bet · GB01TU20 · 1987-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställanunder 38 bort ha följande lydelse: 38. beträffande förstärkning av grusvägar att med bifall till motion 1987/88:T219 (c) yrkande 2 och med anledning av motionerna 1987/88:T46 (fp) yrkande 4, 1987/88:T75 (fp) yrkande 4, 1987/88:T301 (c) yrkande 1 och ' 1987/88:T328 (c) som sin mening ger regeringen till känna vad ut skottet härom anfört, Anslaget Bidrag till drift och byggande av enskildavägar (mom. 45) och (båda c) anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Utskottet vill" och på s. 36 slutar med "yrkande 30avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det befogat med enuppräkning av anslaget till enskilda vägar och en återgång till debidragsregler som gällde . Utskottet tillstyrker därför förslageti motion T48 (c) yrkande 30 att en höjning av anslaget bör ske med 60 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet vill särskilt hänvisa till att ide mest utpräglade glesbygderna är denna del av vägnätet mycket betydelsefull. dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse: 45. att med anledning av regeringens förslag iproposition 1987/88:50 bilaga 1 och med bifall till motion 1987/88:T48 (c)yrkande 30 till Bidrag tdl drift och byggande av enskilda vägar för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . Inriktningen av de bärighetshöjande åtgärderna (mom. 55) ' ' och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Beträffande de" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare uttalat att det kan godta denav,regeringen före- , . slagna medelsramen för särskilda bärighetshöjande åtgärder. Däremot finns det anledning att ifrågasätta användningen av medlen. I exempelvis Väster bottens län används av de tilldelade medlen för brobyggen i den jämförelsevis expansiva kustregionen i länet. Enligt utskottets mening är det angeläget att prioritera åtgärder i de mest utsatta bygderna. skogslänenfinns vägar som uppvisar liknande problem. Det är viktigt att TU1987/88:20 också dessa län kan få del av insatserna för att höja standarden pålänsvägarna. Ett genomförande av regeringens förslag skulle enligt utskottetsmening komma att missgynna flera län i landet som har skogsindustri och ettsekundärt och tertiärt vägnät med stora bärighetsproblem. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T48 (c)yrkande 23 tillstyrks och att syftet med motionerna T205 (c) yrkande 2 och T347(c) i allt väsentligt blir tillgodosett, bör av ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följandelydelse: 55. beträffande inriktningen av de bärighetshöjande åtgärdernaatt med bifall till motion 1987/88:T48 (c) yrkande 23 och medanledning av motionerna 1987/88:T205 (c) yrkande 2 och 1987/88:T347 (c) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, En ny i ett inlandsläge mellan ochKaresuando (mom. 58) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Utskottet kan" och på s. 42 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Vid utvecklingen av kommunikationerna bör enligtutskottets mening stamvägnätet få spela en avgörande roll. Det projekt med eninlandsväg en i nordsydlig sträckning genom inland somaktualiserats tillhör denna typ av angelägna framtidsprojekt. Inte minst förutvecklingen av näringslivet i inlandet skulle en från tillKaresuando bli av stor betydelse. Via skulle denna led få endirektkoppling till kontinenten. i ett inlandsläge mellan ochKaresuando är enligt utskottets uppfattning så viktig att regeringen bör låtautreda frågan och komma med förslag till närmare sträckning av leden. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T35(c) yrkande 3 och T339 (fp) tillstyrks, bör av ges regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande innebär att syftet medmotionerna T60 (fp), T63 (fp) yrkande 3, T313 (s), T332 (s) och T344 (m) tordefå anses i huvudsak tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följandelydelse: 58. beträffande en ny i ett inlandsläge mellanGöteborg och attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:T35 (c) yrkande 3 och 1987/88:T339(fp) samt med anledning av motionerna 1987/88:T60 (fp), 1987/88:T63 (fp)yrkande 3, 1987/88:T313 (s), 1987/88:T332 (s) och 1987/88:T344 (m) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, MotorvägsprojektetScandinavian Link (mom. 59) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "De direktiv" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Utskottet finner det anmärkningsvärt att dentrafikpolitiska propositionen, trots sitt omfång, inte berör frågan omScanLink-projektet, trots att detta projekt spelar en stor roll i debatten ochbevisligen finns med i regeringens överväganden. Utskottet finner