bet · GB01KU9 · 1987-12-31 00:00:00 — 1 motion K233 av m.fl. (vpk) begärs förslag omgrundlagsskydd för fri- och rättigheterna på arbetsplatserna. Motionärerna anser att det, i stället för ett förstärktskydd för egendomsrätten, behövs vissa begränsningar av denna rätt om dennuvarande makt-och ägandekoncentrationen skall kunna brytas och demokratinutvecklas. Grundlagsregleringen bör gälla rätten att organisera sig fackligtoch politiskt, rätten att på arbetsplatserna bedriva agitation, propaganda ochmötesverksamhet samt rätten att tillgripa strejk. Vid sidan av rätten att organisera sig, hålla möten,demonstrera etc. brukar man tala om fackliga friheter i en mera begränsad mening, nämligen friheter som exklusivt gäller förhållandet mellan arbetsmarknadens parter. 1 rege ringsformen infördes vid riksdagsbehandlingen (KU 1973:26) en jq bestämmelse på dettaområde. Enligt 2 kap. 17 § i RF:s nuvarande lydelse KU 1987/88:9 ägerförening av arbetstagare samt arbetsgivare och förening av arbetsgivare rätt attvidta fackliga stridsåtgärder om annat inte följer av lag eller avtal. Ettmotionsyrkande motsvarande det nu aktuella förelåg när tog ställningtill förslaget till ny regeringsform. Det kom att omfattas av fri- ochrättighetsutredningens arbete (SOU 1975:75). Utredningen avvisade tanken på att- utöver bestämmelsen om rätt till fackliga stridsåtgärder - i grundlag la inregler angående sådana ämnen som rätt att förhandla i fackliga frågor, rätt attpå arbetsplatserna bedriva agitation och propaganda samt rätt att anordnamöten. Remissinstansernagodtog i allmänhet utredningens ståndpunkt att ytterligare regler om fackligafriheter inte borde föras in i regeringsformen. Såväl LO som TCO och /SRanslöt sig till utredningens förslag. Justitieministern delade utredningensuppfattning samt uttalade att enligt en i fast etablerad tradition bördet i största möjliga utsträckning överlämnas åt arbetsmarknadens parter attsjälva lösa uppkommande frågor på det fackliga området utan inblandning frånstatens sida. Denna grundinställning hindrar visserligen inte att lagstiftningtillgrips på ett visst område om det visar sig omöjligt att avtalsvägen nå entillfredsställande reglering eller om andra särskilda skäl talar härför. Någrasådana skäl för en utförligare grundlagsreglering till skydd för den fackligaverksamheten fanns emellertid inte (prop. 1975/76:209). Utskottet gjorde sammabedömning och avstyrkte en vpk-motion om att rätten till fackligastridsåtgärder utsträcktes att gälla enskilda arbetstagare (1975/76:56). Utskottetfinner inte nu anledning att frångå sitt tidigare ställningstagande. Till följdhärav avstyrks motion K233. Imotion K223 av m.fl. (vpk) dryftas fritidsfrågornas hantering pådepartementsnivå. Motionärerna hälsar med tillfredsställelse att en särskildminister för ungdom, idrott och turism numera har fått hand om viktiga delar avden offentliga fritidspolitiken. De anser emellertid att ett helhetsgrepp hadebort tas på dessa frågor. Således begärs en samordning på ministernivå av denoffentliga fritidspolitiken (yrkande 1). Vidare anser motionärerna attfolkrörelsefrågor utanför idrotten, i första hand referensgruppen förfolkrörelsefrågor vid , skall föras över tilljordbruksdepartementet (yrkande 2). Slutligen anser de att ministern i,frågabör tituleras ministern för ungdoms- och fritidsfrågor (yrkande 3). Enligt7 kap. 1 § RF skall det finnas ett regeringskansli för beredningen av regeringsärenden. 