A-traktorer beräknades uppgå till nära 7 000. Vanligen är dettunga lastbilar som har byggts om till A-traktorer. Närmare uppgifter om kraven på epatraktorer ochA-traktorer har redovistats i utskottets betänkande /86:1 (s. 12-13). För att få föra epatraktorer och A-traktorer räcker detmed att ha traktorkort, som - såsom redovisats ovan - får utfärdas för den somhar fyllt eller, om särskilda skäl föreligger, för den som har fyllt 15år. I två motioner tas upp fråga om skärpning av kraven föratt få framföra och epatraktor på väg. I mofion 1986/87:T404 (fp) begärs sålunda att ett körkortskall krävas för att få framföra på väg och att såväl godkänt s.k. teoretiskt prov som godkänt körprov skall krävas för körkortet. I motion 1986/87:T409 (fp) begärs klassificering av epatraktorer och A-traktorer så att dessa fordon inte kan användas som "lekfordon" av unga . I de bådamotionerna framhålls de risker för olyckor som de här aktuella fordonen utgör på väg med unga oerfarna förare. I två andra motioner föreslås att vissa slags "bilarför unga" skall tillåtas i trafiken m.m. I motion 1986/87:T231 (m) anförs sålunda bl.a. attepatraktorer i många fall torde vara ett bättre fordonsalternativ för unga änmotorcyklar bl.a. med tanke på en låg olycksfrekvens. Epatraktorer orsakardock, påpekas det, lätt trafikköer och trafikstockningar på vägarna med hänsyntill den låga hastighet med vilken epatraktorerna får framföras. Denna nackdelskulle enligt motionärerna minskas om de unga hade tillgång till ett medepatrak-torn likartat fordon, som får framföras med högre hastighet än 30km/tim. Motionärerna begär att TSV skall få i uppdrag att undersökamöjligheterna att skapa en särskild klass för en "ungdomsbil". För"ungdomsbilen" bör enligt motionärerna gälla samma principer somgäller för epatraktorn men "ungdomsbilen" bör få framföras med enhastighet av högst 40 eller högst . För att få framföra"ungdomsbilen" bör uppställas krav motsvarande dem som gäller föratt framföra en vanlig bil, dvs. både teoriprov och körprov. I motion 1986/87:T419 (m) erinras om att , (MHF-Ungdom) tog upp tanken på tillskapande av en "16-års bil". Denna bil skulle utgörasav en vanlig personbil, som ändrats så att den ej kan framföras med högre hastighet än . Plats för endast en passagerare skulle få finnas i bilen. Den som fyllt och godkänts i förarutbildning i huvudsak såsom för förande av bil skulle få föra "16-årsbilen". Motionären framhåller att"16-årsbilen" i flera 20 hänseendenskulle vara ett bättre fordonsalternativ för unga än motorcykel, TU1987/88:1 epatraktor och . Han begär att regeringen skallundersöka möjligheterna att tillåta registrering av "16-årsbilen". I den i föregående avsnitt omnämndadepartementspromemorian (Ds K 1987:15) Traktorer och motorredskap behandlasäven frågor om epatraktorer och A-traktorer. Mot bakgrund av att befintliga ca1 700 epatraktorer är omgärdade av förhållandevis stränga regler och att detsedan år 1975 inte fillkommer några epatraktorer torde enligt promemorian denuvarande bestämmelserna om dessa fordon kunna bibehållas. Av främstredaktionella skäl förordas det att en epatraktor i fortsättningen ivägtrafiksammanhang skall anses som en jordbrukstraktor. Två kategorierA-traktorer föreslås. En kategori med en konstruktiv hastighet av högst 50km/fim. I huvudsak skall för denna kategori gälla vad som föreslås gälla omtrafiktraktorer, bl.a. B-körkort såsom redovisats i det föregående. Omemellertid tjänstevikten är högst och den konstruktiva hastigheten ärhögst skall emellertid i fråga om förarbehörighet tillämpas debestämmelser som föreslås gälla för jordbrukstraktorer på väg, dvs. provet förtraktorkortet och därmed utbildningen skall även omfatta körprov. Ett genomförande av förslagen i departementspromemoriansynes i huvudsak tillgodose de önskemål som framförs i motionerna 1986/87:T404(fp) och 1986/87:T409 (fp). I avvaktan på den fortsatta behandlingen avpromemorian avstyrker utskottet därför de här aktuella yrkandena i motionerna. Införande av en kategori A-traktorer med en konstruktivhastighet om högst synes kunna tillgodose syftet med de i motionerna1986/87:T231 (m) och 1986/87:T419 (m) upptagna frågorna om utformning av"bilar för unga". I avvaktan på den fortsatta behandlingen avdepartementspromemorian avstyrker utskottet även hithörande motionsförslag. 