bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — På uppdrag av regeringen har AMS gjort en uppföljning avarbetshandikappade ungdomar som varit sysselsatta i ungdomslag under tidenoktober - . I propositionen finns en sammanfattning avuppföljningsresultatet. Verksamheten med ungdomslag har minskatavsevärt. Arbetsmarknadsministern räknar med att i genomsnitt 15 000ungdomar kommer att vara placerade i ungdomslag under nästa budgetår. 1 två motioner föreslås att det anslagsbelopp regeringenbegär, 1 004 milj. kr., skall sänkas. m.fl. (c) förordar sålunda i motion1987/88:A265 att anslaget minskas med 334 milj. kr. till 670 milj. kr.Motionärerna hänvisar till att AMS i sin anslagsframställning har begärt medelför 10 000 ungdomslagsplatser och för lika många inskolningsplatser. Eftersommålsättningen måste vara att få ungdomar att vinna inträde på den privataarbetsmarknaden biträder motionärerna AMS förslag till platsfördelning.Förevarande anslag kan därmed sänkas. Å andra sidan bör anslaget tillinskolningsplatser räknas upp i förhållande till regeringens förslag.Motionärernas yrkande i den delen redovisas i nästföljande anslagspunkt. Därjämte föreslås av vpk i motion 1987/88:A221 attanslaget sänks,till hälften, dvs, till 502 milj. kr., med hänvisning till dettidigare redovisade yrkandet i samma motion om ett nytt särskilt anslag om 4miljarder kronor till statsbidrag åt kommuner och landsting för att inrättafasta arbeten. Utskottetvill för sin del anföra följande. Ett ökat genomslag för inskolningsplatserna innebär attungdomslagen ' avlastas. När man har att ta ställning till nästa budgetårsmedelsbehov för ungdomslagen blir det alltså av betydelse i vilken omfattningdet går att få fram fler inskolningsplatser. Om detta är meningarna delade. AMSoch den aktuella kommittémotionen från utgår från ettgenomsnittligt antal av 10 000 inskolningsplatser. Arbetsmarknadsministernräknar med 5 000 platser. Med tanke på att det faktiska platsantalet så sentsom endast uppgick till ca 1 300 anser utskottet attarbetsmarknadsministerns bedömning har goda skäl för sig. Detta innebär attbehovet av platser i ungdomslag under det kommande budgetåret inte kan väntasminska mer än vad arbetsmarknadsministern har kalkylerat.med. 1 vart fall böranslagsgivningen utgå från den volym på sysselsättningen i ungdomslag som honhar angett. Ändras förutsättningarna så att man nästa budgetår får flerinskolningsplatser än väntat, vilket i och för sig är önskvärt, och det tillföljd härav behövs färre ungdomslagsplatser bör medlen under respektive anslagkunna fördelas om utan nämnvärd omgång i samband med någon av de återkommandetilläggsbudgetarna. Vad härefter beträffar yrkandet i vpk-motionen A221 om attanslaget till ungdomslagen skall sänkas till hälften så får konstateras attyrkandet är avhängigt av den i samma motion föreslagna politiken för arbete åtalla och anslagsgivningen för det ändamålet. Dessa förslag har utskottetavstyrkt i det tidigare riktlinjeavsnittet. På grundav det nu anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisningför ungdomslagen och avstyrker motionerna A221 och AU 1987/8811 A265 i deföreliggande delarna. 1987/88 Anslag 250 000 000 1988/89 Förslag 250 000 000 Regeringen föreslår under punkt B 7 (s. 90-91) attriksdagen till Statsbidrag till inskolningsplatser för /89 skallanvisa ett reservationsanslag av . m.fl. (c) yrkar i kommittémotion1987/88:A265 att anslaget höjs till 500 milj. kr. m.fl. (vpk) yrkarå andra sidan i partimotion 1987/88:A221 att anslaget skall sänkas tillhälften, 125 milj.kr. Med hänvisning till framställningen i föregående punktbiträder utskottet regeringens förslag och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena. Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer Regeringen föreslår under punkt B 8 (s. 91) att riksdagentill Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer för /89skall anvisa ett förslagsanslag av . Från anslaget betalas utgifter för statsbidrag tillfrivilliga försvarsorganisationer som är engagerade i utbildning av personalför arbete i krigstid inom totalförsvarets civila del. Utskottet tillstyrker den begärda medelstilldelningenunder denna punkt. : Anskaffning av utrustning 1986/87 Utgift 25 569 000 Reservation 8 127 000 1987/88 Anslag 23 500 000 1988/89 Förslag 10 000 000 Regeringen föreslår under punkt B 9 (s. 91-92) attanslaget för /89 skall föras upp med . Från anslaget bekostas arbetsmarknadsverkets utgifter förinvesteringar i telefonutrustning vid AMS, länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen. Andra investeringar finansieras över anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Utskottettillstyrker den begärda medelstilldelningen under denna punkt. Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och AU 1987/88:11 Regeringen föreslår under punkt B 10 (s. 92 - 93) attriksdagen skall till Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsindustrierna för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Utskottet har i de två senaste årens arbetsmarknadsbetänkandenbehandlat frågan att ersätta det förevarande s.k. äldrestödet med annan formav stöd till textil- och konfektionsindustrierna (se AU 1985/86:11 s. 71 - 72och 1986/87:11 s. 87 - 89). Vid förra årets behandling av frågan uttalade riksdagenatt regeringen borde redovisa sina bedömningar i en proposition fill hösten1987. Detta skedde i proposition 1987/88:25, bilaga 14, med industriministernsom föredragande. Ärendet bereddes av näringsutskottet (NU 1987/88:12), på varsförslag instämde i regeringens bedömning att det inte ärmotiverat att införa utvecklingslån i stället för andra stödformer, däriblandäldrestödet. Frågan om stöd till tekoindustrin efter /89 fårenligt näringsutskottet göras senare utifrån de förutsättningar som då gäller. För nästa budgetår beräknas medelsbehovet till 71 milj.kr. enligt ett bidragsunderlag som motsvarar högst av lönekostnaderna förtillverkande personal. Anslaget för innevarande budgetår är beräknat på avsamma lönekostnader. Anslagsberäkningen godtas av utskottet. Det begärdaanslaget bör anvisas av . 1986/87 Utgift 6 477 000 Reservafion 16 023 000 1987/88 Anslag 37 500 000 1988/89 Förslag 37 500 000 Regeringen föreslår under punkt B 11 (s. 93-94) attriksdagen skall till Utvecklingsinsatser i östra för budgetåret-1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . Anslaget finansierar försök i östra med enfriare användning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna.Arbetsmarknadsministern redovisar i motsvarande punkt i budgetpropositionenförsökens hittillsvarande inriktning och resultat och föreslår attverksamheten skall fortsätta även under /89 med oförändrat atislagsbelopp.Utskottet biträder förslaget. 1987/88 Anslag 60 000 000 1988/89 Förslag 60 000 000 57 Regeringenföreslår under punkt B 12 (s. 94-95) att skall fill AU1987/88:11 Åtgärder för deltidsarbetslösa för /89 anvisa ett reservations anslag av . Anslaget, som är nytt fr.o.m. innevarande budgetår, skallfinansiera en försöksverksamhet med arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktadetill deltidsarbetslösa. I propositionen sägs att det pågår ett omfattaiidearbete inom arbetsmarknadsverket med att upprätta handlingsplaner för denkommunala sektorn. Ett arbete pågår också inom verket med att få till ståndhandlingsplaner inom andra branscher. Syftet med insatserna är att hjälpadeltidsarbetslösa att få den arbetstid de önskar. En redovisning av AMS förerfarenheterna av det arbete som bedrivits kommer att lämnas tillregeringen. och (båda fp) påtalari motion 1987/88: A229 att av anslaget hade använts blott ca 1,7milj. Mot den bakgrunden anför motionärerna att det inte räcker med attavsätta medel i budgeten. Det gäller att också informera och entusiasmera departer som berörs så att det faktiskt händer något. Ofrivilligt deltidsarbeteär oacceptabelt, framhåller riiotionärerna vidare, och därför är det viktigtatt regeringen med kraft verkar för att komma till rätta med dessa problem, somde menar vara i högsta grad en jämställdhetsfråga. De yrkar att skallansluta