bet · GB01UbU6 · 1987-12-31 00:00:00 — om hemspråksundervisning, m.m. UbU 1987/88:6 1986/87:Ub223 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att föräldrar till elever i låg- ochmellanstadiet i bör erbjudas möjlighet för barnen att läsa finskasom nybörjar-språk. 1986/87:Ub314 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom sammanslagna resurser under en huvudman för hemspråksundervisning,hemspråksstöd, studiehandledning på hemspråk samt undervisning i svenska somandraspråk. 1986/87:Ub826 av m.fl. (fp) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omundervisning i svenska för tvåspråkiga elever, 9. att riksdagenbeslutar att slå samman statsbidragen till hemspråksträning ochhemspråksundervisning. 1986/87:Ub828 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 18. att beslutar att hos regeringen begära förslagtill nya regler för rätten till hemspråksundervisning i i enlighetmed vad som i motionen anförts. 1986/87:Ub829 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäralagförslag angående skyldighet för kommuner med viss lägsta andel finskspråkigainvånare (eller visst lägsta antal finskspråkiga barn) att inrätta Sverigefinskutbildningslinje inom eller Sverigefinsk skola. 1986/87:Ub830 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till riktlinjer för minoritetspolitiken avseende språkliga och etniska minoriteter, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om hur en förändrad Sverigebildenligt motionens intentioner kunde utvecklas och införas i undervisningen, 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om behörighetsregler ochkompletteringsutbildning för lärare som undervisar i svenska som andraspråk. I 1987/88. Utskottet UbU 1987/88:6 Under allmänna motionstiden väcktes ett antalmotioner om frågor som rör invandrarbarns situation i skolan. Utskottetbehandlar dem i detta betänkande. I motion 1986/87:Ub314 (fp) föreslås en sammanslagning avstatsbidragen till hemspråk och undervisning i svenska som andraspråk. Detgäller dels statsbidraget till hemspråksträning i förskolan, dels statsbidragentill hemspråksundervisning resp. undervisning i svenska som andraspråk igrundskolan. Enligt motionärerna bör ett schabloniserat bidrag fördelas tillkommunerna med skolan som huvudman. Även i motion 1986/87:Ub826 (fp) yrkande 9framförs samma förslag. Frågan om huvudmannaskapet berörs dock inte i densistnämnda motionen. I båda motionerna betonas att samhällets stöd tillinvandrarbarn måste ske på det mest ändamålsenliga sättet. Vidare uppmärksammasdet förhållandet att allt fler av de barn, som är berättigade tillhemspråksundervisning, är födda i . Vilka konsekvenser detta kan få förorganisationen av all hemspråksundervisning bör enligt motionärerna beaktas iett nytt bidragssystem. Utskottet vill erinra om behandling av liknandeyrkanden under /85 (UbU 1984/85:12, s. 11 f., rskr. 1984/85:149).Utskottet framhöll då vikten av en ökad samverkan på det lokala planet mellanförskolan och när det gäller planeringen av stödinsatser förinvandrarbarn. Regeringen har givit () iuppdrag att göra en översyn av reglerna för statsbidrag till kommunernabeträffande kostnader för undervisning i hemspråk och studiehandledning påhemspråk samt svenska som andraspråk i och att därvid överväga -efter samråd med - vilka åtgärder som bör vidtas för attåstadkomma en helhetssyn pä insatserna i förskola och skola. SÖ har slutförtdetta uppdrag. I SÖ:s rapport till den 11 september1987 (SÖ 3010-86:400) betonas vikten av samverkan mellan föräldrarna, förskolanoch skolan i vad avser hemspråksträning och hemspråksundervisning samtundervisning i svenska som andraspråk. I likhet med läroplanens (Lgr 80)bestämmelser om att åtgärdsprogram skall upprättas för elever med särskildabehov anser SÖ att ett liknande planeringsinstrument bör finnas förinvandrarbarn. Det bör utgå från det enskilda barnets situation och innehållauppgifter om mål, medel och metoder för arbetet. Ansvaret för att ettåtgärdsprogram blir upprättat skall enligt förslaget åvila förskolan ochutarbetas i