1 ingår departement för skilda verksam hetsgrenar. Av bestämmelsen följer vidare att regeringen fördelar ärendena mellan departementen samt att statsministern bland statsråden utser chefer för departementen. Antalet departement och vilka departement som skall 11 finnasregleras inte i grundlagen. I dessa frågor beslutar regeringen. KU1987/88:9 Departementsförordningen (1982:1177, omtryckt 1986:1417, ändrad1987:893), anger att, utöver statsrådsberedningen, trettondepartement ingår i . Utskottet har i sittgranskningsarbete ägnat uppmärk samhet åt organisation och arbetsformer. Vad gäller den interna organisationen av kan konstateras att den normal organisation för departementen sorh fastslogs i samband med departementsreform i huvudsak fortfarande gäller. Antalet departement och ärendefördelningen mellan departementen har dock ändrats vid upprepade tillfällen. Senast större sådana omorganisationer genomfördes var och . Vid det förra tillfället inrättades ett finansdepartement och ett civildepartement. upphörde ekonomi-, budget-, handels- och kommundepartementen. inrättades ett nytt departement . för miljö-och energifrågor. Ärenden om idrott, rekreation, turism ochungdomsverksamhet-de båda senare i den mån det inte ankommer på något annatdepartement- hör under , under det att folkrörelsefrågorförts till . Vid omorganisationen förordnadesbl. a. att statsrådet i jordbruksministerns ställe skall föredraärenden om idrott och turism. Det måste främst ankomma på regeringen att ta ställningtill hur arbetet inom skall organiseras för att regeringenskall kunna styra landet på ett så effektivt sätt som möjligt. Varje regeringbör - inom de ekonomiska ramar som fastställer - få fördela arbetetmellan sina medlemmar och mellan olika delar av med hänsyntill den parlamentariska situationen, regeringens sammansättning, olikaärendegruppers samband och betydelse osv. får sedan i olikasammanhang tillfälle att bedöma resultaten av regeringens arbete. På grund avdet anförda avstyrker utskottet motion K223. 1. beträffandeövergång till republik attriksdagen avslår motion 1986/87:K204 yrkandena 1-3, attriksdagen avslår motion 1986/87:K210 yrkande 3, 3. beträffandenegativ föreningsfrihet attriksdagen avslår motionerna K210 yrkande 2, K211 och K614 yrkande 1, 4. beträffandeegendomsrätt ' attriksdagen avslår motionerna K202 såvitt nu är i fråga, K205 yrkande 2, K214samt - såvitt nu är i fråga - K221 och K225, 5. beträffandebeskaittung m.m. attriksdagen-såvitt nu är i fråga-avslår motionerna K221, K225 och 12 6. beträffandenärings- och yrkesfrihet KU 1987/88:9 att avslår motionerna K202 såvitt nu är i fråga, K206 yrkande 8, K217 yrkande 5,K219 och K220, att avslår motionK215, 8. beträffande rättigheter i arbetslivet att riksdagenavslår motion K233, 9. beträffande departementsindelningen att avslårmotion K223 yrkandena 1-3. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), AnitaModin (s), (), (), (),(), (), (vpk) och IngelaMårtensson (fp). Övergång till republik (mom. 1) NilsBerndtson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottettog" och slutar med "motion K204" bort ha följande lydelse: Monarkinär en rest från det feodala ståndssamhället och strider mot principerna för ettdemokratiskt statsskick och om alla människors lika värde. Även om konungensmakt formellt sett är begränsad saknar monarkin inte maktpolitisk betydelse.Den är en ideologisk maktfaktor som tjänar att bevara en borgerlig livshållningoch motverka strävandena mot jämlikhet och solidaritet. Några godtagbara skälför att bevara monarkin har enligt utskottets åsikt inte anförts. Statschefenär en av landets främsta företrädare och dennes uppgifter är således av storbetydelse. Det är därför enligt utskottets mening viktigt att statschefen ärväl förankrad i landets politiska liv. Utskottet anser med hänsyn till det godaanseende talman har i alla politiska läger att denne bör vara riketsstatschef. Utskottettillstyrker således förslagen i motion K204 att upphäva successionsordningenoch att de representativa uppgifter som åvilar konungen förs över tilltalmannen. dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande övergång till republik att med anledning av motion 1986/87:K204 yrkandena 1-3 a) som vilande antar de ändringar i regeringsformen som framgår av bilaga 1, ' b) som vilande antardet i bilaga 1 upptagna förslaget till lag om KU 1987/88:9 upphävande