sig till vad de anfört och delge detta till regeringen. Den försöksverksamhet och det nya anslag det här gällertillkom på förslag av regeringen (prop. 1986/87:150 bil. 6, AU1986/87:19 s. 10-13), sedan regeringen gjort begränsningar i rätten att uppbäraarbetslöshetsersättning i samband med deltidsarbete. Ett av skälen tillbegränsningarna var att då gällande regler underlättade för arbetsgivare, bådeoffentliga och privata, att inrätta deltidsarbeten i vetskap om att de berördaarbetstagarna ekonomiskt kompenseras av arbetslöshetsersättningarna. Utskottet anser att det är för tidigt att av den blygsammamedelsåtgången på detta anslag dra några slutsatser om den nyaförsöksverksamhetens effekter. I stället vill utskottet hävda att det integärna kan föreligga några skiljaktiga meningar om behovet att på en bred frontangripa problemen med deltidsarbetslösheten. Såsom motionärerna riktigt påpekarär det särskilt de unga kvinnorna som berörs av dessa problem. Med dennauppfattning i den egentliga sakfrågan och med hänvisning till det inleddaprogramarbetet på den kommunala sektorn, där deltidsarbetet är ymnigtförekommande, är det enligt utskottets mening inte behövligt att med ettsärskilt riksdagsuttalande ytterligare fästa regeringens uppmärksamhet på de nudiskuterade problemen. Motionen påkallar sålunda inte någon åtgärd frånriksdagens sida. Det avregeringen begärda anslaget, 60 milj. kr., tillstyrks av utskottet. 1986/87 Utgift O 1987/88 Anslag 1 000 1988/89 . Regeringenföreslår under punkt B 13 (s. 95-98) att skall fill AU 1987/88:11AMU-gruppen: Uppdragsverksamhet för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Den nya organisationen för arbetsmarknadsutbildning,AMU-gruppen, startade . Verksamheten skall bedrivas så attintäkterna täcker uppkommande kostnader. I budgetpropositionen redovisasAMU-styrelsens preliminära resultaträkning för /87. För budgetåret1986/87 redovisas en vinst på ca 4 milj. kr. För innevarande budgetår räknarAMU-gruppen med ett visst underskott. Det bedöms att AMU-gruppen genomfortsatta, effektiviseringar kan uppnå besparingar som motsvarar av defasta kostnaderna för den utbildningsverksamhet som säljs tillarbetsmarknadsverket. Anslaget bör som regeringen föreslagit anvisas med ettformellt belopp av , AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter Regeringenföreslår under punkt B 14 (s. 98-99) att skall till AMU-gruppen:Bidrag till vissa driftutgifter för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Från anslaget betalas kostnader dels förutvecklingsarbete, personalutbildning och marknadsföring som föranleds avomorganisationen av arbetsmarknadsutbildningen, dels eventuellt underskott vidNordkalottens AMU-center. Anslaget skall minskas med 5 milj. kr. närdet gäller utvecklingsarbete, personalutbildning och marknadsföring. Medelsberäkningeni propositionen lämnas av utskottet utan erinran. 1 enlighet med regeringens förslag under punkt B 15 (s.99) bör till AM U-gruppen: Investeringar för /89anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1986/87 Utgift 1 000 1987/88 Anslag 1 000 1988/89 Förslag 1 000 1 enlighet med regeringens förslag under punkt B 19 (s.102) bör anslaget som uppföras med endast ett formellt belopp av 1 000kr. Sysselsättningsskapandeåtgärder för handikappade AU 1987/88:11 För att komma fram fill en uppskattning av antaletarbetshandikappade måste man först klargöra begreppet arbetshandikapp. Här kanutgångspunkten antingen vara att arbetshandikapp är nedsättning av någonfunktion (fysisk eller psykisk) orsakad av någon skada. Eller kanutgångspunkten vara förmågan att klara av ett arbete inom det yrke personen harvalt. Självklart innebär inte en funktionsnedsäuning alltid ett arbetshandikappeller tvärtom. Ett annat definitionsproblem är att begreppet förutsätter enbestämd gräns mellan arbetshandikappade och icke-arbetshandikappade, medangraden av nedsättning kan variera från noll till .' I SCB:s levnadsförhållandeundersökningar används begreppet"i hög grad nedsatt arbetsförmåga på grund av långvarig