bet · GB01SfU19 · 1987-12-31 00:00:00 — om administration av socialförsäkring m.m. (prop. 1987/88:100) - .. SfU 1987/88:19 Utskottet behandlar i defta betänkande de i proposition1987/88:100, bil. 1 () iinder litt. Administration avsocialförsäkring m.m. upptagna anslagen B 1. och B 2.Allmänna försäkringskassor, jämte motioner.. Regeringen har under punkt B 1(s. 21-23) föreslagit att till för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Regeringen har under punktB 2 (s.24-27) föreslagit att till Allmänna försäkringskassor för /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88:Sf208 av och Bo Finnkvist (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökade informationsinsatser från . l987/88:Sf230 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att bevara försäkringskassornaslokalkontor. 1987/88:Sf260 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts om årlig redovisning av ATP-poäng på den slutliga skattsedeln. 1987/88:Sf261 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverförande av tjänster och lönemedel m.m. från tillförsäkringskassorna. 1987/88;Sf285 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omytterligare terminaler till försäkringskassornas lokalkontor. 1 1987/88. 1987/88:Sf295 av WiggoKomstedt (m) vari yrkas att hos regering- 1987/88:19 en begär sådan'ändring i förordningen om skyldighet för de allmänna försäkringskassprna att lämna uppgifter till andra myndigheter (1980:55) att . . . det skall föreligga en skyldighet för försäkringskassa att underrätta kronofog demyndighet då det gäller straffade personer. 1987/88:5(302avKarl-Erik m.fl. (vpk) vari yrkas 1.att fill Allmänna försäkriiigskåssor'för /89 anslår34 . utöver vad regeringen föreslagit för förstärkning avhandläggningen av arbetsskadeärenderi. 1987/88:Sf305av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts rörande arvodering av ledamöter jsocialförsäkrihgsnämhder. 1987/88:Sf308av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringskassansrätt att tillsätta och entlediga tjänstemän. ,de allmänna försäkringskassorna samt de lokala organ som regeringen bestämmerhar enligt 1 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) hand om denallmänna försäkringen. Riksförsäkringsverketär central förvaltningmyndighet för ärenden som rör den allmänna försäkringen,delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen, allmänna barnbidrag ochbidragsförskott samt för vissa utbetalnings-ärenden. Verkets uppgift ärhuvudsakligen att leda och utöva tillsyn över administrationen av försäkrings-och bidragssystemen, svara för uppföljning och utvärdering, vara part isocialförsäkringmål och utbetala vissa typer av förmåner. Vidare svararriksförsäkringsverket för handläggningen av bl.a. yrkesskadeförsäkring samtärenden enligt vissa äldre författningar. Försäkringskassorna,som är 26 till antalet, finns för varje landstingskommun och kommun som intetillhör landstingskommun. De är fristående offentligrättsliga organ med egnastyrelser. Försäkringskassornas huvudsakliga uppgift är att handlägga enskildaärenden inom försäkrings- och bidragsområdet. Antalet årsarbetare var som högstår 1981 med 17 050 och har därefter successivt minskat. Under budgetåret1987/88 var antalet årsarbetare 14 500. Kostnaderna för försäkringskassornasadministration finansieras fill över ett förslagsanslag i budgeten.Resterande av kostnaderna finansieras rried arbetsgivaravgifter ochegenavgifter från inkomsttitel på statsbudgeten. Anvisade medel fördelas avriksförsäkringsverket mellan de olika försäkringskassorna. Inomsocialförsäkringsadministrationen har pågått ett omfattandeföråndringsarbete. Genom riksdagsbeslut fastladesriksförsäkringsverkets roll och uppgifter som central förvaltnings- ochtillsynsmyndighet inom socialförsäkringsområdet samt arbetsfördelningen mellanverket och försäkringskassorna. Handläggningen av det stora flertalet enskildaförsäkringsärenden här-successivt anförtrotts