avsuccessionsordningen, c)hos regeringen hemställer om förslag till följdändringar i andra författningaroch till reglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslutet omövergång till republik. Religionsfrihet (mom. 2) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Regeringsformensbestämmelser" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse: Respektför andra kulturer och religioner är enligt utskottets mening ett centraltinslag i ett tolerant samhälle. En sådan inställning är inte minst viktig närdet gäller invandrarnas ställning i samhället och värnandet av invandrarnasrätt att utöva sin egen kultur och religion. Enligt 1 kap. 2 § sista stycket iregeringsformen skall bl.a. religiösa minoriteters rätt att behålla ochutveckla ett eget kultur- och samfundsliv främjas. Regeringsformensbestämmelser om de grundläggande fri- och rättigheterna innebär att varjemedborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad religionsfrihet, varmedförstås frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion (2 kap.1 § RF). Detta är den enda av de positiva fri- och rättigheterna som inte kanbegränsas. Utskottetanser, i likhet med vad som sägs i motion K210, att skyddet för minoritetersreligionsutövning inte är tillräckligt starkt i . Ett exempel kan varajudiska och muslimska trosbekännares rätt att följa sina traditionella reglerför djurslakt. Utskottettillstyrker att , med bifall till motion K210 yrkande 3, hosregeringen begär ett förslag till förtydligande av regeringsformen så att detstår fullt klart att religiösa minoriteter har rätt att följa sina religiöstbetingade sedvänjor i den mån annan ej skadas därav. dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande religionsfrihet: att med bifall tillmotion 1986/87:K210 yrkande 3 som sin ' mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört. Negativ föreningsfrihet (mom. 3) AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 6 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att fritt ansluta sig till ochtillhöra en förening, finns inskriven i grundlagen och i medbestämmandelagen. Det borde vara en självklarhet att med rätten att tillhöra en förening också följer rätten att slippa tillhöra en förening. Så har också föreningsrätten tolkats iett uttalande av för mänskliga rättigheter. 1Sverige är dock rätten att stå utanför en förening ingen självklarhet. KU1987/88:9 Fackliga organisationer ser sig oförhindrade att genom mycketlångtgående åtgärder försöka tvinga in arbetstagare som medlemmar. Åtgärder somkan betecknas som svartlistning av icke medlemmar förekommer också. Myckettyder på att föreningsrätten kommit att tolkas som om den ger föreningenobegränsad rätt att bestämma över sina medlemmar - att skriva sina egna lagar.En sådan tolkning kan givetvis inte accepteras i en demokrati. Medrätten att ansluta sig till en förening borde rimligen också följa rätten attutträda ur en förening. Denna rätt är ingen självklarhet i Sverige.Arbetsdomstolen har emellertid fastställt att en medlem ien facklig organisation äger rätt att lämna organisationen på egen begäran. Detförekommer dock att fackliga organisationer nekar eller ställer upp svårigheterom en medlem önskar utträda. mening är den elementära mänskliga rättigheten att själv besluta omutträde ur en organisation av en så väsentlig karaktär att den inte avlagstiftaren bör delegeras till enskilda organisationers avgörande. För attgarantera den enskildes frihet att själv välja eller avstå från medlemskap it.ex. en facklig organisation bör därför den negativa föreningsrätten, såsomförordats i motionerna K210 yrkande 2, K211 och K614 yrkande 1,grundlagsfästas. dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande negativ föreningsfrihet att medbifall till motionerna 1986/87:K210 yrkande 2, 1986/87:K211 och 1986/87:K614yrkande 1 hos regeringen begär förslag till ändring i regeringsformen för attsäkerställa