därföranledning att bestämt säga nej till ScanLink och den ideologi projektet stårför. Bakom ligger stora ekonomiska vinstintressen med utgångspunkt i ettbilindustriellt komplex, som är utvidgat till ett nära samarbete medelektronikindustrin. Utskottet finner det helt oacceptabelt att den svenskaregeringen på detta sätt agerar enligt den ekonomiska elitens önskemål.EG-kraflernas intresse av att gynna ScanLink-konsortiets propagandagruppbevisas av att EG anslagit 4 milj.kr. Övernationella organsinblandning minskar oberoende som nation. Utskottet anser att trafikplaneringen bör få en helt annaninriktning bort från storskaliga projekt som är ägnade att underlättaytterligare ökad landsvägstrafik. Utskottet förordar mera energieffektiva ochmiljövänliga trafiklösningar. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T66(vpk) yrkande 30 i denna del och T331 (vpk) yrkande 2 i denna del tillstyrks,bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 59 bort ha följande lydelse: 59. beträffande tnotorvägsprojektetScandinavian Link att med bifall till motionerna 1987/88:T66 yrkande30 i denna del och 1987/88:T331 (vpk) yrkande 2 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Grunder för vägtrafikens kostnadsansvar (mom. 98) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 46 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "trafikpolitiskapropositionen" bort ha följande lydelse: finner att regeringen gjort en alldelesför försiktig beräkning av biltrafikens samhällsekonomiska marginalkostnader.Detta gäller framför allt för den tunga lastbilstrafiken, där man ipropositionen långtifrån beaktat de enorma kostnader som denna trafik åsamkarsamhället. Utskottet anser att varken EG eller skogsbolagen skall kunna gedirektiv till hur de svenska vägarna skall rustas upp, när det i stället är såatt den tunga trafiken inte ens nu betalar för sina kostnader. För tätortstrafiken bör även andra ekonomiska styrmedelanvändas än de som anges i den trafikpolitiska propositionen. Det torde ankomma på regeringen att återkomma med nyaberäkningar /88:20 rörande vägtrafikens kostnadsansvar. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 98 bort ha följande lydelse: 98. beträffande grunder för vägtrafikenskostnadsansvar att godkänner vad utskottet anfört med anledning avföredragande departementschefens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga I, Avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen (mom: 100) (), (), (),Per Stenmarck (m), (), () och IngridHasselström Nyvall (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "1 samband" och slutar med "särskild åtgärd"bort ha följande lydelse: I samband------- (=utskottet s. 49)---- från miljösynpunkt. Utskottet, som alltså finner det läriipligt att ett syslemmed avgiftsfinansiering av vägbyggen kan genomföras, kan emellertid inteansluta sig till föredragandens förslag att regeringen skall pröva varjeenskilt fall, där det är aktuellt att ett vägbyggnadsprojekt helt eller delvisskall finansieras genom avgiftsupptagning. Möjligheterna till alternativ finansiering blir även efterförslagets genomförande för begränsade. Det finns ingen anledning attprincipiellt utesluta andra väghuvudmän än stat och kommuner;) vart fall inteom meningen är att, såsom i , det allmänna skall övertaväghållarskapel sedan avgifterna finansierat projektet. Det är tvärtom enfördel att låta enskilda intressenter ta den "affärsrisk" sominvesteringen för med sig. Över huvud taget måste kommunerna få större möjligheteratt själva bedöma såväl finansierings- som huvudmannaskapsfrågorna. Kommunernafår inte undanhållas möjligheten till alternativ finansiering av vägobjekt somär angelägna för befolkning och utveckling i kommunerna. Utskottet avvisar därför att varje sådant enskilt ärendeskall beslutas av regeringen. Beträffande avgiftssystemet vill utskottet också uttalaatt detta sätt att finansiera byggande av vägar och broar inle får ge möjlighettill att avgiftsfinansiera redan anlagda vägar eller tas ut på en vägdel föratt bekosta en annan. Detta innebär att motion T85 (m) yrkande 21 tillstyrks. Utskottets ställningstagande innebär även att syftet medmotionerna T54 (m.fp), T89 (m) yrkande 8 samt T325 (fp) blir tillgodosett. Vad utskottet nu anfört innebär att det av regeringenframlagda lagförslaget bör ges den innebörd som utskottet angivit. Detta börav ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställanurider 100 bort ha följande lydelse: 100. beträffande avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen att 68 a) avslår del iproposition 1987/88:50bilaga I framlagda förslaget , /88:20 tilllag om ändring i väglagen (1971:948), b) med anledning äv vad föredragandedepartementschefen