2.5 NTR:s rapport nr 13 om motorcyklar och mopeder Nordiskt trafiksäkerhetsråd (NTR) överlämnade hösten 1975till kommunikationsministern i - och till ministrarna i ,och med ansvar för trafiksäkerhetsfrågor - rapporten (nr 13)Motorcyklar och mopeder - trafiksäkerhet och konstruktion. I syfte attförbättra trafiksäkerheten för motorcyklister och mopedister förordades irapporten begränsningar av motoreffekten hos motorcyklar och mopeder m.m. I mofion 1986/87:T414 (m) kritiseras förslagen i rapportenbeträffande motorcyklarna och motionären begär att som sin meningskall ge regeringen till känna vad han därvid anför. NTR:s rapport överlämnades av regeringen tilltrafiksäkerhetsutredningen jämte remissyttranden för att övervägas i samband med utredningens arbete. I utredningens betänkande (Ds K 1979:3) Säkrare mopedtrafik redovisade utredningen sina överväganden i mopedfrågor och i slutbetänkandet, (Ds K 1980:6) Trafiksäkerhet - problem och åtgärder, övervägandena om bl.a. klassindelning av motorcyklar (s. 187-193). Betänkandena låg till grund för förslag i trafiksäkerhetspropositionen (1981/82:81). mentschefenanförde i fråga om klassificering av motorcyklar (s. 64) att det /88:1fanns anledning att tills vidare avvakta med nya klassificeringsregler.Utskottet hade inte något att erinra häremot (/82:19 och 26). NTR:s rapport nr 13 är således slutbehandlad. Utskottetföreslår därför att motionsyrkandet avslås. 2.6 Organ för fordonsbesiktningar Bestämmelser om organisationen av kontrollorgan som svararför sådan teknisk provning eller besiktning som är tvingande för enskilda finnsi lagen (1985:1105) om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m. Förvarje område för obligatorisk kontroll kan enligt lagen en riksprovplats utseseller en eller flera provplatser auktoriseras. I FK är föreskrivet att registreringsbesiktning,typbesiktning och kontrollbesiktning m.fl. besiktningar av motordrivna m.fl.fordon skall utföras av riksprovplats. I förordningen (1985:1107) omriksprovplatser och auktoriserade provplatser m.m. har AB Svensk Bilprovningutpekats som riksprovplats för- med vissa undantag - motorfordon,terrängfordon, släpfordon till motorfordon och till traktorer ombyggda bilar. I motion 1986/87:T231 (m) framhålls att det finnsverkstäder och provningsstationer - t.ex. - M:steststationer - vilka lika väl som AB skulle kunna handhabesiktningen av bilar. Enligt motionärerna har monopolet på besiktningaravskaffats i och så bör ske även i . Motionärerna begär attförslag i detta syfte skall läggas fram. I proposition 1963:91 angående säkerhetsinspektion avmotorfordon, m.m. -som bl.a. låg till grund för bildandet av AB SvenskBilprovning för att handha säkerhetsinspektionen av motorfordon - redovisadesen diskussion om olika alternativ för organisationen avinspektionsverksamheten. Med utgångspunkt i att sakkunskapen ochobjektiviteten i säkerhetsinspektionen inte borde kunna ifrågasättas och i attinspektionen skulle kunna uppfylla rimliga anspråk på service från den enskildefordonsägarens sida förordade föredragande departemenschefen som denlämpligaste organisationsformen ett aktiebolag, i vilket staten skulle äga detavgörande inflytandet och i vilket bilismens organisationer ochbilverkstadsbranschen skulle ingå som med-intressenter. Härvid avsågs detförutskickade AB . hade inte något att erinra idenna del (SU 1963:83, rskr. 198, 3LU 1963:22, rskr. I det därefterinrättade bolaget äger staten av aktierna. De refererade skälen för AB tillkomstoch uppgift har enligt utskottets mening samma styrka . Utskottet kandärför inte biträda motionsförslaget utan föreslår att det avslås. 2.7 Förläggning av en bilprovningsstation till Årjängskommun AB har 174bilprovningsstationer i 164 kommuner. Av stationerna är 156 fasta stationer och 18 besöksstationer (med mera begränsat öppethållande). 