bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion A467 ombilindu- AU 1987/88:13 strins nyckelroll för sysselsättning och ekonomi intebara i utan också för landet i dess helhet. Motionärernasynes emellertid enligt utskottets mening ha en kluven inställning tillbilindustriproduktion i . Man framhållerbilindustrins stora betydelse för sysselsättningen, men ifrågasätter utifrån bl.a. miljöaspekterna bilindustrins . produktionsinriktning ochbilismens allmänna utveckling. Motionärernas påstående, att det i dagensSverige helt saknas intresse att välja nya strukturer för produktion,processer och produktområden i miljövänlig riktning, är enligt utskottetsmening inte särskilt välgrundat. Svensk bilindustri satsar storaresurser på utveckling av bl.a. bättre motorer och avgasrening, men också påutveckling av kollektivtrafiksystem. Bilindustrin genomför för närvarandeomfattande investeringsprogram där ett syfte är att förbättraarbetsorganisation samt yttre och inre miljö i produktionen. Vad man frånsamhällets sida bl.a. bör göra, i stället för att kräva en "alternativproduktion" i planekonomisk anda, är dels att ställa härda inre och yttremiljökrav på bilproduktion och bilism, dels att ge bilindustrin goda produktionsbetingelseri . En stark och konkurrenskraftig transportmedelsindustri i Sverigetorde vara den viktigaste förutsättningen för att uppnå motionärernas krav påtryggad sysselsättning och på utveckling av miljövänliga kollektivtrafiksystemm.m. De frågor om sårbarheten som aktualiseras i rriotion A467är naturligtvis värda att beakta. Utskottet vill här upplysa om attLO-distriktet i och i tagitinitiativ till en studie av , den art som åsyftas i motionen. En förstudie harpåbörjats vid syftande till en kartläggning avsysselsättningen inom bilindustrin i samt effekterna av eneventuellt minskad bilproduktion. Bilindustrins strukturfrågor ägnas också enbetydande uppmärksamhet av olika myndigheter på central och regional nivå. Motionärernas syfte är således delvis tillgodosett genomde åtgärder som redan vidtagits. Något behov av en parlamentarisk utredning med den in-, riktning som föreslås i motionen föreligger inte enligt utskottets mening. Motion A467 avstyrks. . , 1 motion 1987/88:A49I behandlar och (båda fp) vissa frågor om sysselsättningsfrämjande åtgärder iÄlvsborgs län. Man framhåller att samtliga länsdel ar visar en positivutveckling: situation ger dock anledning till aktivaregionalpolitiska åtgärder. En fortsatt expansion av och densärskilda del som bildas av kommunerna samtkommunerna i , kallat , är önskvärd.Åtgärder som syftar till att öka tillväxten förutsätter god infrastruktur, inteminst goda kommunikationer och utbildning på högskolenivå. Rätt medicin förtill växt är inte att strypa aktiva tillväxtcentra, utan att uppmuntratillväxtprocessen och ge förutsättningar för näringsgeografiskaspridningseffekter kombinerat med direkta lokaliseringspolitiska åtgärder ivissa fall. De frågor som aktualiseras i motion A491 ominfrastrukturella förutsätt ningar för utvecklingen i ligger enligt utskottets mening inom ramen för länsmyndigheternas ordinarie verksamhet vad gäller planering 80 ochgenomförande av olika åtgärder. När det gäller vill AU1987/88:13 utskottetpeka på de betydande insatser som har gjorts inom ramen för arbetetmed det s.k. Uddevallapaketet som på olika sätt har kommit hela Inte minst har dessa särskilda insatser bidragit till att vitaliseradet kommunala samarbetet i regionen. Det är således inte påkallat med någonriksdagens åtgärd med anledning av motion A591 i här aktuell 1 motion A421 om kvinnornas ställning pä arbetsmarknadenav m.fl. (s) behandlas förhållandena i län.Motionärerna pläderar för mer projektverksamhet syftande till att motiverakvinnor för otraditionella yrkesval riktade mot verkstadsindustrin. Utskottet delar uppfattningen i motion A421 (s) attprojektverksamhet i olika former är ett bra sätt att motivera kvinnor förotraditionella yrkesval. Inte minst i glesbygden och i regioner med lågkvinnlig yrkesverksamhet behövs olika insatser med detta syfte. I flertalet länbedrivs projektverksamhet av den art motionärerna åsyftar. 