den negativa föreningsrätten. Egendomsrätt (mom. 4) AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "1 fråga"och på s. 7 slutar med "avstyrks" bort ha följande lydelse: Äganderättenhar i de flesta demokratier getts ett lagskydd i någon form. Också iEuropakonventionen om mänskliga fri- och rättigheter, som har antagit,finns föreskrivet att fysisk och juridisk persons rätt till egendom skalllämnas okränkt. I är emellertid egendomsskyddet i gällande grundlag - 2kap. 18 § RF - svagt. Personligäganderätt är en viktig förutsättning i ett demokratiskt samhälle och inte minst i ett samhälle vars ekonomiska system är marknadsekonomin. Förfogandefriheten över den personliga egendomen är central bl.a. för möjligheterna att skriva kontrakt och ingå avtal. Incitamenten för utveckling och växt försvinner i många fall om ägaren inte har möjlighet att förutse effekten av sina dispositioner och hur han kan tillgodogöra sig resultaten. Det är ingen tillfällighet att alla de demokratier historien känner har varit marknadsekonomier med en självklar rätt till personligt ägande. Motdenna bakgrund finns enligt utskottet starka skäl att förstärka skyddet KU1987/88:9 för äganderätten och att i grundlagen klarare ange vilkainskränkningar i äganderätten som kan ske i vanlig lag. finns ettbetydande utrymme för inskränkningar i äganderätten genom snabbt påkomnapolitiska nykonstruktioner. Risken härför framstår som särskilt påtaglig efterdebatten kring pensionsskatten. har löntagarfonderna genomdrivits.Därigenom har nya beslut tillkommit som på olika sätt inskränkt äganderätten. Tillföljd av det anförda tillstyrker utskottet så till vida motionerna K202, K205yrkande 2, K214, K221 och K225 i nu aktuella delar att hos regeringenbegär en utredning med syfte att i grundlagen skydda egendomsrätten i enlighetmed vad motionärerna har anfört. dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort haföljande lydelse: 3. beträffande egendomsrätt att med anledning avmotionerna 1986/87:K202 såvitt nu är i fråga, 1986/87:K205 yrkande 2,1986/87:K214samt-såvittnuärifråga- 1986/87:K221 och 1986/87:K225 ger regeringen till känna vad utskottet haranfört. Beskattning m.m. (mom. 5) AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottethar" och på s. 9 slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse: Trotsatt den gällande grundlagen är förhållandevis ny har vidupprepade tillfällen meningarna varit starkt delade om innebörden av vissacentrala regler i regeringsformen. Tvisterna har främst gällt reglerna omnormgivning och delegering av normgivningsmakt i regeringsformens 8 kap.,innebörden av bestämmelserna om skatter och avgifter samt i samband med dettaräckvidden av förbudet mot retroaktiv beskattning enligt regeringsformens 2kap. Den mot lagrådets avstyrkande genomförda pensionsskatten har också pånytt aktualiserat frågan om en förstärkning av skyddet mot retroaktivitet. Detär enligt utskottet otillfredsställande att oklarheter och motsättningar av dethär slaget får kvarstå. Tolkningen av de omtvistade bestämmelserna blirberoende av en osäker praxis eller avgörs genom politiska majoritetsbeslut.Ambitionen borde i stället i allas intresse vara att grundlagen så långt detgår har ett innehåll'som inte behöver ifrågasättas. Utskottettillstyrker mot bakgrund av det anförda så till vida motionerna K221, K225 och K232 yrkande 5 i nu aktuella delar att hos regeringen begär en utredning med syfte att lägga fram förslag till ändringar i grundlagen i enhghet med vad motionärerna har anfört. Utredningen bör , således överväga de bestämmelser i grundlagen där tvister om innebörden har förekommit och komma med förslag till sådana förändringar av de berörda grundlagsbestämmelserna att innebörden blir klar. I utredningens uppdrag bör särskilt ingå att föreslå sådana bestämningar av begreppen ., skatter och avgifter attden nuvarande oklarheten om vad som skall tillhöra KU 1987/88:9 den enaeller den andra kategorin pålagor försvinner. Utredningen bör dessutom bl.a. hai uppgift att föreslå förbättringar av grundlagsskyddet mot retroaktivitet. delsatt utskottets hemställan under mom. 