1 motion1986/87:T223 (c) anförs bl.a. att det inom kommun finns ca /88:110 000 fordon, som skall kontrollbesiktigas. Närmaste bilprovningsstationerligger enligt motionärerna från centralorten i kommunen (i ,, och Åmåls kommuner). Motionärerna begär mot denna bakgrundatt en bilprovningsstation skall förläggas fill kommun. Enligt vad utskottet har erfarit har styrelsen för ABSvensk diskuterat att göra bolagets service mer lättillgänglig förbilägarna även i glesbygd. Utskottet ser gärna att så sker. Mot bakgrund av det anförda samt med hänsyn till att detinte ankommer på att avgöra var bolagets bilprovningsanläggningarskall etableras bör motionsförslaget inte föranleda någon särskildaåtgärd. 2.8 Utökade möjligheter till begränsadregistreringsbesiktning Bilar m.fl. fordon skall enligt bestämmelser i för bl.a. undersökning av fordonens beskaffenhet ochutrustning mot bakgrund av bl.a. grundregeln i 7 § FK att ett fordon får brukasi trafik endast om fordonet är tillförlitligt från säkerhetssynpunkt och iövrigt lämpligt för trafik. När det gäller serietillverkade fordontypbesiktigas enstaka fordon i bl.a. nämnda syfte. För de fordon, som ärlikartade med ett som har typbesiktigats, får typintyg utfärdas. Utfärdastypintyg för ett fordon skall det anses som om fordonet har godkänts vidregistreringsbesiktning. Om ett fordon - efter det att det har godkänts vidregistreringsbesiktning eller har tagits upp i typintyg - har ändrats bl.a. såatt det inte längre överensstämmer med utförandet vid besiktningen eller närtypintyget utfärdades, skall fordonet enligt 38 § FK inställas för nyregistreringsbesiktning. Detta gäller dock inte i fall bl.a. då ändringenendast innefattar avvikelser som är att hänföra fill fordonets utstyrsel ochinte försämrar dess säkerhet. Enligt 36 § fjärde stycket FK kan emellerfid registreringsbesiktning- i den omfattning som TSV bestämmer - begränsas till att bl.a. avse viss delav fordonet. TSV har med stöd av denna befogenhet bestämt (TSVFS 1981:50) attbegränsad besiktning får göras då en kopplingsanordning (draganordning) har monteratseller demonterats på en personbil. Avgiften hos AB förregistreringsbesiktning av en personbil, som har godkänts vid enregistreringsbesiktning eller har tagits upp i ett typintyg, är för närvarande270 kr. Avgiften för begränsad besiktning av en personbil är 125kr. När det gäller fordons utrustning m.m. äger TSV enligt 103§ FK föreskriva att vissa fordonsdelar eller fordonstillbehör får användasendast om de är märkta enligt verkets föreskrifter eller av typ som hargodkänts av verket eller någon annan myndighet. Verket har med stöd av dessabestämmelser meddelat föreskrifter om nationella typgodkännanden för olika slagav utrustningar för bilar och cyklar m.fl. fordon. I motion 1986/87:T414 (m) begärs att möjligheten tillbegränsad besiktning skall utökas till att omfatta även andra smärreförändringar än montering och 23 demonteringav draganordning och avse inte bara smärre förändringar av /88:1personbilar utan av bilar över huvud taget - dvs. personbilar samt bussar ochlastbilar - som har en totalvikt av t.ex. högst . AB har i skrivelse till TSV i januari1986 föreslagit att även följande ändringar av personbil skall kunna omfattasav begränsad besiktning, nämligen dels montering av taklucka, dels demonteringav taxiutrustning, dubbelkommando, lärmanordning och blått ljus samt enklarehandikapputrustning. Bolaget har även föreslagit att gällande och föreslagnamöjligheter till begränsad besiktning skall utvidgas till att gälla bilar medhögst totalvikt. I samband rned beredningen inom TSV av skrivelsenövervägs förslag som har framförts inom verket till även annan utökning avmöjligheterna till begränsad besiktning. Då den i motionsförslaget upptagna frågan sålunda omfattasav överväganden inom TSV bör det inte föranleda någon särskild åtgärd avriksdagen. 