1 allmänhetfinansieras sådana insatser av länsmyndigheterna inom ramen för ordinarieresurser. Regeringen har i proposition 1987/88:105 om jämställdhetspolitikeninför90-talet föreslagit ett särskilt bidrag för att hjälpa och stödja personersom geriomgår arbetsmarknadsutbildning inom yrkesområden som normalt ärdominerade av personer av motsatta könet. Detta förslag har utskottettillstyrkt i betänkandet AU 1987/88:17. Motion A420 bör därför lämnas utanytterligare åtgärd från sida. Lokaliseringsinsatser för diskuteras imotion A452 av m.fl. (s). Man framhåller att länets positivautveckling inte får skymmas av att framtiden rymmer problem och svårigheter. Ilänet finns få huvudkontorsfunktioner och den privata tjänstesektorn är liten ijämförelse med många andra regioner i landet. En lokalisering av både statligaoch privata tjänsteinriktade verksamheter till länet är enligt motionärerna behövligoch välmotiverad. Yrkandet i motion A452 om lokalisering av statliga ochandra tjänsteverksamheter till kan utskottet inte biträda. framhållit i ett tidigare avsnitt bör utlokalisering av statliga ochprivata verksamheter från inriktas på de prioriterade stödområdena.Motion A452 bör därför inte föranleda något initiativ frän sida. 1 detta avsnitt behandlar utskottet fyra motioner somberör samt en motion om utvecklingen i län. Utskottet hartidigare med anledning av regeringens förslag om särskilda regionalpolitiskainsatser i bl.a. delar av Bergslagen (prop. 1987/88:64, AU 14)behandlat ettstort antal motioner som berör Bergslagslänen inkl. och län.' Den negativa befolkningsutvecklingen iVärmlands län vände , och denna tendens har ytterligare förstärkts under det senas te året. Länet hade då ett inflyttningsöverskott på nästan 1 000, personer, vilket främst berodde på ökad inflyttning från utlandet. Länet hade balans i flyttningarna gentemöt bl.a. . Arbetslösheten i länet var som 81 6 1987/88. Rätlelse: S. 92 rad 2 Står: förslagsanslag Rättat till:reservationsanslag S. 93 rad 7 Står: reservationsanslag Rättat till:förslagsanslag högst 1982- 1983 då nivån låg pä . Den relativa arbetslösheten har AU1987/88:13 därefter minskat i något snabbare takt än vad som gällt för helariket. har dock länet en relativt hög arbetslöshet, , ochandelen personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är också hög. 1 vissa kommuner,främst och , ligger arbetslösheten kvar på en hög nivå. län har liksom haft minskadebefolkningstal . Denna tendens har dämpats 1987,men länet har fortfarande en relativt stor utflyttning till andra län.Omflyttningen inom länet är också betydande. ökar medan kommuner somHällefors, , och minskar relativt starkt.Arbetsmarknaden har varit ansträngd , men har de senasteåren förbättrats i samma takt som riksutvecklingen. Andelen förvärvsarbetandeav befolkningen i åldern 16 är lika med riksgenomsnittet. 1 fem motioner föreslås olika åtgärderför att främjautvecklingen i och län 1 motion 1987/88:A424av m.fl.(s) föreslåsenrad åtgärder för att främja regional utveckling och sysselsättning i Värmlandslän. Motionärerna framhåller att situationen i länet har förbättrats, menproblemen i länet är långt ifrån lösta. Det kommer att krävas avsevärdainsatser för att bygga upp en stark näringsstruktur i länet. Deregionalpolitiska ansträngningarna som göi-s för att rriotverka obalanserna ilandet motverkas enligt motionärerna av utbildnings- och forskningsresursernaskoncentration. Kraftfulla och planmässiga satsningar bör göras för att skapakreativa miljöer för utbildning, forskning och utveckling vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Vidare krävs fortsatt statligt stöd vid uppbyggande avlänets teknikcentra liksom åtgärder för att stimulera företagens forsknings-ochutvecklingsinvesteringar. Insatser för att öka förädlingsgraden av länetsråvaror är också angelägna. Kommunerna bör få bättre möjligheter