bet · GB01FiU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Likaså bör tekniska förbättringar kunna genomföras i takt med att bättre 35 statistiskt underlag tasfram. Utskottet anser att regeringen bör redovisa FiU 1987/88:19 resultatenav en sådan utvärdering när det förändrade systemet varit i kraft någon fid.Utskottet avstyrker med det anförda här aktuella motionsyrkanden. Skatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner Itolv mofioner, Fi309-Fi312 och Fi314-Fi321, begärs aft de för ett trettiotalkommuner i propositionen föreslagna grundgarantierna höjs eller aft riksdagennu beslutar atf extra skatteutjämningsbidrag skall utgå för aft kompensera enenligt propositionen sänkt grundgaranti. I mofion Fi322 föreslås, som nämnts,aft lägsta grundgaranfinivån skall vara oförändrad, dvs. Det innebär aft grundgaranfinivån höjs för ett stort antalkommuner i jämfört med propositionens förslag. Motionsyrkandenaåterfinns i början av betänkandet. Proposifionensförslag innebär, som nämnts, aft grundgarantinivåerna sänks i ochatt de höjs i norra . Till norra i detta sammanhang,förutom de sju skogslänen. Bergslagen och stödområdet i övrigt. Det innebär atfde kommuner i södra och som tillhör stödområdet, nämligenGotland, , och , i detta sammanhang räknas till den norradelen. Till Bergslagen räknas följande kommuner utöver dem som ingår iskogslänen: , , , , och Norai län, , , , och Surahammari samt , och i län. Utskottethar infe något atf erinra mot förslagen fill grundgaranfinivån för kommunernaoch landstingen i den norra delen av landet. Effekterna av gränsdragningen bliremellerfid aft skillnaderna mellan kommuner norr och söder om denna gräns imånga fall blir mycket påtagliga. Kommuneri som Sala och liksom , och , som ligger söderom denna gräns, föreslås i propositionen få grundgarantin sänkt till avmedelskattekraffen, medan deras grannkommuner närmast norrut får höjdagrundgarantier till (, och ), (), (, , och ) och () av medelskattekraften. Samtliga kommuner i länmed undanfag för och Sala har fått vidkännas kraftigabefolkningsminskningar . Utdebiteringen för alla kommunersöder om gränsen i ligger . med undantag för Kungsörsom har . som ligger utanför skatteutjämningen har enutdebitering på . Utskoftetanser mot denna bakgrund att den stora spännvidden i grundgarantinivåer mellankommuner norr och söder om gränsen i bör minskas. KommunernaHeby, Sala, , och bör därför enligt utskottet ges engrundgaranfinivå på av medelskatfekraf-ten. Därmed tillgodoses yrkandet imotion Fi317 och yrkande 1 i mofion Fi319. Även i län skapargränsdragningen mellan norr och söder vissa 36 Kommunerna skulle ha fått FiU 1987/88:19 grundgarantin höjd med 3,8resp. om de skulle ha kompenserats fullt ut avaft bidraget för sänkt skattesats nu bakas in i grundgarantin och förinförandet av taket om . skatteutjämningsbidrag.Enligt förslaget höjs garanfinivån med endast 1 Det innebäratt kommunerna förlorar bidrag motsvarande 2,8 resp. 2,6 procentenheterav skatteunderlaget. Kumla kommuner sänksbidragen med 2,9 resp. . avviker skarpt från övrigakommuner i länet, undantaget, som får kraftiga höjningar avgrundgaranfinivån. De kommuner som skulle få sänkta bidrag har en utdebiteringpå . eller däröver med undantag för Kumla För aftmer likartade förhållanden skall gälla inom län föreslår utskottet attgrundgarantinivåerna för och höjs fill och att de förHallsberg och Kumla höjs fill . tillgodoses yrkande 2 imofion Fi319 och yrkandet i mofion Fi320. Utskoftetanser atf , , och Sofenäs kommuner bör få engaranterad grundgaranti pä . Därigenom skulle skillnaden minskas iförhållande fill de angränsande kommunerna i stödområdet som har ochövriga grannkommuner som har (Färjelan-da) eller (ochLysekil). , och har redan för en