2.9 Bilavgaskontrollen vid kontrollbesiktningen I motion 1986/87:T420 (fp) begärs att tillsynen av gällandeavgasregler skall förbättras genom att avgasutsläppen ägnas störreuppmärksamhet vid den obligatoriska kontrollbesiktningen. Som motivering föryrkandet anförs bl.a. att bilavgaser hör till de allvarligaste miljöproblemen ivårt land. beslutade om skärpta krav föravgasrening på personbilar (prop. 1985/86:61, JoU 11,,rskr. Under förrariksmötet antog (prop. 1986/87:56, JoU 7, rskr. 106) bilavgaslagen(1986:1386) som innehåller de regler som behövs för att genomföra de skärptaavgaskraven. Lagen, som trädde i kraft , syftar bl.a. till attfå till stånd en förbättrad kontroll av bilar som har satts i trafik. Ianslutning till lagen har utfärdats bilavgasförordningen (1987:586) vilken harersatt bilavgaskungörelsen (1972:596). meddelar deytterligare föreskrifter om bilars beskaffenhet, utrustning och funktion sombehövs för att bilarna skall uppfylla de krav som följer av bilavgasförordningen.Fordon som inte uppfyller kraven enligt bilavgasförordningen godkänns inte vidkontrollbesiktningen. Genom ändring i bilavgaskungörelsen ochgenom den nya bilavgasförordningen har avgasreningskraven skärpts underinnevarande år för bilar av vissa årsmodeller som är i bruk. Den redovisade ordningen för avgaskontrollen tordetillgodose önskemålen i motionen. Någon särskild åtgärd av medanledning av motionen torde således inte vara påkallad. 2.10 Kontrollbesiktningsintervaller för personbilar m.fl. fordon är ordningen förkontrollbesiktning av personbilar och andra fordon den att fordonen skall kontrollbesiktigas med början under andra kalenderåret som anges i årsmodellbeteck ningarna och under inställelseterminer som bestäms av sista siffran i 24 registreringsnumren(77 och 78 §§ FK). På grund av att en ny årsmodell i /88:1 allmänhetintroduceras före det år som anges i årsmodellbeteckningenkan användningstiderna före den första kontrollbesiktningen variera och . I fyra motioner begärs att tidsintervallen tillkontrollbesiktningarna skall ändras. I motion 1986/87:T231 (m) begärs sålunda en översyn avbestämmelserna om kontrollbesiktning som skall syfta till att den förstakontrollbesiktningen för fordon som inte används i yrkesmässig trafik och förfordon som inte körs exceptionellt mycket skall äga rum , den andraefter , varefter fordonen skall kontrollbesiktigas . Motionärernaframhåller att bilarna blir allt bättre. I motion 1986/87:T232 (m) framförssamma förslag. I motion 1986/87:T409 (fp) begärs åtgärder för att minskaantalet kontrollbesiktningar av relativt nya fordon. Motionärerna frågar sig omvi får tillräcklig nytta av de resurser som går åt för kontrollbesiktningar avrelativt nya personbilar. Om man slopar de kontrollbesiktningar som skall ägarum och skulle, påpekar motionärerna, 100 rhilj. kunnasparas i avgifter, resekostnader och tidsåtgång för att kunna användas tillangelägnare trafiksäkerhetsåtgärder. 1 motion 1986/87:T423 (fp) anförs bl.a. att stor vikt itrafiksäkerhetsarbetet måste läggas på att äldre bilar håller en högtrafiksäkerhet men att detta kräver stora resurser hos AB Svensk Bilprovning.Motionärerna föreslår -för att skall få resurser för attkontrollera de något äldre bilarna - att intervallerna för kontrollbesiktningenvarieras så att t.ex. en privatbil besiktigas första gången ochsedan med "rullande intervaller". Utskottet behandlade senast under föregående ibetänkande /87:1 motionsförslag som var likartade med de här aktuella.Utskottet redovisade (s. 18) de synpunkter på värdet av gällandekontrollbesiktningssystem, som AB hade framhållit i ettyttrande till över skrivelser angåendeändrade tidsintervaller mellan kontrollbesiktningarna m.m. Vidare redovisade utskottetvad som i detta hänseende enligt bolaget hade framkommit i en studie avkontrollbesiktningens effekter som statens väg- och trafikinstitut (VTI) hadeutfört åt bolaget . På förslag av utskottet beslutade attlämna motionsförslagen utan åtgärd med hänvisning till att AB SvenskBilprovning hade påbörjat en analys av konsekvenserna av förändringar iinställelsesystemet och att resultatet härav borde avvaktas. I den av AB till utskottet överlämnadepromemorian med synpunkter på vissa förslag till ändringar i nuvarandeinställelsesystem för kontrollbesiktning anför bolaget att det sedan vintern1986/87 har studerat tillgängligt material i syfte att skapa ett underlag förbedömning av effekterna