bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kombitrafikens utveckling, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att kombitrafikensprissättning bör ske utifrån dess egna kostnader. 1987/88:T87 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagentill Drift och underhåll av statliga järnvägar för /89 anvisarett reservationsanslag av , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlånefinansiering med 200 milj. kr. av reinvesteringar i stomjärnvägar, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringav reinvesteringar i stomjärnvägar med 556 milj. kr. utgörande likvid förförsäljning av egendom, i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagenavslår regeringens förslag att till Reinvesteringar i stomjärnvägar /89 anvisa ett reservationsanslag av , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt i motionen anförts omfinansiering av reinvesteringar i stomjärnvägarna, 6. att riksdagentill Nyinvesteringar i stomjärnvägar för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att 44 milj.kr. av likviden från utförsäljning av viss egendom skall användas för attfinansiera nyinvesteringar i stomjärnvägarna, 8. att riksdagentill Ersättning till för utveckling av godstrafiken anvisarett reservationsanslag av , för /89, Behandlasi utskottets , yttr.s 107 a 109 a 109 a /88: 19 9. att till Ersättningtill för köp av vissa tjänster för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 10. att bemyndigar regeringenatt för /89 göra omfördelningar och jämka kostnadsramarna föranslagen Dl, D2., D4., D5., D6., och D7. i enlighet med vad som anförts imotionen, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utgående reservationer. I987/88:T89 av m. fl. (m) vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om järnvägstrafiken. 1987/88:T90 av (c) vari yrkas 1. att riksdagenuttalar sig för att någon neddragning av persontrafiken på norra stambanan ejfår ske, 2. att riksdagenuUalar sig för att godstrafiken skall upprätthållas. 1987/88:T91 av och (båda m)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av SJ:s godsvagnar till speditions- och transportfö retag, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggandet av . 1987/88:T92 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omLjusdals kommun som knutpunkt för inlandstrafiken. 1987/88:T94 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att detframtida järnvägsnätet ochjärnvägstrafiken i bl. a. bör utredas i enparlamentariskt tillsatt utredning. 1987/88:T95 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nyjärnvägsorganisation, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omjärnvägsinspektionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deregionalpolitiska aspekterna och differentiering av de fasta och rörligaavgifterna för järnvägstrafiken, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtrafikhuvudmännen och uppdelningen av järnvägstrafiken i stomnät ochlänstrafiknät, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet påantalet dubbelturer för att underhålla järnvägsbanan. /88: 19 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikcentra, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsvolymen ijärnvägsnätet under kommande , 8. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kombitrafiken. Motionerframlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T203av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 50 anförts om en regionalsnabbtågsbana runt med anslutning till och , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 50 anförts ompendlingsförutsättningarna ////, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 48 anförts om . 1987/88:T204av m. fl. (fp) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 55 anförts om en upprustning av järnvägsnätet i sydöstra . 1987/88:T205av i och (båda c) vari yrkas 5.att begär att regeringen låter utreda alternativet Norge- 53Vänerlänken. 1987/88:T207av m. fl. (s) vari yrkas 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 54 anförts om behovet avjärnvägsupprustning i , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 54 anförts om den fortsattajärnvägsutvecklingen för . 1987/88:T208av m. fl. (c) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 421987/88:FÖ512 (c) anförts om järnvägsnätets roll ur totalförsvarssynpunkt. 1987/88:T209(delvis) av m.fl. (s) vari yrkas aU 55 som sinmening ger regeringen till känna vad i motion 1987/88:A428 (s) anförts omkommunikationer i . 