utdebiteringsom ligger på . eller strax däröver. Storaskillnader mellan angränsande kommuner förekommer också iStorstockholmsregionen. kommun, som föreslås få grundgaranti-nivånändrad från till , har som närmaste granne i norr kommun,som enligt förslaget får . Även andra kommuner i ländrabbas hårt av förslagen. och får en sänkning avbidragen som motsvarar /skr. Imofion Fi321 av m.fl. (s) yrkas att grundgarantin för ,och justeras upp fill av medelskattekraffen. Äveni motion Fi315 av () yrkas på en ändrad fördelningsmodell förStockholms län. Dentotala skattekraften i ligger emellertid väsenfiigt högre än iövriga delar av landet. Medelskattekraffen i uppgår fill 121 %vilket är mycket högre än för något annat län i landet. Det ter sig därförrimligt atf använda den höga skattekraften i förutjämningen inom detta område. Det inomregionala skatteufjämningssystem somför närvarande tillämpas inom innebär en omfördelning avresurser fill bl.a. , och . Utskottet förutsätteratt detta inomregionala system utvecklas och anpassas till de förändringar somföreliggande förslag innebär. Utskottet vill för dessa kommuner också hänvisatill möjligheterna att ansöka om extra skatteutjämningsbidrag. mening bör avstå från aft vidta några åtgärder medanledning av mofionerna Fi315 och Fi321. Genomdet förslag till justeringar av grundgaranfinivån för som föreslås i proposifionen förbättras den ekonomiska situationen för flera kommuner som hitfills beviljats extra skatteutjämningsbidrag. Det gäller ett stort antal kommuner i norra men även kommuner i mellersta och som t.ex. , och . Kommunernai , , samt har FiU 1987/88:19 förinnevarande år tilldelats 60 miljoner äv de 110 miljonerna i extra skatteutjämningsbidrag.Propositionens förslag till nytt skatfeufjämnings- förslagkommer att väsentligen minska dessa kommuners behov av ett extra skatteutjämningsbidrag.Det förslag fill justeringar av grundgaranfinivån somutskottet föreslagit innebär att dessa kommuner tillförs totalt 30 miljonermer än vad som föreslagits i proposifionen för verksamhetsåret 1989.Hälften av defta belopp, , belastar statsbudgeten för budgetåret1988/89. I den mån det begärda beloppet för /89 motförrnodan infe skulle täcka den rent marginella förändring som utskottet härförordat får regeringen vid lämpligt fillfälle när beräkningarna mer precistkan överblickas återkomma till . I övriga motioner avseende enskilda kommuner ges exempelpå faktorer som enligt motionärerna leder till en särskilt svår situafion förvissa kommuner. Nägra av dessa faktorer är följande: - "furistkommuner"med en hög andel säsonganställda, - kommuner medhög inpendling av arbetskraft, - stor andelfritidsboende, - väsentligthögre utdebitering än i angränsande kommuner, - kommuner medväsentligt högre utdebitering än länsgenomsnittet, - exceptionelltstor befolkningsminskning, - kommuner medhöga kostnader pä grund av kraffig upplåning, ' - stor andelinvandrare, - negafivutveckling av näringslivet. Flera av de kostnadsuppdrivande faktorer sonn nämns idessa motioner är enligt utskottets mening inte av den karaktären att desjälvklart bör ingå i beräkningarna av grundgarantin. Det finns dock anledningatf uppmärksamma de svårigheter som kan uppkomma i vissa kommuner direkt somen följd av förändringarna i skatteutjämningssysfemet. I propositionen föreslåsatt minskningen avskatteutjämningsbidragef för är 1989 jämfört med förär 1988inte för någon kommun eller landstingskommmun fär överstiga vad som motsvarar50 öre räknat per skattekrona. Det innebär således att den totala effekten år1989 maximeras för varje enskild kommun och landstingskommun. Av de extraskatteutjämningsbidragen föreslås att 75 milj. kr. avsätts för sådana bidrag är1989. Utskottet tillstyrker att sä sker. Trots detta kan det finnas