sjukdom" vidintervjuerna. Resultatet av dessa undersökningar är att mellan åren 1975 och1985 har andelen med nedsatt arbetsförmåga bland befolkningen ()minskat för såväl kvinnor som män. hade av samtliga nedsattarbetsförmåga. Enligt AMS definieras en arbetssökande somarbetshandikappad om han eller hon på grund av fysiskt, psykiskt, intellektuellteller socialt handikapp har eller förväntas få svårigheter att erhålla ellerbehålla ett förvärvsarbete. iippgick antaletarbetshandikappade, inskrivna vid arbetsförmedlingen, till 35 900 personerenligt förmedlingens bedömningssystem. Detta system utgår från en restriktivbedömning. Utvecklingen framgår av följande tabell. Antal sökande vid arbetsförmedlingen Fördelningen efter handikapp idecember månad 1987 visas i följande sammanställning. ' Källa: Arbetsmarknadspolitik under omprövning, kap. 8 avprofessor AU 1987/88:11 Hjärt-, kärl- och lungsjukdom 48 6 5 23 10 3 6 I följande tabell redovisas antalet arbetshandikappade iolika anställningsformer och åtgärder . Anställda med lönebidrag och A-utbildning (exkl. före- Av tabellen framgår att antalet arbetshandikappade medlönebidragsanställ-ning och inom Samhallföretagen har ökat kraftigt. Antaletarbetshandikappade i beredskapsarbete har minskat till hälften sammanhängandemed övergång till offentligt skyddat arbete. I sammanhanget kan också redovisasatt antalet förtidspensionerade totalt uppgick till 328 500 personer, varavförtidspensionerade av arbetsmarknadsskäl till 16 500 personer (). Allmänna synpunkter på åtgärder för arbetshandikappade Enligt budgetpropositionen beräknas utgifterna för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för handikappade till 7,8 miljarder kronorför /89. Åtgärderna består av bidrag till arbetshjälpmedel,näringshjälp, lönebidrag, yrkesinriktad rehabilitering samt skyddat arbete medstatsbidrag till offentliga arbetsgivare och till Stiftelsen . Målet äratt arbetslinjen skall hävdas och förstärkas för att motverka att handikappetleder till långtidsarbetslöshet eller utslagning från arbetsmarknaden. I propositionen framhålls att de arbetsmarknadspolitiskainsatserna för de arbetshandikappade i hög grad varit inriktade på dem som har svårare funktionsnedsättningar. Föreliggande budgetförslag innebär en fortsatt satsning på dessa grupper genom att arbetsmarknadsinstituten 61 föreslåsfå betydande personalförstärkningar, lönebidragsanställningarna AU1987/88:11 beräknas öka även framgent och medlen som anvisas till datorbaseradehjälpmedel föreslås bli fördubblade från 10 till 20 milj.kr. I propositionen understryks att det är särskilt viktigtatt unga handikappa de kan ges möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden i stället för att förtidspensioneras. 1 detta sammanhang informeras om att AMS lämnat en första delrapport om den uppsökande verksamheten bland unga förtidspensionerade för att hjälpa dem till arbete. Under det första försöksåret har knappt 1 000-talet ungdomar omfattats av försöks verksamheten som givits rubriken åt unga handikappade. Bl.a. syftar verksamheten till att utveckla arbetsmetoderna och samverkansformerna mellan skola, arbetsförmedling, försäkringskassa etc. ' Den pågående utvecklingen mot minskad institutionsvård ären annan faktor som kommer att innebära att allt större krav ställs på denyrkesinriktade rehabiliteringen och det skyddade arbetet förarbetshandikappade. I motion 1987/88: A209 framhålls atthandikappades tillgång till arbetslivet skall underlättas. Skolan börtillsammans med de arbetsvår-dande myndigheterna underlätta övergången frånskola till.arbete. Ungdomar med funktionshinder behöver erfarenheter avyrkeslivet som arbetsin-troduktion. m.fl. (s) framhåller i mofion 1987/88:Ä248behovet av ökade resurser för arbetsplacering av arbetshandikappade. Enligtmotionen begränsas placeringen av arbetshandikappade av de "tak" somfinns inom olika delområden. Generellt bör statens resurser förarbetshandikappade styras till regioner med svag och ensidig sysselsättning. Enligt utskottets uppfattning är det en given utgångspunktför arbetsmark nadspolitiken att målet om arbete för alla omfattar samtliga som önskar ett arbete, dvs även de arbetshandikappade. Arbetsförmedlingen och arbets marknadsinstituten kan bekräfta att många handikappade som står utanför arbetsmarknaden både vill och kan arbeta. AMS siktar mot en ökad andel arbetshandikappade i arbete eller utbildning . Detta mål kan-enligt handikapprogram-nås bl.a. genom att effektivisera organisationen och arbetsmetoderna samt genom att ta , , tillvaraden tekniska utvecklingen. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt att underlätta inträdet i arbetslivet för unga handikappade. Såsom ovanbeskrivits pågår också en brett upplagd försökverksamhet benämnd Arbete åt ungahandikappade. I denna ingår en särskild satsning på att utveckla formerna förarbetsförmedlingens samverkan med skolan när det gäller övergåiigeri från skolatill arbetsliv för dessa ungdomar.Samtliga län har tillförts medel sommöjliggör inrättandet av en tillfällig tjänst som samordningsansvarig för dennaverksamhet. I regeringsuppdraget ingår att försöksverksamheten skallutvärderas. Slutligen vill utskottet erinra om att de sysselsättningsskapandeåtgärderna för handikappade inte får ses som ett regionalpolitiskt medel, ävenom de i realiteten i vissa fall kan få också sådana effekter. Med hänvisning till vad utskottet ovan allmänt anförtbeträffande insatserna för de arbetshandikappade på arbetsmarknaden' avstyrksmotionerna A209 och A248, den förstnämnda i aktuell del. Tillämpningen av främjandelagen tasupp i fyramotioner.Inledningsvis ges , AU 1987/88:11 en kortfattad beskrivning av den berördalagen. Lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder,ofta benämnd främjandelagen, innehåller dels reglerom varsel vid driftsinskränkning, dels regler om åtgärder för att främja anställning av äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. AMS är tillsynsmyndighet för frågor som gäller främjandelagens tillämpning och utfärdar riktlinjer för hur arbetet skall bedrivas i samverkan med de centrala parterna på arbetsmark naden. Det kan i detta sammanhang tilläggas att en ändring i arbetsmiljölag stiftningen från den 1 januari 1986hargett arbetsgivaren ett uttalat ansvar för det interna anpassningsarbetet. Arbetsförmedlingen är således inte längre initiativtagare till att bilda anpassningsgrupper utan skyddskommittén, på arbetsplatsen har att verka för att anpassnings- och rehabiliteringsverksam het bedrivs. Åtgärderna för att främja anställning av äldre ocharbetshandikappade i främjandelagen kan beskrivas som en trappa med ett förstatrappsteg av frivillig samverkan till ett gradvis ökande av tvång.Utgåiigspunkten för främjandelagen är samverkan mellan de tre jjarternaarbetsmarknadsverket, arbetsgivare och fackliga organisationer. Enligt 7 § kanlänsarbetsnämnden begära uppgifter av arbetsgivaren om arbetskraftenssammansättning, t.éx. antalet arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. Omsamverkan inte kommer till stånd kan länsarbetsnämnden begära överläggning medarbetsgivaren bland annat i frågan om nyanställning av äldre arbetstagareeller arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga samt om åtgärder för att främjasådan anställning (8 §). På grundval av överläggningarna kan länsarbetsnämndenmeddela arbetsgivaren anvisningar (9§). Om arbetsgivaren undandrar sig attmedverka vid överläggningen eller inte följer de meddelade anvisningarna gårärendet vidare till AMS (10 §). Efter det att arbetsgivaren och berördafackliga organisationer har beretts tillfälle att yttra sig kan AMS kalla tillöverläggning eller utfärda anvisningar (11§). Följer arbetsgivaren inte degivna anvisningarna kan AMS förordna att arbetsgivaren inte får anställa någonannan arbetstagare än den som arbetsförmedlingen har anvisat eller godkänt (12§). Enligt handikappkommittén (Vägar till arbete förhandikappade. Ds A 1984:12) har kritik mot tillämpningen av främjandelagenframförts från såväl handikapporganisationerna som de fackligaorganisationerna. De