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandebeskattning m.m. att medanledning av motionerna 1986/87:K221, 1986/ 87:K225 och 1986/87:K232 yrkande 5- alla såvitt nu är i fråga - ger regeringen till känna vad utskottet haranfört. Närings- och yrkesfrihet (mom. 6) AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Frågan om"och slutar med "och K220" bort ha följande lydelse: Beträffandefrågan om närings- och yrkesfrihet konstaterar utskottet att dessa friheter delvis är kringskurna av monopol, bidragsbestämmelser, långtgåendereglerings- och styrningsåtgärder, auktorisationskrav, etableringskontroll ochliknande företeelser. Grunden för en marknadsekonomi är att företag får startasfritt. Utan ett fritt tillträde hotas näringslivets dynamik och därmedarbetstillfällen. Det är mot denna bakgrund angeläget att söka fastställa degränser som skall gälla för närings- och yrkesfriheten. En utredning bör därförklarlägga i vilka avseenden dessa friheter kan ges ett skydd i grundlag.Därefter bör ett lagförslag läggas fram om sådant skydd. delsatt utskottets hemställan under mom. 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffandenärings- och yrkesfrihet att medanledning av motionerna 1986/87:K202 såvitt nu är i fråga, 1986/87:K206 yrkande8, 1986/87:K217 yrkande 5, 1986/ 87:K219 och 1986/87:K220 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Föräldrarätt (mom. 7) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Vidbehandlingen" och slutar med "motion K215" bort ha följandelydelse: Olikaåtgärder inom ramen för samhällets barnomsorg i förening med utformningen av skattelagstiftning och föräldraförsäkring har haft till följd att föräldrars valmöjligheter när det gäller barnens vård och fostran har inskränkts. Det är, bortsett från fall då barn far illa hos föräldrarna, enligt utskottets bedömning viktigt att föräldrarnas rätt inte ytteriigare får stå tillbaka för en samhällelig styrning. Utskottet finner att föräldrars rätt och ansvar att, med utgångspunkt i barnens bästa, få bestämma över värden och omsorgen om sina barn bör kunna grundlagsfästas. Yrkandet i motion K215 om en utredning av frågan bör därför bifallas. deb att utskottetshemställan under mom. 7 bort ha följande lydelse: KU 1987/88:9 . 7. beträffandeföräldraräu att med bifall till motion 1986/87:K215 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Rättigheter i arbetslivet (mom. 8) NilsBerndtson (vpk) anser de/5att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Vidsidan" och på s. 11 slutar med "motion K233" bort ha följandelydelse: Enligt2 kap. 17 § i RF:s nuvarande lydelse äger förening av arbetstagare samtarbetsgivare och förening av arbetsgivare rätt att vidta fackligastridsåtgärder orh annat inte följer av lag eller avtal. Frågan om ettgrundlagsskydd även för fri-och rättigheter i övrigt på arbetsplatser var uppenär tog ställning till förslaget till ny regeringsform. Det kom attomfattas av fri- och rättighetsutredningens arbete (SOU 1975:75) men ledde intetill något lagförslag. mening är den i 2 kap. 17 § RF stadgade rätten att vidta fackligastridsåtgärder utformad på ett sätt som inte ger det skydd arbetstagarna i endemokrati bör åtnjuta gentemot arbetsgivarna. 1 kampen för en utvecklad ochfördjupad demokrati är yttrande-, förenings- och mötesfriheterna påarbetsplatserna av avgörande betydelse. Detta bör komma till uttryck igrundlagen. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion K233 med begäran omett förslag om grundlagsskydd för fri- och rättigheterna på arbetsplatserna. delsatt utskottets hemställan under mom. 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffanderättigheter i arbetslivet att med bifalltill motion 1986/87:K233 hos regeringen begär förslag om grundlagsskydd förfri- och rättigheterna på arbetsplatserna. Departementsindelningen (mom. 9) NilsBerndtson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Detmåste" och slutar med "motion K223" bort tia följande lydelse: : Detär enligt utskottet värdefullt att viktiga delar av den offentligafritidspolitiken har förts samman på ministernivå. Däremot kan regeringen inteanses ha tagit ett helhetsgrepp på fritidsfrågorna. Ett viktigt område som intefördes över till den nye ministern är folkrörelsefrågorna utanför idrotten.Utskottet anser att av alla folkrörelser idrotten inte bör särbehandlas och fåen egen minister, medan övriga folkrörelsers bekymmer ligger' undercivilministerns fögderi. Detbehövs ett samlat grepp på fritidsfrågorna. Motivet till en sådan samordning är att fritiden redan är en mycket viktig del av människors tillvaro och att allt talar för att den kommer att bli ännu viktigare iframtiden. Den offentliga sektorn satsar också stora summor på fritidsverksamhet av o skilda slag, det gällersåväl turism, idrott som övrig folkrörelseverksamhet. KU 1987/88:9 För attåstadkomma detta helhetsgrepp på den offentliga fritidspolitiken bör de frågorsom berör politikområdet föras över till och den nyeministern. Detta gäller i första hand den referensgrupp för folkrörelsefrågorsom finns vid . Utskottet anser vidare att den nuvarandetiteln på ministern i fråga är tung och otymplig. Efter den föreslagnaändringen kan den med fördel vara "ministern för ungdoms- ochfritidsfrågor". På grund av det anförda tillstyrker utskottet motion K223yrkandena 1-3. dels att utskottets hemställan under mom. 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande departementsindelningen att medbifall till motion 1986/87 :K223 yrkandena 1-3 ger regeringen till känna vadutskottet har anfört. Lag umändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs i fråga om regeringsformen dels att 5kap. 5 och 7<)!i skall upphöra utt gälla. dels att Ikap. 3 och 5 §§, 5 kap. 2-4 och (i iii skall ha nedan angivna lydelse: KU1987/88:9 Bilaga 1 Regeringsformen, successions- Regciiiigsforfncn ocii tryckfri- ordningen och tryckfrihetsförord- hetsförordningen ar rikets gnuic!- ningen är rikets grundlagar. Konungen eller drottning, som enligtsuccessionsordningen innehar tron, är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungenskall, om drottningen är statschef, gälla henne. 5 kap 2S den Som statschef fär endast tjänstgöra som är svensk medborgareoch har fyllt tjugofem är. Han får icke vara statsråd eller utövauppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefen skall sam rada med statsministern, innan hanreser utrikes. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svenskmedborgare. Hon eller han fär icke vara statsråd. Statschefen skall samr.da med statsministern, innan honeller han reser uirike?. Är konungen av sjukdom, utrikesresa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligtgällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsomtillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Är talman av sjukdom,utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter somstatschef, inträder den av vice talman, .tom är närmast i rang ochej är förhindrad, för att såsom lillförorduad suiischef fullgöra statschefensuppgifter. Avlider talman fullgö-res slatschefsfunkiionen av den av vice talman som är närmast i rang och ej är förhindrad, till de.\s nyval av talman företagits. Utslocknar konungahuset, utser enriksföreståndare alt fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Riksdagenutser en vice riksföreståndare. Detsamma gäller, om konungen dör eller avgår ochtronföljaren ännu ej har fyllt . KU1987/88:9 Bilaga 1 Har konungen utanavbrott varit hindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit attfullgöra dem. skall regeringen anmäla det till . bestämmer,om konungen skall anses ha avgått.