kommuner med hög utdebiteringoch låg skaftekraft som drabbas hårt av de nu föreslagna omläggningarna ochdärför, får betydande svårigheter att anpassa sig till en lägre bidragsnivå.Till dessa kommuner hör flera av dem som nämns i de aktuella motionerna.Utskottet vill även för dessa kommuner hänvisa till möjligheterna aft ansöka omextra skatteutjämningsbidrag. föresläs att 110 milj. kr. anvisasför de extra skatteutjämningsbidragen. Det ankommer på regeringen efter hörande avskatfeutjämningsnämnden aft föreslå och fördela de extraskatteutjämningsbidragen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi309,Fi310, Fi311, Fi312, Fi314. Fi318 och Fi322 yrkande 2. Iproposifionen föreslås, som nämnts, atf den skattesats som får läggas till FiU1987/88:19 grund för bidragsberäkningen skall maximeras till /skr. förkommunerna och till /skr. har inågra landstingsområden genomförts s.k. skatteväxlingar mellan landsting ochkommuner i samband med omstrukturering av vissa vårduppgifter. I vissa lägenkan den föreslagna maximeringen av skattesatsen vid bidragsberäkningenmotverka förutsättningarna för sådana reformer på grund av bidragseffekterna.I propositionen föreslås därför att regeringen ges möjlighet atf i sädana fallmedge erforderligt undantag från tillämpningen av maximerad skattesats. Skatteväxlingarhar genomförts mellan och kommunerna i dels med 15öre/skr. , dels med /skr. fr.o.m. 1988.Svenska.kommunförbundets avdelning i har i en skrivelse tillfinansutskottet hemställt att utskottet prövar möjligheterna ätt eliminera deför kommunerna negativa effekterna för de nämnda skatteväxlingarna. Utskottetanser det angeläget att systemet utformas så aft det inte motverkar möjlighetertill framfida skatteväxlingar mellan kommuner och landsting. Det bör ankomma päregeringen att besluta om på vilket sätt detta problem tekniskt sett bör lösas.Det föreslagna utdebiferingstaket påverkar beräkningen avskatteutjämningsbidragen först.år 1989. Undantag från den nämnda begränsningentorde därför inte bli aktuella förrän för . Utskottet fillstyrker meddet anförda propositionens förslag vad avser undantag för aft underlättaframtida skatteväxlingar. Motbakgrund av aft utskottet ovan avstyrkt förslagen om ytterligare neddragningari överföringarna fill kommunerna utöver propositionens förslag, såsomföreslås i motionerna Fi223 (m) och Fi232 (fp), anser utskottet attförstärkningar av de extra skatteutjämningsbidragen utöver propositionensförslag är obehövliga. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi223 (m) yrkande12 samt Fi232 (fp) yrkande 8. Utskoftethar i det föregående godtagit förslaget i propositionen att om minskningen avskatteutjämningsbidraget för jämfört med för någon kommunöverstiger vad spm motsvarar räknat per skattekrona skall kompensationutgå. Skulle minskningen i skatteutjärnningsbidragen överskrida defta belopp,skall sålunda extra skatteutjämningsbidrag utgå. Utskottetbiträder förslaget i proposifionen ätt regeringen betnyndigas utbetala extraskatteutjämningsbidrag enligt de riktlinjer som anges i . ' Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna Ibudgetpropositionen föreslås att fiUSkafteufjämningsbidrag fill kommunernam.m. för /89 anvisas ett förslagsanslag av 14 511 milj. kr. Medhänvisning till vad utskottet ovan anfört tillstyrker utskottet förslaget iproposifionen vilket innebär att mofion Fi223 (m) yrkande 13 avstyrks avutskottet. Skatteutjämningsavgifter FiU 1987/88:19 I propositionen konstateras att förslaget till ändringar iskatteutjämningssystemet är så anpassat att inga ändringar för behövsav den proportionella skafteutjämningsavgiften. Det innebär aftskatfeufjämningsavgiffen för primärkommuner kommer att ligga kvar på 0:47kr./skr. och /skr. I motion Fi223 (m) föreslås