härom anfört och motionerna 1987/88:T54 (m,fp), 1987/88:T89(m) yrkande 8 och 1987/88:T325 (fp) samt med bifall till motion 1987/88:T85 (m)yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen (mom.100) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "I samband" och slutar med "särskild åtgärd"bort.ha följande lydelse: Utskottet finner att en ändring i väglagen som möjliggören finansiering av vägbyggande genom avgifisupptagning enbart syftar till attytterligare öka biltrafiken. Utskottet vänder sig mot en-sådan inriktning avtrafikpolitiken. Målet måste i stället vara att begränsa biltrafiken, framförallt i de. större tätorterna, så att miljön kan bli dräglig för människorna.Detta kan ske med hjälp av en väl utvecklad kollektivtrafik med nolltaxa samtolika ekonomiska styrmedel. Utskottet avstyrker den föreslagna lagändringen liksomockså motionerna T54 (m,fp), T85 (m) yrkande 21, T89 (m) yrkande 8 och T325(fp). nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels alt utskottets hemställanunder 100 bort ha följande lydelse: 100. beträffande avgiftsfinansiering avväg- och brobyggen att a) avslår det iproposition 1987/88:50 bilaga 1 framlagda förslaget till lag om ändring iväglagen (1971:948), _ b) avslår motionerna 1987/88:T54(m,fp), 1987/88:T85 (m) yrkande 21, 1987/88:T89 (m) yrkande 8 och 1987/88:T325(fp), Tidigareläggning av byggande av vägar och gatorgenom förskottering från kommuner och företag (mom., 101) och (båda c) anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 50börjar med "Beträffande vad" och på s. 51 slutar med "särskildåtgärd" bort ha följande lydelse: Beträffandevad------ (= utskottet s. 50)- vara ändamålsenlig. Med anledning av tidigare motioner om att forcera fram enupprustning av vägnätet, bl. a. i , förutsatte utskottet i sittbetänkande /87:19 att regeringen skulle återkomma med förslag tillextern finansiering av vägprojekt. Del har regeringen nu gjort bl. a. genom sitt förslag tilltidigareläggning av byggande av vägar och broar genom förskottering. Utskottet tillstyrker förslaget utom på en punkt, nämligen att ersättning inte skall kunna utgå för räntekostnader vägbyggnadsprojektet pågår. Regeringens förslag att bemyndiga atttidigarelägga byggande /88:20 av vägar eller broar med förskotteringfrån kommuner eller företag kan enligt utskottets mening i vissa tättbefolkadetrafikintensiva delar av landet underlätta genomförandet av angelägna projekt.Om denna ordning inte skall föranleda en fortsatt koncentration avinvesteringarna, förutsätter det emellertid att i övriga delar avlandet bemyndigas ersätta de kommuner eller förelag som förskolterar en väg-eller broinvestering för räntekostnaderna. Sådan ersättning förräntekostnaderna bör enligt utskottets mening utgå fram till dess att väg-eller broprojektet inlöses av staten. I övrigt kan trafikutskottet ansluta sig till vadfinansutskottet uttalat i sitt yttrande FiU 1987/88:3 y att det bör avriksdagens beslut klart framgå att lån åt endast bör avsetidigareläggning av väg- och brobyggen där förskottering (lån) sker frånkommuner eller företag. Förskotteringen får heller inte omfatta lånevillkor somstrider mot bestämmelserna i upphandlingskungörelsen. Det torde ankomma på regeringen att vidta de åtgärder somkrävs för att tillgodose utskottels önskemål. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär alt motion T35 (c)yrkande 2 tillstyrks och motion T305 (m) avstyrks, bör av gesregeringen till känna. Motionerna T330 (m) och T346 (m) yrkande 5 bör lämnasutan särskild åtgärd av . dels alt utskottets hemställan under 101 bort ha följandelydelse: 101. beträffande tidigareläggning av byggande av vägar ochgalor genom förskottering från kommimer och förelag att a) med anledningav regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1, med bifall tillmotion 1987/88:T35 (c) yrkande 2 och med avslag på motion 1987/88:T305 (m) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, b) lämnarmotionerna 1987/88:T330 (m) och 1987/88:T346 (m) yrkande 5 utan särskildåtgärd, Tidigareläggning av byggande av vägar och gator genomförskottering från kommuner och företag (mom. 101) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 50 sombörjar med "Beträffande vad" och på s. 51 slutar med "särskildåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en ordning med tidigareläggning avväg- och brobyggen genom lånefinansiering kommer alt bidra till alt försämramiljön i de större tätorterna. Bakom ett sådant förslag ligger denmarknadsföring som sköts av bl. a. det bilindustriella komplexet. Vad som i stället måste ske är begränsningar avbiltrafikens ohämmade tillväxt med dess miljöförstöringar och energislöseri.Detta kan ske genom en starkt förbättrad kollektivtrafik samt olika ekonomiskastyrmedel. Av det anförda följer att utskottet avstyrker förslagetatt regeringen får /88:20 medge att får finansieravägbyggande med lån. Även motionerna T35 (c) yrkande 2, T305 (m), T330 (m) ochT346 (m) yrkande 5 avstyrks. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 101 bort ha följandelydelse: 101. beträffande tidigareläggning av byggande avvägar och gator genom förskottering från kommuner och företag attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1och motionerna 1987/88:T35 (c) yrkande 2, 1987/88:T305 (m), 1987/88:T330 (m)och 1987/88:T346 (m) yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, En ändrad företagsform för (mom. 102) (), (), Per Stenmarck (m),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Utskottet finner att det är ett intressant uppslag somförs fram i motionsyrkandet. En utredning bör därför tillsättas för attöverväga en ändrad företagsform för delar av . Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T89 (m)yrkande 9 tillstyrks, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottels hemställan under 102 bort ha följandelydelse: 102. beträffandeen ändrad företagsform för attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T89 (m) yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Devägpolitiska målen (mom. 2) och () anför: Vi kan i stora delar ansluta oss till de mål förvägpolitiken som anförs men vill också se ett genomförande av dessa bl. a. påregionalpolitikens område. Vi vill också betona att en framsynt trafikpolitikmåste främja utvecklingen av lokalsamhället med närhet till arbete, bostäderoch service. En framsynt trafikpolitik måste inriktas på att effektivt betjänaalla landets delar, dvs. utgöra en av de främsta stöttepelarna förregionalpolitiken. Trafiken har en omfattande inverkan på vår miljö- ochenergipolitik. 'Vi anser därför att en framåtsyftande trafikpolitik måstefrämja miljövänliga transportsystem som inte rubbar den ekologiska balansen. Urenergisynpunkt måste transportsystemet i så stor utsträckning som möjligtbaseras på rena och förnyelsebara energikällor. Trafikpolitiken måste ocksåbeakta beredskaps- och sårbarhetsaspekter. De vägpolitiska målen (mom. 2) (vpk) anför: . I särskilda reservationer i anslutning tilltrafikutskottets betänkanden om trafikpolitiken och EG-frågorna reser jagallvarliga invändningar mot regeringens förslag inom vägpolitiken. Jag hardärvid framhållit följande: - Tungalandsvägstransporter på sträckor över bör förbjudas genom nylagstiftning i kombination med alt järnvägens kapacitet successivt byggs utför att motsvara kraven på effektivitet i godstrafiken. Den s. k.harmoniseringén méd EG och förslag i enlighet med vitboken, som påverkar densvenska trafikpolitiken i riktning mot ökad massbilism och allt tyngrelastbilstransporter, är oacceptabel. Vpk motsätter sig ändrad lagstiftningenligt denna "EG-modell". Vpk finner förslaget att ytterligare höjade högsta tillåtna maxviklerna för tunga fordon som klart olämpligt. - Jag vill ocksåhänvisa till förslag som kommer att behandlas i andra utskoilsbetänkanden. Detgäller att bestämmelser för högsta tillåtna hasligheler bör genomföras så att110 kin/tim. till 80 fr. o. m. 1988.Dispenser skall vara möjliga för olika glesbygdsområden. Vpk harockså föreslagit att det bör införas ytterligare skärpta utsläppskrav påbensindrivna personbilar sarnt minskade utsläpp i den befintliga fordonsparken. Vpkföreslår vidare att avgaskraven för lastbilar och bussar bör tidigareläggasoch införas med att det sker i . För tunga fordon bör ettobligatorium införas så tidigt att det sista steget av rening kommer att gällafr. o. m: . Instängsling av väg (mom. 23) (vpk) anför: Jag delar utskottets uppfattning att det är förenat' mednackdelar med viltstängsel utefter långa sträckor utmed vägarna utan någrapassager. Det kan emellertid konstateras att viltolyckornainte minskar. Detta är inte bara en trafiksäkerhetsfråga utanhandlar också omdjurens möjlighet att röra sig på stråk där de faktiskt har historiskföreträdesrätt. Viltstängsel är ingen hållbar lösning i längden. Den är dåligför djuren och för människorna som i praktiken blir utestärigda från denallemansrättsliga terrängen. Den enda hållbara lösningen är sänkta och åtlyddafartgränser, enligt vpk:s program, och minskad biltrafik. Väganslagen för (mom. 60) () anför: Jag delar utskottets uppfattning att det inte ankommer påriksdagen alt uttala sig till förmån för enskilda projekt. Jag finner detriktigt att det görs även regionalpoUtiska bedömningar vid prioriteringarna.Jag vill emellertid erinra om att denna aspekt bara är en av flera faktorer ivägverkets samhällsekonomiska avkastningsbedömningar. Övriga faktorer