kassorna. pågårinom försäkringskassorna ett utvecklingsarbete där strävan att decentraliseraverksamheten från centralkontoren till lokalkontoren är en SfU 1987/88:19viktig del. I budgetpropositionen anför departementschefen att inriktningen börvara att det övei-vägande antalet ärendetyper som handläggs inomsocialförsäkringsområdet bör decentraliseras till lokalkontoren. Decentraliseringenbör i huvudsak vara genomförd till /92 men hänsyn bör tas tillolika kassors förutsättningar. Inom pågår ett översynsarbete införanslagsframställningen för budgetåret 1989/90.löversynsarbetetkommerverketattbl.a. belysa effekterna för verkets del av denpågående decentraliseringen av försäkringsärenden från central- tilllokalkontoren. Vidare har under /87 en översyn avadministrationen av socialförsäkringen inletts inom . Syftetmed översynen är att ge underlag till ett mera långsiktigt ställningstagandetill administrationens resursbehov. Översynen skall särskilt beakta sambandenmellan införandet av teknikstöd, decentraliseringen av ärendehandläggningen ochde allmänna försäkringskassornas lokalkontorsnät. Avsikten är att resultatet avöversynen skall redovisas budgetproposition. I motion Sf261 begär m.fl. etttillkännagivande av att personal och lönemedel bör kunna överföras frånriksförsäkringsverket till försäkringskassorna. En sådan överföring bör enligtmotionärerna vara möjlig eftersom många av verkets tidigare arbetsuppgifterflyttats över till kassorna. Man bör även se över riksförsäkringsverketsnuvarande verksamhet. Utskottet har tidigare behandlat liknande motioner, senasti sitt av godkända betänkande SfU 1986/87:16. Utskottet erinradedärvid om att ansvarsfördelningen mellan ochförsäkringskassorna fastlagts av regering och riksdag (prop. 1982/83:127, SfU24, rskr. 342) samt att handläggningen av det stora flertalet enskildaförsäkringsärenden successivt anförtrotts kassorna. Utskottet förutsatte attriksförsäkringsverket fortlöpande verkade för att en decentralisering avverksamheten till regionala och lokala organ skedde så långt detta var möjligt. Som ovan nämnts pågår ett översynsarbete inom såvälriksförsäkringsverket som . Utskottet anser att resultatet avdessa översyner bör avvaktas och avstyrker därför bifall till motion Sf261. Kassorna är genom ett terminalnät anslutna till riksförsäkringsverketscentrala dataanläggning. Vid dataanläggningen förs centrala register över deförsäkrade med information av betydelse för handläggningen av ärenden vidförsäkringskassorna. Med hjälp av dataanläggningen bearbetas uppgifter frånkassorna om beslut i försäkringsärenden och verkställs i huvudsak utbetalningav förmånerna. har i uppdrag att i samråd medstatskontoret och i nära samarbete med försäkringskassorna genomföra ettutrednings- och utvecklingsarbete och praktisk försöksverksamhet avseendeADB-verksamheten, den s.k. FAS 90-utredningen. Utrednings- ochutvecklingsarbetet skall bl.a. belysa olika alternativ med spridning avregister och datorresurser på regional och lokal nivå. Riksförsäkringsverketväntas redovisa utredningsresultatet till regeringen . Riksförsäkringsverkethar för /89 yrkat ersättning för 1 * 1987/88. ytterligareADB-kostnader med 36 milj. kr. avseende främst utbyte av StU 19ö//öö.iy förslitnaterminaler vid försäkringskassorna. I propositionen har anslaget räknatsupp med ca 14 milj. kr. för ADB-kostnader i avvaktan på att FAS 90-utredningensresultat redovisas och ställning kan tas angående den långsiktigainriktningen av teknikstödet. därefteråterkomma till regeringen angående medel för den anskaffning som I motion Sf285 anser m.fl. att åtgärderomgående bör vidtas för att utöka antalet terminaler vid försäkringskassornas lokalkontor. Motionärerna påpekar att terminalnätet numera är underdimensionerat. Sedan ADB-systemet utformades har ärendemängden ökat, regelsystemet förändrats och tekniken utvecklats. Kontorens terminalutrustning har inte förnyats eller utökats i motsvarande omfattning. Genomförandet