att den generella avgiftenavskaffas . Utskottetvill med anledning härav anföra följande: Av landets 284 kommuner ligger 31 kommuner, vilkainnefattar inemot en tredjedel av landefs befolkning, utanförskatteutjämningssysfemet. Av landstingen är det endast somligger utanför skatteutjämningssysfemet, dvs. de övriga landstingen bådebetalar avgift och erhåller skatteutjämningsbidrag. Genom aft ett stort antal kommuner och ett landsting haren så hög egen skattekraft att de inte får några skatteutjämningsbidrag deltarde infe i den utjämning av skattekraft som skatfeutjämningssystemet syftartill. Genom atf ta ut en proportionell avgift på skafteunderlaget somfinansierar den automatiska ökningen av bidragen får emellerfidäven de ekonomiskt sett starkare kommunerna bidra fill omfördelningen av skattekraftgenom att avstå finansiella resurser till förmån för andra ekonomiskt svagarekommuner inom systemet. Det nu föreliggande förslaget till skatteutjämningsbidragför är 1989 innebär inte nägra totalt sett ökade bidrag. Det finns mot dennabakgrund inte skäl atf förändra avgiftsuttaget för den proportionella avgiften. Utskottet fillstyrker med det anförda propositionensförslag till oförändrad skatteutjämningsavgift för . Utskottetavstyrker därmed mofion Fi223 (m) yrkande 9. tas en särskild tilläggsavgift ut avkommuner med hög skattekraft. I proposifionen anförs följande. Kommuner ochlandsting som inte får skatteutjämningsbidrag på grund av för hög egen skattekraftpåverkas inte av de föreslagna ändringarna i bidragssystemet. Den reduceringav inkomster som kommuner och landsting i södra delen av landet får kännasviddrabbar således infe dem. Föredraganden anser det därför skäligt att ändrauttaget av filläggsavgifter så att de kommuner som har den högsta skaftekraftenfår vidkännas en ökad kostnad. Sålunda föreslås att den nedre gränsen föruttagande av avgift sänks så atf ytterligare kommuner får erlägga avgift ochaft dessutom progressivitefen skärps för att ytterligare reducera de mestextrema skillnaderna i kommunalskatt. Innebörden av förslaget jämfört mednuvarande avgiftsuttag framgår av följande tablå. Uttag i kr./skr. inom resp. intervall (procent avmedelskattekraften) \15-\yf) 130-135 135-145 145-155 155- 40 Nuvarande - 5 6 8 8 Förslag 6 6,8 10 12 I motionerna Fi223 (m) ochFi232 (fp) krävs att den särskilda tilläggsavgiften pjU 1987/88:19avskaffas. I motion Fi322 (c) framhålls aft denna avgift bör under år 1989ligga kvar på nuvarande nivå. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i proposifionen aft eftersom eU stort antalkommuner med låg skattekraft i genom omfördelningen av bidragenfår avstå skatteutjämningsbidrag fill de delar av landet där skattekraften ärsvagare och utdebiteringen ofta mycket hög bör även de kommuner i södra delenav landet som har hög egen skaftekraft avstå finansiella resurser för dennaomfördelning. Detförefaller därför rimligt att kommuner med en egen skattekraft som väsentligtöverstiger den genomsnittliga får erlägga en avgift på den överstigande delenför att förstärka utjämningen. Det är också rimligt att avgiftsuttaget ökar medstigande skattekraft. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Fi223 (m) yrkande 10 och Fi232 (fp)yrkande 9. Imotion Fi223 (m) anförs aft om tendenser fill höjd genomsnittlig utdebiteringoch därmed, som motionärerna ser det, begränsad valfrihet för medborgarna skallkunna motverkas, måste ett kommunalt skaftesfopp införas. Undantag skallemellertid kunna beviljas vid särskilda förhållanden. Utskottethar och senast behandlat motsvarandeyrkande (FiU 1986/87:10). Utskoftet och avvisade vid dessa tillfällenkravet på skattestopp och noterade att i betänkande KU1980/81:22 har klarlagt atf grundlagsregleringen av den kommunalasjälvbeskaffningen