av här aktuella motionsförslag om ändringar avkontrollbesikt-ningsintervallen. Studierna har enligt bolaget gett underlag föratt konstatera att värdet av nyttoeffekterna av kontrollbesiktningen är mycketstörre än de kostnader som verksamheten orsakar. bördärför, anför bolaget, inte genomföras innan konsekvenserna av sådana TU1987/88:1 förändringarhar närmare utretts, bl.a. med avseende på miljösidan. omfördelningav resurserna för kontrollbesiktning från yngre till äldre resp. från lättatill tunga fordon skulle vidare enligt bolaget endast innebära ungefärligenett bibehållande av de nu uppnådda effekterna eller möjligen Bolaget påpekar att nuvarande regler om inställelsetidöverensstämmer ganska bra med ett föreslaget direktiv avseende EuropeiskaGemenskapen (EG) om att den första kontrollbesiktningen av personbilar ochlätta lastbilar skall ske innan har förflutit efter det att fordonen hartagits i bruk, den andra besiktningen , varefterkontrollbesiktningarna skall ske . I inställs, anför bolaget,av personbilarna före treårsgränsen. Ett årssenareläggning skulle - vid oförändrade förhållanden i övrigt - innebära att catvå tredjedelar av personbilarna skulle ha överskridit treårsgränsen. Tidigareläggning av den första kontrollbesiktningen avlastbilar, bussar och släpvagnar med totalvikter över så att den skerinom från ibruktagandet skulle enligt bolaget vara en välmotiveradförändring som skulle ge goda resultat från trafiksäkerhetssynpunkt och som börprioriteras. Dessa fordon, påpekas det, hinner nämligen köras betydligt längreföre den första kontrollbesiktningen än man har känt till. En annan förändring som enligt bolaget bör prioriteras ärordningen för tilldelning av registreringsnummer för nya fordon med totalvikterav högst . Den sista siffran i registreringsbeteckningen bör bli en somgör att tiden till den första kontrollbesiktningen blir kortare än vad den förnärvarande i vissa fall kan bli. Bolaget - som anför att det avser att under innevarandehöst ta upp diskussioner med TSV m.fl. myndigheter om nu nämnda önskade förändringar-redovisari promemorian vissa ytterligare förändringar av nuvarande ordning, vilka enligtbolaget bör prioriteras. Mot bakgrund bl.a. av vad AB i häraktuell promemoria och har anfört om värdet av nuvarande ordning i frågaom tidsintervall till kontrollbesiktningarna är utskottet inte berett att nuförorda att dessa tidsintervall skall förlängas såsom föreslås i här aktuellamofions-förslag. Utskottet avstyrker därför desamma. Registreringsbeteckning efter eget val på fordon Enligt bestämmelser i 14 § BRK skall TSV vid registreringav fordon tilldela det ett registreringsnummer. Registreringsnumret bestårenligt paragrafen av tre bokstäver och tre siffror. I motion 1986/87:T418 (m) påpekas att bilägare i vissaländer har möjlighet att få registreringsbeteckningen individuellt utformad så att t.ex. ett ord med anknytning till bilägarens sysselsättning eller hans namn bildas. En extra avgift tas ut för den ökade administrationskostnad som registreringsmyndig- 26 hetenberäknas få för kontroll av att samma beteckning inte redan tilldelats TU1987/88:1 ett fordon m.m. I motionen begärs att en sådan möjlighet skall öppnasäven för fordonsägare i vårt land. Enligt vad utskottet under hand har erfarit har inom TSVförslag framförts om att bilägare skulle kunna få registreringsskyltar med dentext eller kombination av text och siffror som bilägaren önskar inom en ram av4-6 tecken. Särskild avgift skulle tas ut. I avvaktan på den fortsatta behandlingen av detta förslagbör motionsförslaget lämnas utan särskild åtgärd. 4.1 Behörighet att föra tyngre motorcyklar I vägtrafiklagstiftningen förstås med lätt motorcykel enmotorcykel vars motor har en slagvolym av högst . Översfigerslagvolymen är motorcykeln en tung motorcykel. Enligt KKL gäller att körkort krävs för att få föramotorcykel. Körkort för motorcykel kan förvärvas av den som har fyllt ochhar godkänts i förarprov, som består av förhör beträffande vissa kunskaper samtkörprov. Körkort för motorcykel gäller emellertid för tung motorcykel först närkörkortshavaren har fyllt .