av den s.k. , timsjukpenningreformeni slutet av har ytterligare ökat behovet av fler terminaler. Frågan om formerna för försäkringskassornas framtidateknikstöd har varit föremål för utredning . Som ovan nämntskommer emellertid resultatet av FAS 90-utredningen att redovisas . Avpropositionen framgår att departementschefen då har för avsikt att ta förnyadställning till försäkringskassornas behov av ytterligare resurser förADB-kostnader. Mot denna bakgrund är enligt utskottets mening någon riksdagensåtgärd med anledning av motion Sf285 inte påkallad. Rätt till tilläggspension grundas på inkomst av förvärvsarbete.För varje år beräknas därför pensionsgrundande inkomst för försäkrad pågrundval av sådant arbete. tillgodoräknar därefter försäkradpensionspoäng sådan inkomst har fastställts. Tilläggspensionen iform av ålderspension beräknas sedermera i regel pä grundval av medeltalet avde femton högsta pensionspoängtalen. Storleken' av den utgående pensionenpåverkas även av andra faktorer såsom om vederbörande inte har tillgodoräknatspensionspoäng , inberäknat s.k. vårdar. utsänder individuell inforrriationtill försäkrade i vissa åldersgrupper om intjänade pensionspoäng, den framtidapensionens storlek m.m. Sålunda har information utsänts tillförsäkra- de i åldern och undervåren 1987 till försäkrade i åldern . Under innevarande budgetär skallinformation ske till personer som fyller 50 resp. . 1propositionen framhålls att det är angeläget med fortsatta riktadeinformationsinsatser. Under nästa budgetår bör därför individuell informationske till försäkrade som fyller 50, 60'eller . Behovet av information om den individuella pensionspoängentas upp i två motioner. I motion Sf208 av och Bo Finnkvistbegärs tillkännagivande om att information bör ske även till personer i åldern30-40 år. Motionärerna anser att man bör utöka målgruppen för informafion tillatt omfatta även yngre personer. Härigenom skulle man tidigare kunna förmåbl.a. kvinnor som deltidsarbetar att tänka över sin situation. 1 motion Sf260av och föreslås att den enskildes aktuellapensionspoäng redovisas på den slutliga skattsedeln. Detta skulleunderlätta för den enskilde att planera sin ekonomiska situation. Utskottet instämmer i att det är angeläget att de riktadeinformationsinsat- SfU 1987/88:19 serna fortsätter. Informationen bör dock iförsta hand ta sikte på äldre åldersgrupper. Eftersom alla försäkrade harmöjlighet att vända sig till för att få.ett preliminärtbesked om den framtida pensionens storlek och då dessutom beräkningen avpensionen blir mer osäker för yngre personer anser utskottet att det förnärvarande inte finns skäl att utöka informationen på sätt som begärts imotionerna. Motionerna Sf208 och Sf260 bör således avslås. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget B 1 . I propositionen har medel för försäkringskassornasförvaltningskostnader beräknats i enlighet med ett reducerat huvudförslag, sominnebär en reducering med 23 milj. kr. Reduceringen bör så långt möjligt görasgenom besparingar. har hemställt om betydande resursförstärkningar,ca 80 milj. kr., för att klara den kraftiga tillströmningen avarbetsskadeärenden. I propositionen föreslås att den engångsanvisning på 30milj. kr., motsvarande 220 tjänster, som försäkringskassorna beviljades /88 för handläggning av arbetsskadeärenden permanentas. Vidareföreslås att försäkringskassorna får ytterligare 100 tjänster förarbetsskadehanteringen. För övriga personalförstärkningar har därutöveranslagits 23,5 milj. kr. I motion Sf302 yrkar m.fl. att försäkringskassornaerhåller ytterligare 34 milj. kr. för förstärkning av handläggningen avarbetsskadeärenden. I sitt avgivna betänkande SfU 1987/88:2 antecknadeutskottet angående handläggningen av arbetsskadeärenden att enrad åtgärder vidtagits inom och försäkringskassorna föratt förbättra och effektivisera handläggningen av arbetsskadeärenden. Dessaåtgärder hade emellertid inte hunnit ge full effekt. Det fanns därför skål attavvakta utvecklingen. Utskottet förutsatte att regeringen noga skulle följautvecklingen och vidta de.