samråd med föräldrarna. Målet med verksamheten kall vara att främjaaktiv tvåspråkighet. Enligt förslaget skall SÖ och gemensamtutfärda allmänna råd för åtgärdsprogram avseende hemspråksträning,hemspråksundervisning och undervisning i svenska som andraspråk i förskolan ochgrundskolan. SÖ föreslår vidare att statsbidragen till sådan undervisning igrundskolan tillförs förstärkningsresurs och schabloniseras per deltagandeelev. Utskottet har uppfattningen att en ökad samverkan på detlokala planet är av största vikt i vad gäller planeringen och genomförandet avsamhällets insatser för invandrarbarnen. Enligt vad utskottet inhämtat beredsSÖ:s förslag inom . Med hänvisning härtill ochtill vad som iövrigt har anförts avstyrker utskottet motionerna 1986/87:Ub314 UbU1987/88:6 och 1986/87:Ub826 yrkande 9. I motion 1986/87:Ub828 (m) yrkande 18 begärs förslag tillnya regler för rätten till hemspråksundervisning i . Motionärernaanser att hemspråksundervisningen bör effektiviseras och att mer restriktivaregler för rätten till hemspråksundervisning bör införas. För barn som kommer tillSverige i tidig ålder förordas att hemspråksundervisningen koncentreras tillförskolan och lägre stadier. Hemspråksundervisningen bör vidarekunna förläggas utanför det ordinarie schemat. Det skulle enligt motionärernage möjlighet att samla barn från flera skolor och på så sätt skapa större ochmer homogena språkgrupper. Utskottet vill erinra om att principerna för rätten tillhemspråksundervisning behandlades vid /85 (proposition1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:12, rskr. 1984/85:149). Utskottet kankonstatera att bestämmelserna om rätt till hemspråksundervisning harpreciserats genom beslut av regeringen. Utskottet vill hänvisa tillförordningen (SÖ-FS 1987:72) med föreskrifter om elevers rätt till hemspråksundervisningi och gymnasieskolan. I denna uppställs, förutom kravet att elevenhar ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk i hemmet två villkor,nämligen dels att minst en av elevens föräldrar (vårdnadshavare) har ett annatspråk än svenska som sitt modersmål och använder det språket i sitt umgänge medeleven, dels att eleven har etablerade kunskaper i hemspråket. De nya reglernaför elevers rätt till hemspråksundervisning tillämpas fr.o.m. höstterminen1987. Med hänvisning till de nya bestämmelserna föreslårutskottet att motion 1986/87:Ub828 yrkande 18 avslås av . Motion 1986/87:Ub826 (fp) aktualiserarinvandrarungdomarnas problem i vad gäller deras språkutveckling i Sverige.Motionärerna anser att invandrarungdomarnas språkkunskaper är otillräckligabåde i hemspråket och i svenska. Detta medför problem på olika områden. Mångainvandrarelever avbryter sålunda sina studier och går oftare arbetslösa änsvenska ungdomar. Undervisningen i svenska som andraspråk som ges till invandrarelevernaär enligt motionärerna inte anpassad efter dessa elevers speciella behov. Motdenna bakgrund föreslås att svenskämnet delas i två ämnen i hela utbildningsväsendet.Dessa skall vara svenska som förstaspråk och svenska som andraspråk. Båda skallge behörighet till högre studier. Detta bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 8). Utskottet vill först erinra om gällande bestämmelser i 10kap. 48-54 §§ gymnasieförordningen (SFS 1987:743). Extra undervisning i svenskakan enligt förordningen dels anordnas i form av stödundervisning, dels ske iutbyte mot timmar i den ordinarie undervisningen och därmed ha formen avundervisning i svenska som andraspråk. Den sistnämnda undervisningen skallomfatta minst . Enligt bestämmelserna i förordningen skallundervisningen läggas upp "med hänsyn till varje elevs kunskapsnivå ochsituation i övrigt..." (53 §). Beträffande yrkandet att även ämnet svenskasom andraspråk skall ge behörighet till högre studier medger inte bestämmelsernadetta, då betyg inte sätts i detta ämne i gymnasieskolan (54 §). SÖ har på uppdrag av regeringen utvärderat den extraundervisningen i UbU 1987/88:6 svenska i gymnasieskolan. På grundval av tvådelundersökningar beträffande resursutnyttjandet resp. språkfärdigheterna hostvåspråkiga gymnasieelever har SÖ avgett en rapport till regeringen den 1september 1987 (SÖ 5050-85:1118). Däri konstaterar SÖ bl.a. att behovet avundervisning i svenska som andraspråk endast täcks till ungefär trefjärdedelar. Anledningen härtill är enligt SÖ att ämnet svenska som andraspråkhar oklar status, att det är brist på behöriga lärare och att elevernas behovär skiftande. SÖ föreslår vissa åtgärder i syfte att förbättra undervisningen.