till stöd föruppförande och upprustning av industrilokaler. Ett industricentrum i Torsbyoch ett stöd till introduktionsutbildning är andra angelägna åtgärder förVärmlands län enligt motionärerna, vilka också vill att länet prioriteras vidutlokaliseringav statliga verk och privata tjänsteverksamheter. Motionärerna framhåller vidare i motjon A424 attlänsmyndigheterna behöver större resurser för det regionala utvecklingsarbetet.Glesbygdsfrågorna uppmärksammas, och speciellt jordbrukets och turismens rolldiskuteras. Slutligen framhåller man att bör göras till ettförsöksområde för en kulturell ambitionshöjning som syftar till att påverkaden regionala utvecklingen. Motion 1987/88:A461 av och (båda c) behandlar sysselsättningsfrämjande åtgärder och regional utveckling iVärmlands län. Inledningsvis betonar motionärerna att trots rådandegoda konjunkturer uppvisar höga arbetslöshetssiffror. De norra och östradelarna av är värst utsatta för bristen på arbetsplatser. Värmlandbehöver ökade ekonomiska insatser för bättre vägar, lokaliseringsbidrag,utbildning och forskning, utveckling av nya brancher inom tillverkningsindustrinoch ökat glesbygdsstöd. Vidare uttalas att regeringen bör lämna mer långsiktigtstöd till lokala kvinnoprojekt i genom ett ökat läns- 82 1 motion 1987/88:A466 av (vpk) begärs ettsamlat åt- AU 1987/88:13 gärdspaket for . Inledningsvis konstateras attVärmland till sin näringsstruktur kan liknas vid inland och att mandärför inte bör dra för stora växlar på den positiva befolkningsutvecklingen ilänet. Länet är mycket sårbart inför de strukturförändringar som kan komma på1990-talet. Det behövs därför enligt motionären ett samlat grepp för särskildainsatser i arbetsskapande syfte för . En lång rad åtgärder föreslåsingå i ett sådant paket, bl.a. mineralprojekt, utbildning i småföretag, verkstadsindustriencentrumbildning, utbyggnad av naturgas- och vätgaspro-jekt, energiskogsodlingoch metanolproduktion samt inrättande av en särskild handelskammare försmåföretag med inriktning på tredje världen. Motion 1987/88:A486 av och (båda m) har parollen ett län med problem och möjligheter. För atten positiv utveckling skall ske av det värmländska näringslivet är det viktigtatt företagens kostnader hålls nere. Viktigast är enligt motionärerna en sänkningav skattetrycket. Motionärerna hemställer att ger regeringen tillkänna att en sänkning av skattetrycket är nödvändigt för en positivnäringsutveckling och för att yrkeskunnigt folk skall kunna rekryteras ochbehållas i länet. m.fl. (s) behandlar i motion 1987/88:A418den regionala utvecklingen i län. Motionärerna konstaterar attbefolkningsminskningen fortsätter och att behovet av nya arbetstillfällen ärstort. Länet är enligt motionärerna missgynnat när det gäller tilldelningen avregionalpolitiska medel. Vidare framhålls att ytterligare väginvesteringarbehövs, särskilt beträffande den s.k. Nord-Sydleden och för att få helavägsträckan utbyggd. En utbyggnad av är ocksåangelägen liksom att luftfartsverket tar ett ökat ekonomiskt ansvar för Örebroflygplats. Yrkesfrekvensen för kvinnor är låg i länets brukskommuner ochkomvux-organisationen bör därför enligt motionärerna förstärkas inomBergslagskommunerna. Utskottet vill inledningsvis påpeka att de båda län som behandlasi detta avsnitt har det gemensamt att betydande delar av dem ingår iBergslagen. Länens problem i fråga om sysselsättning m.m. är således till stordel av-hängig Bergslagsproblematiken som utskottet behandlat i betänkandet AU1987/88:14. 1 det föregående har utskottet också från mer principiella utgångspunkterbehandlat en del av de åtgärder som man i de här föreliggande motionerna villpröva på den regionala nivån. Det gäller anslagsfrågorna till länen,utlokalisering av statlig verksamhet och olika stödfrågor. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detförbättrade arbets marknadsläget och den mer balanserade befolkningsutvecklingen, särskilt vad gäller , inte innebär att behovet minskat av långsiktiga insatser med inriktning på näringslivet och infrastrukturen i vid mening. Som nämnts i det föregående tillhör delar av de båda länen Bergslagen, där långsiktiga och uthålliga insatser är nödvändiga från statsmaktenas sida. När det gäller Bergslagen har antagit särskilda åtgärdsprogram som har genomförts eller är under ge nomförande. I de delar av och län som ingår i åt gärdsprogrammet för Bergslagen, det gäller i vardera länet fem kommuner, 83 finnssåledes nu goda resurseratt föra vidare de många projekt som aktuali- AU1987/88:13 seras i motionerna. Det finns härutöver problemområden i de båda länen. Dettagäller främst de delar av som ingår i stödområde, men också vissa kom muner i län som inte ingår i Bergslagsdelegationens verksamhets område. De båda länsstyrelserna har fått kraftigt förstärkta länsanslag det senaste budgetåret, och det finns således goda förutsättningar att på regio nal nivå göra särskilda insatser i de områden som prioriteras av länsmyn- digheterna. De i motionerna föreslagna åtgärderna hör naturligen hemma i detta sammanhang. Andra förslag, främst de i motion A466 aktualiserade energiprojekten, är beroende av pågående utredningsarbete på central nivå och kan inte bedömas mot bakgrund av förhållandena i ett enskilt län. Den i motion A486 förordade sänkningen av skattetrycket i som regionalpolitisk åtgärd ligger enligt utskottets mening inom ramen för den regionalpolitiska utredningens uppdrag. Utredningen skall också studera åtgärder för att fä kvalificerad arbetskraft till regionalpolitisktprioriterade områden. Vad gäller de i motion A418 föreslagna vägprojekten vill utskot- . tet framhålla att planeringssystemet för vägutbyggnad är decentraliserat och att berörda myndigheter avgör vägklassificering och prioritetsordning i fråga om enskilda vägprojekt. Vad utskottet anfört leder sammantaget till att utskottetinte finner skäl föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna A418, A424,A461, A466 och A486 i här aktuella delar. Regionalpolitiska åtgärder som berör ,och behandlas i sammantaget tio motioner.Ytterligare fem motioner, som lämnats under deri allmänna motionstiden, berörförhållandena i . Dessa senare motioner kommer att tas upp avutskottet i samband med behandlingen av proposition 1987/88:64 angåendesärskilda regionalpolitiska insatser i m.m. Utvecklingen i de fem Norrlandslänen har under 1980-taletvarit negativ vad gäller flyttningsrörelserna. De inomregionala obalanserna mellan kust- ' område ochinland består. Liksom i flertalet andra län har dock situationen förbättratsdet . hade endast sju av 54 kommunernettoinflyttning. Detta antal ökade till 20 kommuner det senaste året.Befolkningsminskningen fortsätter dock i alla län utom Västerbotten.Norrlandslänen har också sammantaget den sämsta arbetsmarknadssituationen,vilket är särskilt uttalat beträffande där mer än hälften avkommunerna har en relativ arbetslöshet som varierar . 1 motion 1987/88:A422 av m.fl. (s) föreslåsett antal regio nalpölitiska åtgärder i . Inledningsvis framhåller man att lä net, i likhet med de flesta övriga län, har en minskande arbetslöshet. som helhet har dock upplevt den mest ogynnsam ma utvecklingen jämfört med andra län präglade av regional obalans. Med hänvisning till de särskilda insatser som gjorts i andra regioner ser motionä rerna det som logiskt med ett helhetsgrepp på situationen i . En radåtgärder föreslås, främst inom högskoleområdet samt beträffande AU 1987/88:13kommunikationer, bl.a. i fråga om utbyggnad av . Länsanslaget för regionalpolitiska åtgärder bör ökas ochstöd-områdesindelningen ses över. Fortsatta arbetsmarknadspolitiska åtgärder ärockså nödvändiga enligt motionärerna, som avslutar med en önskan att länetskall få del av statliga verksamheter som kan utlokaliseras. Även i motion 1987/88:A440 av och (båda m) föreslås en rad regionalpolitiska åtgärder för . 