åtgärder som kunde anses erforderliga.-Med hänsyntill att balansläget var oroväckande ansåg dock utskottet att regeringen skullelåta göra en analys av orsakerna till det ökande antalet arbetsskadeanmälningar.Riksdagen följde utskottet (rskr. Utskottet vidhåller vad som anförts i nämnda betänkande.Den förstärkning av tjänster hos försäkringskassorna förarbetsskadehanteringen som föreslås i propositionen får därför.för närvarandevara till fyllest. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion Sf302yrkande 1 och tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning tillanslaget B 2 Allmänna försäkringskassor. Huvuddelen av den verksamhet inom försäkringskassorna sominnebär kontakt med de försäkrade i form av upptagande av ansökningar angåendeolika försäkringsförmåner, utbetalning av förmåner, information etc. bedrivsvid kassornas lokalkontor samt vid filiale.xpeditioner som finns knutna tillvissa lokalkontor. I varje kommun finns minst ett lokalkontor. För närvarandefinns totalt 433 lokalkontor och 37 filialexpeditioner i landet. I propositionen anges att försäkringskassornas kontorsnätvid en genomförd decentralisering bör ha en sådan förgrening att medborgarna ialla delar av landetkan erbjudas en god service. En god service kräver en StU l9ö//öö:iyminimigräns för lokalkontorens befolkningsunderlag. Alltför små kontor medförbåde försäkringsmässiga och administrativa svårigheter. All den kunskap ochallsidighet som den vittomfattande verksamheten kräver kan i allmänhet inteupprätthållas på ett tillfredsställande sätt på alltför små enheter. Ävenprinciperna för den framtida administrationen som bör utmärkas av en organisationdär personalen kan utnyttja teknikstöd i syfte att medverka till god serviceoch ökad kvalitet i handläggningen leder till slutsatsen att en rimlig minstastorlek måste föreligga hos lokalkontoren och därmed hos detbefolkningsunderlag som kontoret skall betjäna. 1 glesbygder med långa avståndoch ringa befolkningsunderlag kan särskild hänsyn behöva tas vid utformningenav lokalkontorsnätet. Där geografiska eller koinmunikationsmässiga förhållandenså motiverar kan lokalkontoren kompletteras med olika organisationsformer. m.fl. hyser vissa farhågor beträffandekassornas framtida lokalkontorsnät. 1 motion Sf230 yrkande 1 begår de etttillkännagivande om insatser för att bevara kontorsnätet. I motionen föreslåsatt man innan en nedläggning eller förändring av ett lokalkontor sker - ochdetta skall inte enbart gälla i glesbygd - noga bör överväga om ytterligarearbetsuppgifter kan överföras från centralkontoret till lokalkontoret och ävenpröva om arbetsuppgifter kan överföras från annan myndighet till lokalkontoret, Utskottet instämmer i vad som i propositionen anförts omvikten av att försäkringskassornas kontorsnät är sådant att befolkningen i alladelar av landet erbjuds en god service. Med hänsyn till att frågan omförsäkringskassornas kontorsnät ingår i den översyn inom somskall redovisas i nästa års budgetproposition finner utskottet inte anledningatt nu närmare gå in på frågorna om det framtida kontorsnätets utformning. Motdenna bakgrund bör motion Sf230 yrkande 1 inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Bestämmelser om tillsättning av tjänster hosförsäkringskassorna återfinns i 18 kap. 13 § AFL. Enligt dessa bestämmelsertillsätts huvuddelen av försäkringskassornas tjänstemän av kassorna själva.Riksförsäkringsverket tillsätter dock direktör och enligt ett särskiltregeringsbeslut avdelningschefer och högre tjänstemän hos . och begär i motion Sf308ett tillkännagivande av att samtliga tjänster hos försäkringskassorna skalltillsättas av kassorna själva. Motionärerna anser att ansvarför både socialförsäkringen och de administrativa ledningsfunktionerna ledertill att kassornas befogenhet även borde omfatta tillsättning och