1987/88:T2lI (delvis) av () vari yrkas att som 50-51 50-51 sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationeri . 1987/88:T212(delvis) av () vari yrkas att som 64 86 sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder för att komma till rätta medantalet tåg- och bildödade renar i . /88: 19 1987/88:T213 av BoLundgren m. fl. (m) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den spårbundna trafiken. 1987/88:T215av (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag om utbyggnad av Väster dalsbanan, 2. att beslutar attVästerdalsbanan även skall ingå i riksnätet och vara en stomjärnvägoch inte överföras till länsvägsnätet, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på trafik iDalarna, i syfte att tågtrafiken skall var den bärande trafikgrenen i länet. 1987/88:T216(delvis) av och (båda m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning påkommunikationerna i . 1987/88:T217(delvis) av Chariotte () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer i Kronobergslän. 1987/88:T222av och (båda fp) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1987/88:A485 (fp) anförts om att fördelningen av anslagna medel till västkustbanansdubbelspår anpassas så att utbyggnaden på sträckan färdigställas så snart det är tekniskt möjligt. 1987/88:T223av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägarnas utnyttjande i , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägstunnel genomHallandsåsen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional godsterminal iHässleholm. 1987/88:T224av och (båda m) vari yrkas 2. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motion 1987/88: A486 (m) anförts omnödvändigheten av vissa satsningar på järnvägförbindelser. 1987/88:T225av och (båda fp) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandeprioritering av alternativet för järnvägstrafiken i denlångsiktiga planeringen. 54 57 52 52 50, 53 50, 54 54 56 /88: 19 1987/88:T226 av YlvaAnnerstedt m.fl. (fp) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1987/88:A492 (fp) anförts om behov av försatt utbyggnad av spårbunden trafik iStockholms län, även efter att nu påbörjade projekt är färdiga. 1987/88:T227av m. fl. (c) vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1987/88:N335 (c) anförts om kommunikationer. 1987/88:T228 avPer-Richard Molén (m) vari yrkas 2.att avslår regeringens förslag att till länstrafikhuvud- 30mannen överföra vissa järnvägssträckor. Motiveringen till yrkandetfinns i motion 1987/88:A493 (m). 1987/88:T501av () vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 60 anförts om att SJ skall öka antalet rökfria platser, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 60 anförts om att SJ skall markeradam- och herrtoaletter i vagnar för personbefordran, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 60 anförts om att SJ skall skyltaom ortsnamn, sjöar, åar m. m. utmed järnvägen. 1987/88:T502av och (båda c) vari yrkas att 52 riksdagenbeslutar att utbyggnaden av dubbelspår på sträckanGöteborg-Kungsbacka-Frillesås skall ske i den takt som är praktiskt ochtekniskt möjligt och att tilldelningen av investeringsmedel skall anpassastill detta. 1987/88:T503av () vari yrkas att som 60 sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk sittplatsbiljett. 1987/88:T504av och (båda m) vari yrkas att som sinmening er regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggnad avbansträckan . 1987/88:T505av och (båda c) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 47 anförts om järnvägsförbindelse till , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 48 anförts om en fjärrtågsstationvid norra stambanan, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 48 anförts om järnvägsfrågor päSödertörn och i . 1987/88:T506 av GörelBohlin (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till enArlandabana att i enlighet med vad som framförts i motionen helt eller delvisfinansieras av näringslivet. /88: 19 1987/88:T507 av GörelBohlin och (båda m) vari yrkas 50 att hosregeringen begär förslag till byggande och finansiering av en Mälarbana på sättsom i motionen framförts. 1987/88:T508av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående byggandeav en järnvägstunnel genom . 1987/88:T509av och (båda c) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär att SJ får i uppdrag att utreda en järnvägsförbindelse Göteborg-Ulricehamn-Jönköping-Stockholm, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 61 sagts om tågpendelBoråsGöteborg. 1987/88:T510av () och () 55 vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av en fortsattupprustning av järnvägslinjen tillelektrifieringsstandard och behovet av en allmän förbättring av järnvägstrafikentill och från . 1987/88:T511av och (båda c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägstrafikmellan och . 1987/88:T512av m.fl. (s) vari yrkas att som sin 53 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägsförbindelsenNorge-Vänerlänken. 1987/88:T513av m. fl. (s) vari yrkas att som 61 sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning på tågtrafikeni . 1987/88:T514av Axel och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsnabbtågsprojektet . 1987/88:T515av () vari yrkas att beslutar att 31 hänförasträckan Åkers till stomjärnvägsnätet. 1987/88:T516av m.fl. (c) vari yrkas aU som sin 54 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående elektrifiering ochupprustning av järnvägslinjen . 1987/88:T517av i och 51 (båda vpk) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snabb utbyggnad av Bergslagspendeln. 1987/88:T518av () vari yrkas att som sin 62 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta förebyggande ochskadelindrande åtgärder i järnvägstrafiken. 2 1987/88. /88: 19 1987/88:T519 av BarbroSandberg (fp) och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att tåg som går igenom enkommuns centralort normalt skall göra uppehåll där i en utsträckning som gördet möjligt för kommunens invånare att i rimlig grad ha den egna kommunen somutgångspunkt för resor; 1987/88:T520av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringen begärförslag rörande en upprustning av järnvägsstationerna till en mer funktionelloch trivsam miljö. 1987/88:T521av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att höja säkerheten vidjärnvägskorsningar utan ljus- och ljudsignaler. 1987/88:T523av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av omedelbara åtgärder somleder till ett i alla avseenden godtagbart säkerhetssystem hos SJ. 1987/88:T524av () vari yrkas att i samband med åretsbehandling av trafikpolitiska frågor som sin mening ger regeringen till kännaatt persontågen i fortsättningen åter bör göra uppehåll i . 1987/88:T525av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en upprustning av Blekingekustbana. 1987/88:T526av och (båda c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigarelägggning avsnabbtågsprojektet . 1987/88:T527av och (båda fp) vari yrkas aft begär attregeringen låter utreda möjligheten för utbyggnad till dubbelspår på de imotionen nämnda järnvägssträckorna. 1987/88:T529av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande säkerheten vidjärnvägskorsningar. l987/88:T530avRolf Kenneryd m.fl. (c,m,fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om dubbelspår på västkustbanansamt godstrafiken . 1987/88:T531av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna angelägenheten av att SJ beaktar problemen med viltolyckor ochgenom uppsättning av viltstängsel vidta åtgärder för att minska dessa ienlighet med motionen. 52,59 52,53,71 37, 52 34, 52 /88: 19 1987/88:T532 av AlfSvensson (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad-i motionen anförts om byggande av den s. k. Götalandsbanan. 1987/88:T533av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av överföring avtunga vägtransporter till järnvägen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utveckling av biltågenpå , där subventionerade priser bör diskuteras med hänsyn till enförbättrad vägtrafikmiljö. 1987/88:T534av och (båda c) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elektrifiering och återuppbyggnad av Västerdalsbanan, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om , 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om banan , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabba tågförbindelsermellan och , 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om persontrafik till . 1987/88:T535av (m) och () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att beslut om projektet ochbansträckningen från snabbt bör fattas, 2. att som sin meningger regeringen till känna att SJ bör ta initiativ till diskussioner medSödertälje kommun om samplanering av stationsområdet Syd. 1987/88:T536av m.fl. (c,s,m,fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att persontrafik bör återupptas i lämplig omfattningvid . Idetta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag om en framtidajärnvägspolitik (kap. 7), en utvecklad kombitrafik (kap. 8) samt de anslagsfrågorsom berör SJ och (kap. 18), som lagts fram i proposition 1987/88:50om trafikpoUtiken inför 1990-talet. Avsnitt 7.10 om förstärkt järnvägsforskninghar dock utskottet redan behandlat i sitt betänkande om transportforskning (TU1987/88:18). Vidare behandlas förslaget i budgetpropositionen (prop.1987/88:100, bil. 8) om försvarsinvesteringar i järnvägen samt motioner somväckts dels med anledning av den trafikpolitiska propositionen, dels under denallmänna motionstiden . Underarbetet med dessa frågor har utskottet mottagit en rad synpunkter i form avuppvaktningar och skrivelser från myndigheter, kommuner, länsstyrelser,organisationer och enskilda. 44 34 51 69 Yttrandenfrån andra utskott /88:19 (FiU 1987/88:3y) och jordbruksutskottet (JoU 1987/88:3y) har yttrat sig över dedelar av den trafikpolitiska propositionen som berör resp. utskottsberedningsområde. Utskotten har vidare yttrat sig över vissa motioner.Finansutskottets yttrande som i huvudsak avser järnvägsfrågor är fogat tilldetta betänkande som bilaga. yttrande som endast till enmindre del berör järnvägsfrägor är i sin helhet fogat som bilaga tilltrafikutskottets betänkande /88:23 om miljö och energi. Järnvägstrafikenhar enligt propositionen allvarliga problem. Problemenåterspeglas i minskade trafikandelar, växande ekonomiska underskott samtotillräcklig investerings- och underhållstakt. har SJ:sekonomiska resultat försämrats. 1986 redovisades / ett underskott på drygt200 milj. kr. och en total resultatbrist på 430 milj.kr. när det statligtförräntningskravet inräknats. Prognoserna pekar nu enligt propositionenentydigt mot en fortsatt snabb försämring av resultatet om inte radikalaåtgärder vidtas. Resultatbristen beräknas med nuvarande förutsättningar uppgåtill 1,7 ä . De totala kostnaderna för staten genombl.a. bristande förräntning är emellertid betydligt större eller över 3miljarder kronor. Föredragandedepartementschefen anser att ett allvarligt hot är attinvesteringarna i järnvägssystemet släpar efter. SJ:s insatser för attförbättra persontrafiken har koncentrerats till de områden där järnvägensfördelar är mest uppenbara. Trots detta är den långsiktiga trenden för SJ:spersontrafik negativ med försämrad konkurrenskraft gentemot såväl bilismen somflygtrafiken. På godstrafikområdet har lastbilstrafiken på många viktigamarknadssegment tagit marknadsandelar, även om SJ återtagit endel av tidigare förlorade godsvolymer. Den långsiktiga trenden är emellertidför närvarande att SJ har svårt att hålla priser som ger acceptabel lönsamhetoch att behålla marknadsandelar både i förhållande till lastbilen ochsjöfarten. SJhar i skrivelser till regeringen klargjort de beskrivna problemen och denekonomiska kris affärsverket befinner sig i. SJ har därvid förklarat att man avegen kraft kan förbättra sitt årliga resultat med framtill . En förutsättning för detta är dock enligt SJ bl.a.att staten inför en vägtrafikmodell som ger én positiv resultateffekt för SJ år1990 med . Föratt närmare klarlägga de angivna problemen och få fram underlag för förslag till åtgärder har enligt föredraganden inom rameri för det trafikpoli tiska utvecklingsarbetet ett betydande analys- och utredningsarbete ut förts. Detta arbete finns redovisat i ett flertal rapporter och promemorior 20 som finns angivna i propositionen. Meden vägtrafikmodell avses att staten tar huvudansvaret för infrastrukturen ochatt SJ får betala fasta och och rörliga avgifter för att utnyttja spåret enligtsamma principer som bussar och lastbilar betalar för att utnyttja vägen. del av SJ:s verksamhet saknar enligt föredraganden företagsekonomiskgrund, men är motiverad av samhällsekonomiska skäl. För att åstadkomma eneffektiv järnvägsverksamhet krävs därför en klarare rollfördelning mellan SJoch staten. Statenhar ett ägarintresse i SJ i första hand för att trygga att transportmarknadenkan erbjudas en högkvalitativ och miljövänligjärnvägstrafik på de marknader därjärnvägstrafik kan konkurrera med andra transportmedel. SJ skall å sin sidasträva efter att få så stor marknadsandel av person-och godstrafiken i landetsom möjligt, men det skall enligt propositionen ske inom ramen för entågtrafikrörelse som drivs på sunda företagsekonomiska villkor. SJ skallutvecklas till ett modernt, effektivt och kundinriktat tågtrafikföretag med ensådan lönsamhet att det kan överleva av egen kraft. Detta förutsätter, anserföredraganden, att SJ ges likvärdiga konkurrensvillkor i jämförelse med andratrafikgrenar inte minst när det gäller statens sätt att behandla investeringari och underhåll av infrastrukturen. Avpropositionen framgår att det mot denna bakgrund och med hänsyn till SJ:sförslag om ett "samhällskontrakt" med staten har förts överläggningarmed företrädare för de politiska partier som är representerade i riksdagen.Partierna har i dessa överläggningar enats om ett antal utgångspunkter infören ny järnvägspolitik. Dessagemensamma utgångspunkter innebär bl. a. att det slås fast att järnvägen rättutnyttjad är ett miljövänligt och energisnålt masstransportmedel som har enviktig roll att spela i framtidens trafiksystem. Enligtföredraganden är partierna överens om att införa en vägtrafikmodell förjärnvägen. Vid avgiftssättningen skall järnvägens lägre miljö- och olyckskostnadbeaktas. Investeringarna i infrastrukturen skall på samma sätt som förväginvesteringar planeras pä samhällsekonomiska grunder. Deti grunden breda samförstånd som uppnåtts i synen på järnvägen är enligtföredraganden välkommet. Skall järnvägen ges förutsättningar att utvecklaslångsiktigt behövs en gemensam grundsyn på förutsättningar och . Genom en vägtrafikmodell byggd på de beskrivna principerna kanenligt propositionen järnvägen ges förutsättningar att öka sin konkurrenskraftoch utvecklas så att dess fördelar som ett niiljövänligt och energisnåltmasstransportmedel kan göra sig mer gällande på framtidens transportmarknad. Föredragandenanser att en särskild myndighet, benämnd , bör bildas med ansvar för'järnvägens infrastruktur. För utnyttjandet av infrastrukturen skall SJ betala avgifter. Med hänsyn till järnvägens ekono miska problem och betydelsen av ett samhällsekonomiskt synsätt är det enligt propositionen angeläget att vägtrafikmodellen kan genomföras sna rast. För att ha god beredskap, om förslaget godtas av , har regeringen tidigare beslutat tillkalla en särskild organisationskommitté som 21 har tilluppdrag attt utreda hur banveriet-skall organiseras. Kommittén TU1987/88:19 skall lägga fram förslag till hur nuvarande SJ kan delas upp i enaffärsrörelse för trafiken och ett banverk . I uppdraget ingår vidare att överväga för- och nackdelarmed en sammanslagning av och . Bakgrunden till detta är attdet finns många gemensamma uppgifter och behov av gemensam kompetens inom väg-och järnvägsområdena. Vissa kompetenser och arbetsuppgifter inom SJ:s banavdelningär emellertid unika för järnvägsdriften. bör enligt sina direktiv ägnasärskild uppmärksamhet åt säkerhetsfrågornas organisatoriska integrering i dennya järnvägsorganisationen. är SJ sin egen säkerhetsmyndighet somsjälv utfärdar normer och föreskrifter, utövar tillsyn och utreder olyckor ochincidenter. Det kan enligt propositionen riktas principiella invändningar motatt ett trafikföretag är sin egen säkerhetsmyndighet. I organisationskommitténsuppgifter ingår därför att utreda hur en järnvägsinspektion med självständigtansvar för säkerheten på järnvägsområdet bör inrättas. Målet skall vara attfinna en organisationsform som tillgodoser mycket högt ställda krav på ensäker järnvägstrafik. Vägtrafikmodellen föreslås omfatta hela det nuvarandebannätet. Det innebär att staten genom skall ha ansvaret för driftoch underhåll av detta bannät. Den nuvarande indelningen i ett affärsbanenätoch ett ersättningsberättigat nät liksom begreppen riksnäts- och prövningsbanorförlorar därmed sin betydelse. I likhet med vad som gäller t.ex. för vägarnabör i stället en indelning ske efter trafikmässiga grunder där en åtskillnadgörs mellan den interregionala trafiken mellan olika landsdelar och den lokalaoch regionala trafiken. I motion T66 (vpk) framhålls att bör finnas kvarinom SJ t. ex. organiserad som en särskild division. Enligt motionärerna ärjärnvägen ett sammanhållet system med egen teknik och logik men även ideologi.Järnvägssystemet bör därför byggas ut som en helhet. I motion T95 (c) framhålls att konstruktionen med att delaupp SJ i ett affärsverk och ett banverk skapar möjligheter för enframtidsinriktad järnvägstrafik. Motionärerna förutsätter att tar ettsamhällsekonomiskt ansvar för infrastrukturen.