såsomminskade tidskostnader för trafikanter och näringsliv, minskadefordonskostnader, minskad olycksrisk, miljöaspekter m.m. vägs också in ochvisar på den samhällsnytta och höga avkastning som vägobjekt i länger. Detta bör ge utslag vid fördelningen av medel mellan länen. Jag kan konstatera alt anslagen för vägbyggande ochunderhåll av läns-och riksvägar har till varit alltför lågai,. Pengarna har helt enkelt inte räckt till ens för det akuta behovetav förbättringar och än mindre för nybyggnation. har en ungefär20-procentig andel av landets befolkning. Andelen av trafikarbetet är ännustörre och andelen trafikolyckor - den s. k. olyckskvoten - dess värre denallra största. Trafiksituationen i är nu mycketbesvärlig och medför så stora negativa miljömässiga och ekonomiskakonsekvenser för samhället, näringslivet och den enskilde att det krävskrafttag för att åstadkomma en positiv förändring. 1 motion T346 (m) ges en rad exempel på vägbyggnadsprojekti som bedömts som samhällsekonomiskt angelägnamen som inte kunnat genomföras till följd av brist på medel till länet. Ettgenomförande av dessa projekt skulle vara till nytta för befolkning ochnäringsliv inte endast i utan också för stora delar av landet iövrigt, detta till följd av den omfattande genomfartslrafik som passerar länet. Vissa planeringsfrågor samt flerårs- ochfördelningsplaner m.m. (mom. 70, 72, 73, 77 och 89) och (båda c) anför: Såsom framhålls i ett stort antal centermotioner är detangeläget att det sker en upprustning av länsvägnätet. Detta belastas avomfattande tunga transporter framför allt för skogsnäringens behov men ocksåfrån andra näringar. Vi delar utskotlsmajoritetens inställning att det ärolämpligt att går in och fattar beslut om prioriteringar av enskildavägbyggnadsobjekt. Vi vill dock framhålla att med den höjning med 355 milj.kr.av delanslaget för byggande av länsvägar som vi föreslår inom ramen föranslaget B4. Byggande av länstrafikanläggningar blir det ökade förutsättningarför att en lång rad vägbyggnadsprojekt på länsvägnätet kan sättas i gång. /88:20 Förslag till Bilaga Lag om ändring i väglagen (1971: 948) Härigenom föreskrivs att 29 § iväglagen (1971:948)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 29 § Regeringen kan bestämma all av- Regeringenkan bestämma att av- giftfår tagas Ut för begagnande av gift -får tas ut för begagnande av färja. Niirmare föreskrifter om sådana avgifter meddelas avregeringen. Denna lag träder i kraft den I juli1988. Avgift för begagnande av sådan väganordning som inte är färja får tas utendast om byggandet har påbörjats efter lagens ikraftträdande. Lagen omtryckt 1987:459 74 1 () 2 Bilismen,laslbilstrafiken och vägarna ............................ ...... 2 Proposuion1987/88:100 bil. 8 () .... 4 Motionerväckta med anledning av proposition 1987/88:50 ... 4 Motionerframlagda under den allmänna motionstiden .. 8 1 Bilismen och lastbilstrafiken.......................................... .... 15 2 Vägpolitiken inför 1990-talet ...................................... 16 3 Åkerifrågor ................................................................. .... 17 4 Vinterväghållning ......................................................... 18 5 Teknikutveckling............................................................ 19 6 Vägarna och väghållningsansvaret............................... 20 7 Anslags- och bidragsfrågor .......................................... 21 7.1 Ämbetsverksuppgifterm.m......................................... 21 7.2 Drift avstatliga vägar ................................................ 21 7.3 Sammanhålleninvesteringsplanering ....................... 25 7.4 Byggande avriksvägar ............................................ 26 7.5 Investeringar ilänstrafikanläggningar ..................... .... 28 7.6 Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator 33 7.7 Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator............ .... 35 7.8 Bidrag tilldrift och byggande av enskilda vägar .... 35 7.9 Tjänster tillutomstående ......................................... .... 36 7.10 Försvarsuppgifter...................................................... .... 37 7.11 Särskildabärighetshöjande åtgärder........................ .... 37 8 Motionsyrkanden beträffande vissaplaneringsfrågor samt flerårs- och fördelningsplaner m.m 40 9 Vägtrafikens kostnadsansvar........................................ .... 46 10 Avgiftsfinansieradevägar samt tidigareläggningar av vägin vesteringar ..................................................................... .... 47 11 Hemställan................... .................................... .... 51 Reservationer ............................................................... .... 59