entledigande avsamtliga tjänster hos försäkringskassorna. Utskottet behandlade en liknande motion i sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1985/86:19. Utskottet anförde därvid att denordning som gäller för tjänstetillsättningar hosförsäkringskassorna fastlades i huvudsak efter förslag av den s.k.RFV-översynen. I samband med införandet av rambudget för försäkringskassornaöverflyttades beslutanderätten vid tjänstetillsättningar hos kassorna frånriksförsäkringsverket till kassorna själva. Vissa högre tjänster skulle docktillsättas av , nämligen tjänster där det var vanligt medextern rekrytering framför allt frånandra kassor. ansågs ha de bästa förutsätt- 'iyö//öö.iy ningarnaatt tillsätta dessa tjänster. Enligt de regler som gäller ankommer det påregeringen att föreskriva vilka tjänster utöver direktören som skall Utskottet ansåg att avgränsningen av vilka tjänstervid försäkringskassorna som skall tillsättas av var välavvägd inte minst mot bakgrund av verkets roll som tillsynsmyndighet Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Sf308. Enligt 18 kap. 25 § AFL fastställs arvode och annanersättning till ledamot av socialförsäkringsnämnd av regeringen. I beslut den20 har fastställt arvoden m.m. för vissa uppdraginom verksamhetsområde. Av detta och senarekompletterande beslut av följer att annan ledamot änordförande samt suppleant i socialförsäkringsnämnd erhåller arvode med 250 kr.för månad och . Vidare gäller att en ledamot ellersuppleant som är anställd hos stat eller kommun eller hos annan arbetsgivarefår ersättning för de avlöningsförmåner som han går miste om när han ärtjänstledig från sin anställning för att fullgöra uppdraget. 1 motion Sf305 har påtalat att arvodesreglernamissgynnar de ledamöter i socialförsäkringsnämnderna som är egna företagare.Den nuvarande ersättningen motsvarar inte det verkliga inkomstbortfallet. Föratt socialförsäkringsnämnderna även för framtiden skall kunna ges en bredsammansättning bör det vara ekonomiskt möjligt för egenföretagare att kunnadelta och motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. Utskottet har inhämtat att reglerna för arvodering avuppdrag, bl.a. uppdrag som ledamot i socialförsäkringsnämnd, är föremål föröversyn inom . Översynen, som även skall avseegenföretagares ersättningsförmåner, beräknas bli klar under våren 1988.Utskottet anser att resultatet av översynen bör avvaktas och motion Sf305 bördärför inte föranleda någon åtgärd. Av 3 § förordningen (1980:995) om skyldighet för deallmänna försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra myndigheter följeratt försäkringskassa är skyldig att på begäran av kronofogdemyndighet lämnauppgift om bl.a. enskilds ekonomiska förhållanden. hemställer i motion Sf295 om sådan ändringi förordningen att försäkringskassa alltid skall underrättakronofogdemyndighet att pension har beviljats då det gäller straffade personer.Bakgrunden till motionen är att kronofogdemyndigheten i visst fall inte hardrivit in ett högt bötesbelopp trots att en straffad person uppburitsjukpension. Kriminalvårdsanstalt underrättar regelmässigt vederbörandeförsäkringskassa när en försäkrad intagits på anstalten. Kassan får däremotinte besked om att en person ålagts böter eller i övrigt ådömts straff. Enskyldighet för kassan att alltid underrätta kronofogdemyndighet att en straffadperson beviljats pension skulle i praktiken därför leda till att kassan måsteunderrätta kronofogdemyndighet om alla beviljade pensioner. Utskottet finnerdet lämpligare att kronofogdemyndigheten i förekommande fall utnyttjarsin rätt att med stöd av den nämnda förordningen få upplysningar SfU1987/88:19 från . I sådant fall kan kassans upplysning omfattade ekonomiska förhållandena i stort och inte bara frågan om pension beviljats.Utskottet anser följaktligen att motion Sf295 bör avslås. 