1 motionen pekas på den långsiktigt negativa utvecklingen i länet och den , , storasårbarheten inom basnäringarna. måste enligt motionärernasättas överst på prioriteringslistan över regionalpolitiska insatser.Länsanslaget bör räknas upp till minst 55 milj. kr. Kraftfulla satsningar börgöras på både utbildningsområdet och beträffande utvecklingscentra ochteknikspridning. Ett sysselsättningsprogram är också önskvärt. 1 motion 1987/88:A468 av och (båda c) om genomförande av Gävleborgspaketet framhålls att socialdemokraternaspolitik minskar möjligheterna till en positiv utveckling i alla delar avlandet. framhålls som ett län med goda framtidsmöjligheter. Än sälänge är optimismen stor, men länet är beroende av ekonomiskt stöd.Motionärerna pekar på att har haft den mest ogynnsammautvecklingen av arbetslösheten och en stor utflyttning avungdomar. De inomregionala problemen ökar, och särskilt landsbygden måsteerhålla sin rättmätiga del av de statliga insatserna. Motionärerna hemställer om ekonomiskt stöd för attgenomföra Gävleborgspaketet som framtagits av . Detta s.k.X-paket innefattar en rad projekt, varav en del påbörjats, som behöver medelför att kunna sättas i kraft. Motionärerna pekar särskilt på projektbeträffande fastbräns-leteknik och energiskogsodling. Insatser behövs också föratt stärka kvinnornas ställning pä arbetsmarknaden. I motion A468 yrkas vidare att hos regeringenbegär dels en redovisning av vilka sysselsättningseffekter som kommit länettill del genom löntagarfondernas placeringar, dels att en försöksverksamhetsker i , , och med avskrivning av den ärligastudiemedelsavgiften så länge man bor och arbetar i dessa orter. Motion 1987/88:A473äv m.fl (s)behandlar kvinnornas ställning på arbetsmarknaden i län.Arbetsmarknaden är svag för kvinnorna, och de inomregionala obalanserna ärstora. Motionärerna diskuterar en rad möjliga åtgärder för att brytakönsbundna yrkesval och pekar bl.a. på den försöksverksamhet som bedrivs ilänet. Motionen mynnar ut i ett krav om ett utökat anslag för projekt somsyftar till att stärka kvinnors arbetsmarknad i . I motion 1987/88:A479 av ,Måbrink (vpk) begärs enutvecklings plan för . Storfinansens kortsiktiga vinstintressen ses som huvudorsak till länets kris, men länet missgynnas enligt motionären också vid fördelning av statliga resurser. Motionären hänvisar till Gävleborgspaket som bör genomföras med hjälp av särskilda statliga me del. I motionen ges exempel på angelägna åtgärder inom utbildning, arbets marknad och kommunikationer samt inom det näringspolitiska och energi- 85 politiska området. Utskottet konstaterar att fyra av de fem motionerna omutvecklingen i AU 1987/88:13 tar sin utgångspunkt i detGävleborgspaket som har utarbetats av i län.Utskottet har också vid en uppvaktning frän länsmyndigheterna tagit del avlänets problem och möjligheter och därvid fått en bred genomgångav olika åtgärdsförslag med syfte att skapa nya utvecklingsförutsättningar ilänet. Med anledning av motionärernas krav om särskilda åtgärdervill utskottet erinra om de regionalpolitiska insatser som statsmakterna hargjort i . har drygt 200 rnilj. lämnats iregionalpolitiskt stöd till olika projekt. Dessa investeringar beräknas ledatill ca 1 000 nya arbetstillfällen. Andra företagsinriktade projekt genomförsinom ramen för Bergslagsprogrammet, där bl.a. och ingår.Regeringen har också medverkat vid tillkomsten av det regionala investmentbolagetSöderhamns samt vid tillkomsten av flera teknikcentra i länet. Inomarbetsmarknadspolitikens område har genomförts extraordinära insatser till enkostnad av ca 250 milj. kr. Utbildningsfrågorna har också getts hög prioritet, och enrad åtgärder för att stärka bl.a. högskoleutbildningen i länet har genomförts.Riksdagen har fattat beslut (prop. 1987/88:64, NU 14) om åtgärder somkommer bl.a. högskolan i /till del. I årets budgetpropositionföreslås vidare försöksverksamhet med förstärkt ingenjörsutbildning i ,och . Det s.k. Gävleborgspaketet, som presenterades av länsstyrelsenvåren 1987, har således varit ett viktigt underlag för de åtgärder somvidtagits . Alla projekt har emellertid inte varit möjliga attgenomföra i föreslagen