försök med tillämpningen av 8 § som gjordes underhögkonjunkturen år 1979-1980 gav enligt utredningen resultat. Därefter vararbetsgivarnas rekryteringsbehov så begränsade eller hade sådan inriktning atten extra press på arbetsgivare att anställa handikappade inte ansågs rimlig.Enligt kommitténs mening visade arbetsmarknadssituationen förarbetshandikappade och utfallet av nuvarande främjandelag att mera kraftfullainsatser måste vidtas. I föreliggande motioner begärs en mer aktiv tillämpning avfrämjandela gen främst genom att AMS utarbetar sysselsättningsplaner för handikappa de. kommunisterna anför i motion 1987/88:A231 att lagen under de år den existerat, med några få undantag,'spelat en mycket passiv roll. Uppfattningen att lagen "verkar genom sin existens" förefallerinte ha förankring i verkligheten. Arbetsmarknadssituationen för handikappade har 63 inteblivit bättre trots att arbetslösheten generellt har gått ner i landet. AU1987/88:11 Motsvarande uppfattningar framförs av och () i motion 1987/88:A216, av och ." () i motion 1987/88:A230 samt av m.fl, (c) i motion 1987/88:A728. ' Utskottet vill beträffande tillämpningen avfrärrijandelagen erinra om förordningen (1987:405) om denarbetsinarknadspolitiska verksariiheten. I denna ger regeringen riktlinjer förverksamheten i arbetsmarknadsverket. Enligt förordningen skall särskild uppmärksamhetägnas åt åtgärder för att främja anställning av äldre arbetstagare ocharbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. Till uppgiften hör även att underlättaför handikappade att behålla ett arbete. Ett led i AMS arbete på detta områdeär en inom verket startad översyn av främjandefrågorna. Bland annatundersöks hur dessa frågor skall komma in i det ordinarie rekryteringsarbetet.Ett av undersökningens syften är också att se om arbetssättet behöverkompletteras med andra åtgärder såsom information och utbildning m.m. förattfrämja de arbetshandikappades sysselsättning. Utskottet vill stryka undervikten av det pågående arbetet och avstyrker med hänvisning till det anfördamotionerna A216, A230, A231 samt A728. I motion 1987/88:A224 pekas på behovet av enöversyn av sambanden mellan lönebidrag, anställning inom ochförtidspension. anser att det är alltför vattentäta skott mellan deresurser som disponeras för förtidspensionering resp. förarbetsmarknadspolitiska insatser och att möjligheterna bör vidgas att föraöver resurser från socialförsäkringssektorn till arbetsmarknadsåtgärder. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om den avregeringen tillsatta rehabiliteringsberedningen (S 1985:02) vilken väntas lämnaförslag på detta område . Bland annat behandlas frågan om hur mangenom tidiga och aktiva rehabiliteringsåtgärder skall kunna minska belastningenpå ' socialförsäkringssystemet genom att förkorta sjukskrivningstiderna ochminska utslagningen. Ett led i detta arbete är att beredningen prövar omsjukpenningen kan användas med träning påarbetsplatsen. Enligt direktiven är det också viktigt att klarlägga ansvarsförhållandenai rehabiliteringsarbetet eftersom samhällets insatser är uppdelade på en radolika organ, bl.a. försäkringskassor, landsting, arbetsmarknadsverket ochkommuner. Utskottet vill vidare peka på de intressanta erfarenhetersom rapporteras från det s.k. inom vilket man prövat nya uppslag i rehabiliteringsarbetet. Detta projekt började och avsluta des och beräknas ha inneburit en besparing på ca 4 milj. kr. på färre utbetalda sjukpenningdagar inom försäkringskassa. Projektet har bl.a. betytt att handläggare i stor utsträck ning arbetat ute på arbetsplatserna. Den sjukskrivne kontaktas för att han eller hon inte skall tappa motivationen att gå tillbakatill arbetet. Försäkringskassetjänstemännen arbetar sedan tillsammans med de ' fackligaorganisationerna, företaget, läkare och sjukgymnaster samt den sjukskrivne själv för att åstadkomma en återgång till arbetslivet eller annan lösning. " Att den arbetshandikappade får möjlighet att arbeta harockså den AU 1987/88:11 effekten att det är lönsamt för samhället.