1. beträffande ansvarsfördelningen mellanriksförsäkringsverket och försäkringskassorna attriksdagen avslår motion 1987/88:Sf261, 2. beträffande försäkringskassornasterminaler att avslår motion 1987/88:Sf285, 3. beträffande information ompensionspoäng att avslår motionerna 1987/88;Sf208 och1987/88;Sf260, 4. beträffande anslag tillriksförsäkringsverket attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100, bil. 7, punkt B 1 tillRiksförsäkringsverket för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 5. beträffandeanslag till allmänna försäkringskassor attriksdagen med bifall till proposifion 1987/88:100, bil. 7, punkt B 2 och medavslag på motion 1987/88:Sf302 yrkande 1 till Allmänna försäkringskassor /89 anvisar ett förslagsanslag av , 6. beträffande försäkringskassornaskontorsnät m.m. att avslår motion 1987/88:Sf230 yrkande 1, 7. beträffande tjänsletillsättningarhos försäkringskassorna att avslår motion 1987/88:Sf308, 8. beträffande arvodering av ledamöteri socialförsäkringsnämnd att avslår motion 1987/88:Sf305, 9. beträffande försäkringskassasuppgiftsskyldighet att avslår motion 1987/88:Sf295. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (sj, (), (),(), (), (), (), (). Margö (vpk), (), IngegerdAnderlund (s) och i (m). Reservation SfU 1987/88:19 Anslag till allmänna försäkringskassor (mom. 5) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "Allmännaförsäkringskassor" bort ha följande lydelse; Arbetsskadeförsåkringen som trädde i kraft den 1 juli 1977innebar väsentliga förändringar i förhållande till äldre lagstiftning. För demsom drabbats av arbetsskada har emellertid tillämpningen i praktiken kommit attbli en besvikelse. Den stora ärendeanhopningen vid försäkringskassor ochöverklagningsinstanser har också medfört sådana förseningar att många somskadats i sitt arbete inte får ut ersättning under sin livstid. Antalet anmäldaarbetsskador har ökat med . Utskottetanser att de åtgärder som vidtagits eller föreslagits för att möta den kraftigaärendeanhopningen är otillräckliga. För försäkringskassorna behöver därföranslås ytterligare medel för handläggning av arbetsskadeärenden på sätt sombegärts i motion Sf302 yrkande 1. bör således med bifall tillmotionen och med anledning av propositionen till Allmänna försäkringskassoranvisa ett förslagsanslag av . dels att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande anslag till allmännaförsäkringskassor att med bifall till motion 1987/88:Sf302 yrkande 1och med anledning av proposition 1987/88:100, bil. 7, punkt B 2 till Allmännaförsäkringskassor för /89 anvisar ett förslagsanslag av , Ansvarsfördelningen mellan ochförsäkringskassorna samt försäkringskassornas kontorsnät m.m. (mom. 1 och 6) och (båda c) anför: Genom sitt väl förgrenade kontorsnät kanförsäkringskassorna erbjuda allmänheten en god service. Det är viktigtatt detta kontorsnät kan bestå. Arbetsuppgifter bör därför så långt som möjligtöverföras från till försäkringskassorna samt frånkassornas centralkontor till deras lokalkontor. Härigenom kan detlokala ansvarstagandet ökas, vilket enligt vår mening är väsentligt. Man böräven överväga att till kassorna överföra arbetsuppgifter från andraverksamhetsområden. Dessutom bör möjligheter till samverkan med andra lokalaservicefunktioner tas till vara. Med hänsyn till pågående översyner avstår vi dockfrån att yrka bifall till motionerna Sf261 och Sf230 yrkande 1. Anslagtill allmänna försäkringskassor (mom. 5) SfU 1987/88:19 och (båda fp) anför: För att komma till rätta med problemen medarbetsskadehanteringen anser vi att en översyn av arbetsskadelagstiftningen ärmotiverad. Arbetsskadeförsäkringens tillämpning och behovet av riktlinjer förtillämpningen måste också utvärderas. Vi förutsätter dock att en sådanutvärdering fortlöpande görs inom inrättadearbetsskadebyrå. Enligt vår mening kan således problemet medförsäkringskassornas stora ärendebalanser inte lösas enbart genom flerhandläggartjänster, och vi yrkar därför inte bifall till motion Sf302 yrkande1. Försäkringskassornas kontorsnät m.m. (mom, 6) och (båda fp) anför: