bet · GB01SoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — I motion So266 av andre vice talman . (fp, c) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsåtgärder(yrkandet delvis). Motionärerna anför att en offensiv alkoholpolitikkräver informationsinsatser som vänder sig till ungdom, kvinnoroch till arbetslivet. Motionärerna förordar en kampanj som vänder sig tillde unga kvinnorna och särskilda insatser lill de anställda i arbetslivet. Det är idet sammanhanget enligt motionärerna väsentligt att projekten får en sådanutformning att mångfalden garanteras och all verksamheten kan I motion So273 av och ()hemställs alt hos regeringen begär förslag till åtgärder för allförverkliga i motionen nämnda alkoholfria sektorer. I motionen anges femalkoholfria "öar", nämligen trafiken, arbetslivet, ungdomsåren,blivande mödrar och alkoholister. Regeringen bör enligt motionärerna hävda ensådan alkoholfrihet genom särskilt insatt information, kampanjer m.m. har tidigare behandlat frågan om särskildainformationskampanjer mot droger. När det gäller brett upplagda kampanjer motdrogmissbruk har uiskottei tidigare anslutit sig till uppfattningen attintensiva riksomfattande informationsinsatser bör vara avgränsade i liden,bl.a. för att undvika att en mättnadseffekt uppkommer och all intresset mattasav (se t.ex. SoU 1982/83:26 s. 19). Utskottet har vidare framhållit attdroginformalionen framför allt borde komma in som ett led i olika reguljäraverksamheter, bl.a. i skolundervisningen (se SoU 1984/85:8 s. 6). Delta innebardock inte alt utskottet ställde sig avvisande lill tanken att det med vissamellanrum kan vara lämpligt med en större central kampanj mot drogmissbruk. Vid sin behandling av frågan i belänkandet SoU 1986/87:22yttrade utskottet att del ansåg det i och för sig angelägel med förstärktopinionsbildning mol langning och ökad medvetenhet om farorna medalkoholkonsumtion framför allt i ungdomsåren. Utskottet yttrade vidare (s.9). Det alkohol- och skall emellertidsom nämnts ovan (s. 5) intensifiera opinionsbildningen mol alkohol och droger.En kampanj mot langning bör i första hand behandlas av rådet vid planläggningenav olika informationsinsatser på drogområdet. Utskottet ser gärna att en nysådan kampanj åter kommer lill stånd men är inte berett alt förorda något riksdagensinitiativ med anledning av motion So215 (fp) yrkande 2, som alltså SoU1987/88:17 avstyrks. När det gäller en kampanj med huvudsakligt syfte attallmänt dra uppmärksamheten till alkoholfrågorna och förstärkaopinionsbildningen på området vill utskottet erinra om alt utskottet iyttrandet SoU 1986/87:2 y (s. 30) uttalat att det är angeläget att en sådankampanj kommer lill stånd. Med hänvisning härtill och till det inom detalkohol- och inledda arbetet anser utskottet motionSo272 (fp) tillgodosedd. Motionen avstyrks således. Frågan om alkoholfria "öar" behandlades avulskoltet i betänkandet SoU 1985/86:17 då utskottet bl.a. uttalade följande(s.8). De av motionärerna angivna sektorerna stämmer väl överensmed den målsättning för droginformalionen som har antagit. Som redovisatsovan bör informationen bl.a. betona vikten av helnykterhet under uppväxtåret, itrafiken och i arbetslivet. Belräffande alkoholfrihel för blivande mödrarinstämriier utskottet i alt särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de faror somalkoholkonsumtion under graviditet kan medföra. Utskottet har flera gångeruppmärksammat problemet med missbruk under graviditet, senast i betänkandet SoU1984/85:14 (s. 15). Utskottet delar också uppfattningen att alkoholskadade är isärskilt behov av tillgång till alkoholfria rniljöer. Det är angeläget medfortsatt förebyggande arbete inom dessa områden. Utskottet vidhåller sin ovan redovisade inställning ifrågan om särskilda informationskampanjer mot droger. Som redovisats ovan pågårför närvarande en kampanj mot droger riktad speciellt lill ungdom. anförde ser utskottet gärna en ny kampanj bl.a. motlangning. Det bör emellertid ankomma på del alkohol-och narkolikapolitiskarådet att bedöma om den pågående kampanjen bör följas av ytterligarekampanjinsatser och vilken inriktning en sådan kampanj i så fall skall ha.Utskottet avstyrker därför motionerna So224 (fp) och So237 (fp) yrkande 2.AN-rådet har vidare enligt vad utskottet inhämtat hållit seminarier såväl ommissbrukets konsekvenser för familjer och barn som om arbetsliv och alkohol. Isammanhanget finns även skäl att erinra om att det i budgetpropositionenberäknas 3,7 milj. kr. för insatser inom området Alkohol och arbetsliv. Vidareföreslås ett höjt organisationsstöd lill nyklerhelsorganisa-tionerna. Medhänvisning härtill och till vad utskottet ovan anfört om kampanjer avstyrkerutskottet även motion So266 (fp, c) såvitt nu är i fråga. Ovan nämnda synpunkter gör sig gällande även då del gällerbegäran om en kampanj för de alkoholfria "öarna". Sektorerna stämmersom utskottet tidigare anfört väl överens med den målsättning fördroginformation som antagit. Beträffande alkoholfrihel för blivandemödrar vill utskottet också hänvisa lill sina uttalanden i avsnittet Kvinnorsmissbruk i detta betänkande. Mol bakgrund äv det anförda avstyrks även motionSo273 (fp). Utskottet har ingen erinran mol den i propositionenföreslagna medelsanvisningen till upplysning och information på drogområdelm.m. Ungdomarsmissbruk SoU 1987/88:17 I motion So253 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökade resurser till drogfria aktiviteter i föreningslivet (yrkande 1).Motionärerna anför att del viktigaste medlet i kampen mot alkohol- ochnarkotikamissbruk är ett förebyggande arbete bland ungdomsgrupper somförhindrar att fler blir missbrukare. En betydande del av detta arbete görsenligt motionärerna av föreningsliv och ungdomsorganisationer, och för altdessa skall kunna erbjuda alternativ till den kommersiella ungdomskulturen ochgenomföra bra aktiviteter i drogfria miljöer för ungdom bör de ges ökaderesurser. I motion So220 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen hos regeringen begär intensivare insatser för all förebygga drogmissbruk i olika åldersgrupper (yrkande 5). Motionärerna trycker på del allmänpreventiva värde som ligger i att skapa drogfria ungdomsmiljöer där även föräldrarna kan engagera sig. Motionärerna framhåller vidare betydelsen av intensiva informationsinsatser för att förhindra att en ny missbruksvåg med,Crack och kokain slår ut nya grupper. De frivilliga organisationernas betydelse framhålls slutligen. ' 1 motion So278 av m.fl. (m) begärs enutredning om ungdomars alkoholmissbruk och förslag enligt vad i motionenanförts. Motionärerna anför att alkoholmissbruket börjar i allt lägre åldraroch bland ungdom som inte påverkas av ungdomsföreningarnas droginformation.Enligt motionärerna behövs för denna grupp kraftfulla åtgärder mot langning ochrigorös kontroll vid "disco" och andra nöjestillställningar. Enligtmotionärerna måste en genomgripande undersökning göras om ungdomensalkoholvanor, och förslag läggas fram i syfte att motverka det tilltagandealkoholmissbruket bland ungdomar och åstadkomma sundare ungdomsmiljöer. En sammanfattning av insatserna mot drogmissbruk blandungdom görs i bilaga lill årets budgetproposition. Därframhålls inledningsvis (s. 103) att de främsta insatserna mot olika former avdrogmissbruk sker i det dagliga livet människor emellan, i föreningar och genomövriga sociala kontakter. De viktiga insatser som görs av ungdomsorganisationernaunderstryks, och föredragande statsrådet anför i detta sammanhang all det ärangelägel all verksamheten inriktas på droginformation, socialkontaktverksamhet och bättre kamratstödjande verksamhet. Vidare erinras omBoman-gruppens uppgifter som bl.a. är att skapa drogfria ungdomsmiljöer. Medel lill drogförebyggande projekt fördelas av socialstyrelsentill främst riksorganisationer och till kommuner som i samverkan med organisationsli vet genomför lokala projekt. I budgetpropositionen (s. 145) anförs att drogförebyggande insatser som riktar sig till ungdomar är av särskild vikt, och för kommande budgetår föreslås under anslaget Bidrag till organisatio ner 8,1 milj. kr. för bidrag lill sådant projektarbete. Vidare fördelar statsbidrag för drogförebyggande insatser genom ungdomsor ganisationerna, och för detta ändamål beräknas 4,7 milj. kr. Medel för utvecklingsarbete bland barn och ungdomar lämnasockså från SoU 1987/88:17 allmänna arvsfonden. När det gäller antidrogområdethar sammanlagt 12 milj. kr. avsatts för att utveckla formerna för tidigainsatser mot drogmissbruk bland ungdomar. En särskild arbetsgrupp för tidigainsatser mot missbruk bland ungdom, den s.k. Timu-gruppen, leder arbetet.Gruppen har bl.a. gett ut skriften Röster om arbete bland ungdomar därungdomsledare redovisat sina erfarenheter. Inom gruppen pågår nu endokumentation av projektverksamheten. I utskottets yttrande SoU 1986/87:2 y uttalade ulskoltetbl.a. att hemmen och föräldrarna har ett grundläggande ansvar attmedvetandegöra barn och ungdomar om alkoholens skadeverkningar. Utskotteterinrade vidare om ofta uttalade stöd för alternativ nöjesverksamheti alkoholfri miljö (se bl.a. SoU 1984/85:14 s. 6). Enligt utskottets bedömning ligger såväl somregeringens tidigare uttalanden i denna fråga väl i linje med motionärernasönskemål om drogfria ungdomsmiljöer och om stöd till föreningsliv ochungdomsorganisationer för drogförebyggande arbete. Etl riksdagsinitialiv fårdärför anses obehövligt. Utskottet avstyrker således motion So253 (s) yrkande1, motion So220 (c) yrkande 5 samt motion So278 (m) i motsvarande del. För att belysa skolungdomens alkohol-, narkotika-, tobaks-och sniffnings-vanor har sedan början av 1970-talel låtitgenomföra enkätundersökningar bland elever i årskurserna 6 och 9.Undersökningarna har gjorts på riksrepresenlativa urval och genomförts årligenfrån 1971 lill 1982 av i första hand sociologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet. hade () delpraktiska ansvaret för genomförandet. års studie har CANansvaret för skolundersökningarna. sker vidareenkätundersökningar om alkohol- och narkolikavanor i samband med mönstringeninför värnplikten. CAN redovisar slutligen genom sitt regionalarapporteringssystem konfi-nuerligt förändringar i vanor och tillgång på drogeri hela landet. Utskottet konstaterar alt ungdomars alkoholvanor undersöksbl.a. genom de s.k. skolungdomsundersökningarna och vid mönstringen införvärnplikten. Något behov av ytterligare undersökningar har enligt utskottetsmening inte framkommit. Utskottet avstyrker därför motion So278 (m) även såvittnu är i fråga. I motion So253 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om förbättrad samordning avinsatserna gentemot ungdomar i riskzonen. Motionärerna frarnhåller att del ivarje kommun borde finnas grupper av operativa socialarbetare vars insatserkoncentreras och kvällar bland ungdomar som vistas i olämpligaungdomsmiljöer. Ansvaret bör enligt motionärerna i stor utsträckning ligga påsocialtjänsten samfidigt som det är nödvändigt alt arbetet bedrivs tillsammansmed polis och företrädare för skol- och fritidsförvaltningar (yrkande 2). I Strategi för droginformalion anförs (s.13-14) att det är nödvändigt med samverkan på alla nivåer för att den drogförebyggande verksamheten skall bli effektiv. 1 strategin upplyses vidare om att på 13 länsplanethar särskilda samvérksansgruper för den drogförebyggande SoU 1987/88:17verksamheten bildats. Detta har framför allt skett genoin den konferensverksamhetsom CAN och genomfört. Enligt planer skallkonferenser i syfte all stimulera samarbetet och fortbilda deltagarna ifortsättningen bedrivas med cirka två års mellanrum. I kommunerna kan enliglstrategin effektiva samverkansgrupper mellan socialtjänst, skola,fritidsverksamhet, kultur och polis underlätta del drogpoliliska arbetet. Enligt cirkuläret (1970:513 ändrat senast 1981:1228) fillsocialstyrelsen, , samtliga länsstyrelser,polismyndighe- . ter, länsskolnämnder, socialnämnder och skolstyrelser omintensifierat samarbete mellan socialnämnd, skola och polis, bör sådanasamverkansgrupper finnas i alla kommuner. Med anledning av de oroligheler som kom lill uttryckmidsommarhelgen lämnade regeringen ett uppdrag lill angående förebyg gande insatser inom . har i samband med redovisningen av utredningsuppdraget bl.a, framhållit behovet av intensi fierad upplysning om alkohol saml av förbättrade värd- och behandlingsmöj- , ligheter för ungdomar inom den s.k. högriskgruppen, dvs. ungdomar med många samverkande problem (PM 164/87 Om sociala problem, ordningspro- ; blem ochbrottslighet i samband med och andra allmänna festdagar). Parallellt med uppdraget lill uppdrogregeringen till att se över polisens verksamhet vid större och allmänna festdagar. I uppdraget angavs bl.a. en rad olika faktorer som borde belysa, t.ex. brottslighetens omfattning och struk tur, förändringar av ordningsläget, våldsbrottslighetens karaktär, polismyn digheternas samverkan, polisens samarbelsmeloder, rättsreglerna för poli sens ingripanden samt behovet av utrustning m.m. . , redovisade en rad olika åtgärder för att förbättra förhållan dena. I beslut uttalade regeringen alt de berördamyndigheterna fortsättningsvis skulle arbeta efter de förslag de självaredovisat. De skulle vidare se över hur samverkansformerna mellan lokala ochregionala myndigheter kan utvecklas. har redovisat uppdragettill regeringen , och rapporten kommer alt publicerasi PM-serie. uppdrogs åt brottsförebyggande rådet att närmareutreda brottslighetens omfattning och struktur och att följa upp myndigheternasverksamhet för all förebygga och beivra ordningsslörningar och brottslighet vidde ifrågavarande tillfällena. Utskottet delar motionärernas uppfattning all del ärviktigt alt socialarbe tare och andra vuxna finns bland ungdomarna i deras egna miljöer. Utskottet vill dessutom framhålla att föräldrarna givetvis är de som har största ansvaret för sina barn och ungdomar även . Som redovisats ovan har regeringen vidtagit åtgärder för all samverkan mellan olika berörda myn digheter skall förbättras och för alt särskilda insatser görs och andra större festdagar. Del åligger kommunernas socialtjänst att tillse att arbetet bedrivs på ett sådant sätt all olämpliga ungdomsmiljöer kan ' undvikas.Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motion So253 (s) SoU1987/88:17 yrkande 2. Frågor om samordning av insatser mot missbruk behandladessenast i utskottets betänkande SoU 1986/87:22 s. 14-17. för de riktlinjer som fastlades genom propositionen (1984/85:19) om ensamordnad och intensifierad narkotikapolitik. För en fullständig bakgrundhänvisas till detta betänkande. Utskottet har att behandla tre motioner (m och c) somrör frågor om samordning av insatser. Likalydande motioner behandlades senastutförligt av utskottet i del ovan nämnda betänkandet. I motion So233 av och ()hemställs om fillkännagivande av vad som i motionen anförts om en lokal ochregional samordning av resurser för bekämpande av narkotikamissbruket. Motionärernaförordar att man tillskapar samordnande organ, lokalt, regionall och centralt,för ledning av förebyggande verksamhet och bekämpande av narkotikabruk ochnarkotikabrottslighet. I varje kommun skall bildas grupper som kontinuerligtföljer narkotikafrågan. Förutom polis och sociala myndigheter bör det enliglmotionärerna finns representanter för Hem och skola, elevföreningar och såmånga aktiva ungdoms- och idrottsföreningar som möjligt. På länsplanel börmotsvarande organisationer samordna insatserna för narkolikabekämpning så attinga ärenden "faller mellan stolarna" på grund av traditionellamyndighetsgränser, I motion So279av () hemställs allriksdagen hos regeringen begär att länsstyrelserna tar initiativ lill bildandetav länsvisa arbetsgrupper med uppgift att inom resp. län öka informationen omalkohol och narkotika och dess verkningar saml i övrigt vidta åtgärder ämnadealt komma till rätta med problemen främst bland barn och ungdom i enlighet medriktlinjerna i motionen (yrkande 2). Utskottet konstaterade sammanfattningsvis i belänkandetSoU 1986/87:22 att önskemålen i de motioner som motsvarade nu aktuella So233(m) och So279 (m) i stort följer de linjer som angavs i propositionen om ensamordnad och intensifierad narkotikapolitik och som ställt sigbakom. Initiativ har lagils för att förbättra samverkan på olika nivåer.Utskottet underströk alt del på det lokala planet är som haransvaret för alt en samverkan mellan berörda institutioner verkligen kommerlill stånd. Utskottet ville däremot inte ange någon speciell organisatorisklösning för samverkan utan ansåg det viktigt alt formerna för samverkan blirberoende av olika lokala förutsättningar, som t.ex. kommunernas storlek och typsamt arten av de problem som är i fråga. Utskottetavstyrkte därför bifall lill då behandlade motioner. Utskottet vill med anledning av de nu aktuella motionernaockså erinra om vad som ovan (s. 13-14) redovisats om samordning av åtgärder för ungdomar i riskzonen och för att motverka uppkomsten av olämpliga ungdomsmiljöer. Utskottet vidhåller sin inställning alt del inte finns skäl för 15 någotriksdagsinitiativ i frågan och avstyrker rnotionerna So233 (m) och So279 (m)yrkande 2. Imotion So249 av () hemställs att skall ge regeringen , SoU 1987/88:17 till känna att nykterhels-och narkotikanämnder bör införas ialla kommuner (yrkande I). Utskottet behandlade likalydande motionsyrkanden ibetänkandena SoLI 1985/86:17 (s.24-25) och SoU 1986/87:22 (s.l7). 1 detsistnämnda betänkandet erinrade ulskoltet inledningsvis om alt utskottet isamband riied proposition 1979/80:1 om avstyrkt bl.a. en motionom möjlighet för kommunerna all inrätta särskilda nykterhetsnämnder vid sidanav socialnämnden (SoU 1979/80:44 s. 89 ff.). Därvid hade bl.a. uttalats att deindividinrikiade insatserna inom skall bedömas och handläggasmed utgångspunkt i helhetssynen och i ett samlat kommunalt ansvar gentemot denenskilde, medan del inte möter något hinder att anförtro viss allmäntförebyggande verksamhet på missbruksområdel åt annat kommunall organ, Ulskoltet anförde vidare all utformningen av den allmäntförebyggande verksamheten måste bestämmas av resp. kommun, varför utskottetinte kunde biträda ett förslag om alt alla kommuner som ett obligatorium skallha en viss typ av nämnd utöver vad nu gäller. Utskottet hänvisade vidare tillde kommunala drogpoliliska handlingsprogram som finns och ansåg att sådanaprogram i praktiken torde fylla syftet med motionsförslaget. Utskottet vidhöll sin uppfattning attyllerligare obligtoriska nämnder inte borde införas. Utskottet ville emellertidunderstryka värdet av specialkunskaper hos såväl den personal som har attarbeta med viss förebyggande verksamhet som inorn behandlingsverksamhelen.Uiskottei avstyrkte mot bakgrund av del anförda då behandlad motion. Metodutvecklingen inom kännetecknas förnärvarande av två motsatta utvecklingslinjer (se om detta bl.a.socialberedningens belänkande Missbrukarna, , Tvånget, SOU1987:22 s. 220-224). Den ena innebär en långtgående decentralisering ochintegrering av . Den andra utvecklingslinjen innebär en strävanefter att hitta former för en specialisering av arbetet inom ramen för enintegrerad socialtjänstorganisation. I ovan nämnda betänkande anförs (s. 222)bl.a. att mycket talar för att tendensen till "avspecialisering" inomsocialtjänsten är en viktig bidragande orsak till att insatserna för de tungamissbrukarna kommit att kännetecknas av allvarliga brister. En av socialtjänstlagens utgångspunkter är althelhetssynen skall vara vägledande för arbete. Detta måstegälla även i fortsättningen. Utformningen av den allmänt förebyggandeverksamheten måste vidare bestämmas av resp. kommun. Utskottet vidhåller sinuppfattning alt yllerligare obligatoriska nämnder inte bör införas ochavstyrker således motion So249 (c) yrkande 1, Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla följande. Dentidigare organisationen med nyklerhelsnämnder och tjänstemän som specialiserat sig på arbete med alkoholister gjorde alt särskilt kunskaper om arbetet med och behandlingen av lunga missbrukare samlades och kunde las till vara på ett positivt sätt som inte alllid är fallet. En stor del av dessa kunskaper gick förlorade i samband med omorganisation. Del är uiskottei uppfattning att behovet av sådan kunskap och erfarenhet av nyklerhelsvård " nu ärstort på många håll. Det är därför angeläget att finna organisatoriska SoU1987/88:17 termer som garanterar tillgång till erforderlig specialistkompetensinom missbrukarvården. Detta måste beaktas i det fortsatta arbetet med attutveckla . I budgetpropositionen föreslås . underanslaget H 3. Bidrag till organisationer. Från anslaget utgår bidrag tillsammanslutningar som ägnar sig åt rehabilitering av missbrukare m.m., bidragtill opinionsbildning inom drogområdet genom föreningslivet samt medel förorganisafionsstöd till nykterhelsorganisationer m.fl. Till drogförebyggande verksamhet genom organisationslivetberäknas för nästa budgetår 11,8 milj. kr. varav 3,7 milj. kr. tillarbetsmarknadens organisationer för insatser inom området Alkohol och arbetsliv.För bidrag lill sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare, lillsammanslutningar för stöd och hjälp ät narkotikamissbrukare samt tillorganisationer som bedriver rehabiliteringsarbete föreslås fådisponera sammanlagt 13,95 milj. kr. Vidare beräknas för organisalionsstöd 14,9milj. till vissa nykterhetsorganisationer, . lillNykterhetsrörelsens landsförbund och drygt 3 milj. kr. I motion So223 av och ()hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna all föreningenFamiljehemmens riksförbund bör kunna beviljas statligt stöd för sin verksamhetfrån anslaget H 3. Bidrag till organisationer (yrkande 1) samt att riksdagentill Bidrag lill organisationer för /89 anvisar ettreservafionsanslag av . (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a. attFamiljehemmens riksförbund har ca 1 500 medlemsfamiljer uppdelade i lokal- ochlänsavdelningar. Medlemmar är familjehem, stöd- och konlaktfamiljer,socialförvaltningar, socialsekreterare och andra intresserade. Organisationenhar genomgått en omfattande utveckling , vilken varit möjlig pågrund av projektmedel från och allmänna arvsfonden.Familjehemmens riksförbund vill bl.a. ge alla familjer som är eller vill blifamiljehem en adekvat utbildning. Även om huvudansvaret för delta ligger påkommuner och landsting satsas det för litet. Motionärerna vill ha statligastimulansinsatser för att få till stånd en kvalitativ utveckling avfamiljehemsvården. Utskottet har behandlatyrkanden om stöd lill . I betänkandet SoU 1983/84:20s.33 konstaterade utskottet att organisationen inte är en sådan organisationsom kan få bidrag ifrån ifrågavarande anslag enligl nuvarande bestämmelser, menhänvisade till att frågan om vissa andra bidrag var aktuell hos såvälsocialstyrelsen som allmänna arvsfonden. 1 betänkandet SoU 1985/86:17 yttradeutskottet bl.a. följande (s. 12-13). Det finns många ideella verksamheter där det görsvärdefulla och nydanande 17 insatserför del sociala arbetet. Det är viktigt all la lill vara sådant enskilt 1* 1987/88. Detta är dock i första hand en uppgift för den SoU1987/88:17 Särskilt gäller detta i fråga om sådan verksamhet somkommunen primärt bör svara för, vartill hör erforderlig information och utbildningför de familjehem man anlitar. Utskottet, som också vill erinra om attbehovet av stöd lill nykterhelsorganisationer m.fi. är oförändrat stort. kan inteförorda en sådan utvidgning av det nu aktuella anslaget. kan (somovan framhållits) komma i fråga för bidrag försärskilda utvecklingsprojekt. Utskottet konstaterade (SoU 1986/87:22 s.22)att har erhållit bidrag från anslaget föruivecklings-och försöksverksamhet (H 4) såväl för /86 som,1986/87, Enligl vad utskottet erfarit kommer stöd all utgå även för innevarandebudgetår. Enligl utskottets uppfattning finns ingen anledning.tilländrat ställningstagande i frågan om stöd lilfFamiljehemmens riksförbund frånanslaget H 3, Utskottet avstyrker därför motion So223 (fp) yrkande 1, Som enföljd av delta ställningstagande avstyrks även yrkande 2.