Ämnet svenska som andraspråk bör få studeras antingen i utbyte mot detordinarie svenskämnet alternativt annat ämne eller som utökad studiekurs. Omstudierna i svenska som andraspråk omfattar minst per årskursskall betyg sättas. Detta betyg skall dock inte ge behörighet till högrestudier. Komplettering och eventuellt prov bör krävas för antagning tillhögskolan enligt SÖ:s förslag. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt attinvandrareleverna på det gymnasiala stadiet ges en undervisning i svenska somär anpassad efter deras individuella behov. Enligt vad utskottet erfarit beredsfrågan om undervisningen i svenska som andraspråk inomregeringskansliet. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att vissa av motionärernasförslag redan är tillgodosedda genom den utfärdade gymnasieförordningenföreslår utskottet att avslår motion 1986/87:Ub826 yrkande 8. I motion 1986/87:Ub223 (c) berörs förhållandena iTornedalen där finska språkets ställning enligt motionären bör förstärkas.Motionären föreslår att elever på låg- och mellanstadierna i skolorskall erbjudas möjlighet att Väsa finska som nybörjarspråk. Utskottet vill först erinra om den senaste förordningenmed föreskrifter om hemspråksundervisning (SÖ-FS 1987:72). För att erhållahemspråksundervisning krävs det enligt denna förordning att eleven har ettannat språk än svenska som dagligt umgängesspråk i hemmet (2 §).Tornedalsfinska elever är dock undantagna från denna bestämmelse och harsålunda rätt till hemspråksundervisning, även om finska inte är elevens dagligaumgängesspråk i hemmet (3 §). Utskottet vill dessutom hänvisa till denförsöksverksamhet med tvåspråkig undervisning som enligt vad utskottet erfaritkommer att starta vid i fr.o.m. /89.Försöksverksamheten kommer att bedrivas i samverkan med stad ochomfatta årskurserna 1-6 (SÖ-FS 1987:113). Försöksverksamheten skall bedrivas och utvärderas successivt av SÖ och i . Medhänvisning till 3 § i de redovisade föreskrifterna gällande hemspråksundervisningoch nämnda försöksverksamhet finner utskottet att motionens yrkande i stort ärtillgodosett, varför utskottet föreslår att motion 1986/ 87:Ub223 avslås avriksdagen. I motion 1986/87:Ub829 yrkande 1 begärs lagförslagangående skyldighet för kommuner att inrätta en finskspråkig utbildningslinjeinom eller Sverigefinsk skola, om andelen finskspråkiga invånare ikommunen är lägst eller om antalet finskspråkiga barn uppgår till minst 200barn i åldrarna . Utskottet vill först betona att målet förhemspråksundervisningen i UbU 1987/88:6 är aktiv tvåspråkighet (jfr prop.1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:12 s. 7 f, rskr. 1984/85:149). Vidare villutskottet peka på kommunernas möjlighet att fr.o.m. /87 anordnahemspråksklasser och sammansatta klasser på låg- och mellanstadiermed tillämpning av ramtimplaner. SÖ har fått regeringens uppdrag att utvärderaramtimplanerna och skall avge en första rapport.Enligt förordningen om pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkigaelever (1986:7) får tvåspråkig undervisning även bedrivas på högstadiet.I anslutning härtill pågår fr.o.m. /86 i vissa kommuner pedagogiskutvecklingsverksamhet med särskild inriktning på kvalitetsfrågor iundervisningen i finska (jfr UbU 1984/85:12 s. 15). Intresset för denna utvecklingsverksamhetför finskspråkiga elever har successivt ökat och bedrivs i 14kommuner. Enligt utskottets uppfattning finns det mot denna bakgrundgoda möjligheter för kommunerna att anordna finskspråkig undervisning med hänsyntill lokala förutsättningar i vad gäller elevunderlag