form. Utskottet vill också framhålla att iGävleborgs län har fått kraftigt förstärkta resurser . Förinnevarande budgetär uppgår anslaget för regionala utvecklingsinsatser till 50milj. Länsmyndigheterna har således goda resurser att driva det regionalautvecklingsarbetet vidare. Detta gäller bl.a. de åtgärder som aktualiseras imotionerna, t.ex. projektverksamhet i syfte att vidga arbetsmarknaden förkvinnor i länet. Med hänsyn till länets strukturella problem och denogynnsamma utvecklingen är det enligt utskottets meningangeläget att regeringen på samma sätt som noga följer utvecklingen ilänet och vid behov vidtar erforderliga åtgärder. Utskottet vill framhålla attlänet även har starka sidor. Av stor betydelse är också det engagerade ochframåt-syftande arbete som under stor enighet bedrivs av länsmyndigheter kommuner,organisationer och enskilda. Förslaget i motion A468 om försöksverksamhet i delar avGävleborgs län med avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften får ansesbesvarat genom utskottets ställningstagande beträffande individinriktadestödåtgärder i ett tidigare avsnitt. 1 samma motion begärs också en redovisning av vilkasysselsättningsef fekter som kommit länet till del genom löntagarfondernas placeringar. Ut skottet vill här hänvisa till det svar som statsrådet detta år gav pä en interpellation av () om löntagar fondernas betydelse för näringslivet i . son harfondstyrelserna inte ett regionalpolitiskt ansvar eller något krav på AU1987/88:13 sig att begränsa sina kapitalplaceringar till den egna regionen, mendet finns å andra sidan inget som hindrar att ledamöternas regionala förankringavspeglar sig i de olika styrelsernas placeringar. Så har också enligtstatsrådet skett genom att Nordfonden redovisar en rad regionalaengagemang. Utskottet vill för egen del framhålla att senare i vårkommer att få en redogörelse för bl.a. löntagarfondstyrelsernas verksamhetunder . Med hänvisning till det anförda bör enligt utskottetsmening motionerna A422, A440, A468, A473 och A479 i här aktuella delar inteföranleda något särskilt initiativ från sida. Utvecklingsfrämjande åtgärderför länföreslås i fyra motioner. I motion I987/88:A409 av m.fl. (s) omförstärkning av statlig ADB-verksamhet m.m. i framhållsatt det är strategiskt mycket viktigt att stärka och vidareutveckla Sundsvallsoch hela datamiljö. Förslaget i budgetpropositionen ominrättande av : en systemvetenskaplig linje vid /högskolaär därför enligt motionärerna glädjande. Denna bör dock förstärkas med enadjungerad professur med inriktning mot administrativ informatik, föreslär motionärerna.Med hänsyn till behoven och möjligheterna i är det vidareangeläget att ett metodutvecklingscentrum kommer till stånd. Regeringen börenligt motionärerna låta utreda vilka ytterligare statliga centralaADB-verksamheter som kan bli föremål för en effektiv omlokalisering tillVästernorrlands län. () yrkar i motion 1987/88:A423 omlokaliseringsstöd till gruvbrytning i Rockliden i . En eventuellgruvbrytning i Rockliden skulle enligt motionären betyda ett sjuttiotalarbetstillfällen i en bygd som får allt svårare att behålla människorna. 1 motion 1987/88:A449 av och (båda c) hävdas att utvecklingen i är mycket oroande ochatt erforderliga insatser inte har kommit till stånd. Länets samtliga sju kommunerhar minskat sin befolkning . Det är enligt motionärernasuppfattning nödvändigt att samhället både genom generella politiska ochregionalpolitiska åtgärder och genom speciella satsningar på Västernorrlandtar sitt ansvar för detta hårt drabbade län. Beträffande åtgärder hänvisarmotionärerna till 15 olika motioner inom områdena utbildning, kommunikationersamt närings- och regionalpolitik, vilka har förelagts under året.Vidare framhåller man att länet bör prioriteras vid omlokaliseringar avstatliga verksamheter, att produktionsbegränsningar inom jordbruket inte börgälla samt att satsningar bör göras på utbildning ochkommunikationer. 1987/88:A493 av () begärsregionalpolitiska åtgärder för att lösa problem.