m.m. En författningsmässigreglering av skyldigheten att anordna finskspråkig undervisning i enlighet medmotionsyrkandet är därför inte nödvändig och skulle enligt utskottets meningkunna ge ett totalt sett sämre resultat i jämförelse med den verksamhet som nugällande bestämmelser beträffande hemspråksklasser och sammansatta klasser samtpågående utvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever ger utrymme för.Utskottet föreslår därför att avslår motion 1986/87:Ub829 yrkande 1. Motion 1986/87:Ub830 (c) behandlar vissa frågor i vadgäller undervisningen och invandrarpolitiken. Motionären anser att riktlinjernaför invandrarpolitiken inte längre "avser en kulturpolitik för språkligaminoriteter" utan blir "ett instrument för assimilering avinvandrarna." På skolområdet bör enligt motionären minoritetsgruppernasrätt till medinflytande i skolplanering m.m. slås fast. Yrkande 1 innebär attriksdagen hos regeringen begär förslag till nya riktlinjer förminoritetspolitiken avseende språkliga och etniska minoriteter. Utskottet vill erinra om beslut om riktlinjerför invandrarpolitiken vid 1985/(prop. 1985/86:98, SfU1985/86:20, rskr. 1985/86:301). Genom detta beslut, som fattades med bredpolitisk enighet, befästes de tidigare fastställda målen för invandrarpolitiken- jämlikhet, valfrihet och samverkan - och preciserades närmare. uppfattning bör nuvarande riktlinjer för invandrarpolitiken liggafast, varför utskottet avstyrker bifall till motion 1986/87:Ub830 yrkande 1. I samma motion anförs vidare att skolans undervisning börförmedla en Sverigebild som inte utesluter de språkliga och etniskaminoriteterna "som en medskapande kraft i historia ochnutidsutveckling". I,yrkande 2 begärs hos regeringen förslag om hur enförändrad Sverigebild kan utvecklas och införas / undervisningen. Gällande läroplaner för ungdomsskolan ger enligtutskottets uppfattning goda förutsättningar att bedriva undervisning ominvandrarfrågor i enlighet Utskottet vill härvid peka på vad som anges i UbU1987/88:6 läroplan för (Lgr 80) beträffande principerna för urvalav stoff. "Internationella förbindelser spelar en allt störreroll. Det är nödvändigt att i skolan välja stoff som låter eleverna inse vårtsamhälles internationella beroende och därmed vikten av internationellakontakter och internationellt samarbete. Samhällsorienterande ämnen, bild ochmusik spelar liksom litteraturläsning stor roll. Invandrarelever och derasföräldrar kan vara en stor tillgång för att förmedla kännedom om andra länderskultur. Det är skolans uppgift att fostra eleverna så att de känner solidaritetmed andra länder, folkslag och kulturer. Det är också skolans uppgift attfostra eleverna att förstå och känna samhörighet med minoritetsgrupper inomvårt eget land..." (s. 31) Enligt vad utskottet erfarit görs stora insatser av olikamyndigheter och organisationer för att sprida kunskap om invandrar- ochflyktingfrågor. Bl.a. har statens invandrarverk () drivit ett projekt , varvid skolväsendet har varitden största avnämaren i vad gäller information och personalfortbildning. Enligtvad utskottet inhämtat kommer SIV:s ambitionsnivå att ligga fast i fråga omdess opinionsbildande verksamhet till barn- och ungdomar i förskolan ochungdomsskolan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub830yrkande 2. 1 samma motion (yrkande 3) tas undervisningen i svenskasom andraspråk upp. Enligt motionären finns det inte tillräckligt mångabehöriga lärare för att täcka behovet av sådan undervisning. Därför begärsförslag om behörighetsregler och kompletteringsutbildning för lärare i ämnetsvenska som andraspråk. Utskottet vill först understryka vikten av attinvandrareleverna ges en kvalitativt god utbildning i svenska som andraspråkoch att den förmedlas av behöriga lärare. Behörighetsvillkor för tjänster somlärare med undervisning i svenska som andraspråk och bestämmelser förinrättande av tjänster i detta ämne är angivna för såväl somgymnasieskolan i gällande skolförordning (bilaga 1 och bilaga 2 till 15 resp.16 kap. skolförordningen ). SÖ har vidare givit ut allmänna råd om lärare förundervisning i svenska som andraspråk på låg- och mellanstadierna i (SÖ-FS 1985:146). I övrigt vill utskottet erinra om beslut om nylärarutbildning (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366) ochregeringens skrivelse 1986/87:163 om vissa frågor rörande innehållet igrundskollärarutbildningen, vilken kommer att behandla underinnevarande . Med hänvisning härtill och till vad som i övrigt anförtsavstyrker utskottet motion 1986/87:Ub830 yrkande 3. Åberopande vad som anförts i det föregående hemställerutskottet 1. beträffande sammanslagning av statsbidragen titthemspråk och undervisning i svenska som andraspråk attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub314 och 1986/87:Ub826 yrkande 9, 2. beträffande regler för rätten tillhemspråksundervisning i grund- UbU 1987/88'6 skolan attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub828 yrkande 18, 3. beträffandeundervisning i svenska som andraspråk att avslår motion ]986/87:Ub826yrkande 8, 4. beträffandefinska som nybörjarspråk i att avslår motion1986/87:Ub223, 5. beträffandeskyldighet för kommuner att inrätta finskspråkig utbildningslinje inomgrundskolan eller Sverigefinsk skola attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub829 yrkande 1, 6. beträffanderiktlinjer för minoritetspolitiken attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub830 yrkande 1, 7. beträffandeförändrad Sverigebitd i undervisningen att avslår motion1986/87:Ub830 yrkande 2, 8. beträffandebehörighetsregler och komplelteringsutbUdning för lärare i ämnet svenska somandraspråk attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub830 yrkande 3. Närvarande: (), (), LarsSvensson (s), (), (), (),(), (), (), (m), (), (), (vpk), KerstinGöthberg (c) och (). Sammanslagning av statsbidragen till hemspråk ochundervisningen i svenska som andraspråk (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed "Utskottet har" och på s. 3 slutar med "och 1986/87:Ub826yrkande 9" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att ett nytt samlat resurssystem böromfatta såväl bidragen till som bidraget till hemspråksträning iförskolan. En samlad resurs med skolan som huvudman skulle underlätta förkommunerna att göra en mer långsiktig planering av stödet till enskildainvandrarbarn. För att uppnå en så god språkutveckling som möjligt är detviktigt att hemspråksundervisningen börjar vid tidig ålder. En samlad resursskulle ge möjlighet att förstärka undervisningen i förskolan. bör medbifall till motion 1986/87:Ub314 och med anledning av motion 1986/87:Ub826yrkande 9 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört om att slå samman UbU1987/88:6 statsbidraget till hemspråksträning i förskolan och statsbidragentill hemspråk resp. undervisningen i svenska som andraspråk i . dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande sammanslagning av statsbidragentill hemspråk och undervisningen i svenska som andraspråk attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub314 och med anledning av motion1986/87:Ub826 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Regler för rätten till hemspråksundervisning igrundskolan (mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "av " bort haföljande lydelse: Utskottet anser att hemspråksundervisningen börkoncentreras till försko-le-, låg- och mellanstadietid och atthemspråksundervisning endast undantagsvis kommer att behövas på högstadiet.Utskottet anser att de riktlinjer för rätten till hemspråksundervisning somförordas i motion 1986/87:Ub828 bör kunna utgöra en grund för den ytterligareprövning av hemspråksundervisningens organisation och omfattning som utskottetfinner nödvändig. Vad utskottet nu anfört om nya regler förhemspråksundervisningen i bör med bifall till motion1986/87:Ub828 yrkande 18 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffande regler för rätten tillhemspråksundervisning i grund skolan attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub828 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.