innebär aft kommunerna ges reell frihet aft bestämmabeskattningens storlek. drog därför slutsatsen attingrepp i kommunernas beskattningsrätt bör undvikas. haralltjämt samma uppfattning och avstyrker mofion Fi223 (m) yrkande 17. Kompensation för slopad företagsbeskattning Ipropositionen föreslås aft drygt 879 milj. kr. anslås för bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen.I motionerna Fi220 (c) och Fi223 (m) yrkas att bidraget inte skall utgå. Imotion Fi232 (fp) föreslås att bidraget skall upphöra och aftdet föreslagna anslaget i propositionen därför skall reduceras med hälften. Utskottethar i det föregående godtagit propositionens förslag till åtgärder gentemotkommunsektorn. Med denna utgångspunkt skulle ett slopande av kompensationen förden avskaffade företagsbeskattningen innebära en alltför stor total indragningav medel från kommunsektorn. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi220 (c)yrkande 9 i berörd del, Fi223 (m) yrkande 14 och Fi232 (fp) yrkande 6 ochfillstyrker proposifionens förslag. Kompensationför slopad garantibeskattning FiU1987/88:19 beslöt (SkU 1985/86:50, rskr. 360)atf slopa garanti-beskattningen av fysiska personers fastigheter liksom detextra avdraget från inkomst av schablontaxerad fasfighef. Defta beslut påverkarden kommunala sektorns inkomster först . Netfobortfallet i inkomster förkommunerna beräknas till ca 900 milj. kr. I proposifionen föreslås aftkommunerna kompenseras för defta bortfall. beslöt vid samma tillfälle aft slopabeskattningen i utbokommun. 1 propositionen föreslås aft kommuner som på grundav detta beslut får ett påtagligt skattebortfall även i detta fall börkompenseras. Nettobortfallet beräknas uppgå fill ca 20 milj., kr. I motionerna Fi220 (c), Fi223 (m) och Fi232 (fp) yrkas aftden i detta sammanhang föreslagna kompensationen till kommunerna infe skallutgå. Ett enigt finansutskott fillstyrkte i ettyttrande fill skatfeutskot-fet (FiU 1985/86:4 y) att kommunerna skullekompenseras för den slopade garantibeskaftningen. Företrädaren i utskottet förvänsterpartiet kommunisterna motsatte sig aft den kommunalagarantibeskattningen avskaffades. Som utskottet anfört ovan i anslutning till förslaget omkompensafion för slopad företagsbeskattning har utskottet i deftabetänkande godtagit proposifionens förslag fill åtgärder gentemotkommunsektorn. Någon indragning av medel från kommunerna pä det sätt somföreslås i mofionerna bör därför inte ske. Utskottet tillstyrker förslaget iproposifionen och avstyrker motionerna Fi220 (c) yrkande 9 i berörd del, Fi223(m) yrkande 15 och Fi232 (fp) yrkande 7. I motion Fi302 av () föreslås atfsärskilda kommunala investeringsfonder inrättas för upprustning av bl.a. va-nätoch offentliga byggnader. har vid ett flertal fillfällen tagitställning fill olika former av program för bl.a. va-nätets restaurering.Bostadsutskottet har därvid framhållit (BoU 1987/88:10 s. 48) att det växandebehovet av underhåll, reinvesteringar och förnyelser i det kommunalaanläggningsbeståndef inger anledning till oro. är emellerfidav den uppfattningen att insatser inom detta område äi väl kommunalekonomisktmofiverade och bör utan statligt stöd komrria till stånd både för att undvikakapitalförstöring och' för att uppnå lägre driftkostnader. delar bostadsutskottets uppfattning ochanser således att det inte finns några skäl till atf fillmötesgå motionärenskrav pä statligt stöd för atf stimulera upprättandet av kommunala investeringsfonder.Utskottet avstyrker följaktligen motion Fi302. I motion Fi304 av och () anförsatf det finns fog att på nytt upprepa framställningen om att regeringen i allapropositioner klart analyserar och redovisar samtliga komrnunalekonomiskakonsekvenser som direkt eller indirekt föranleds av framlagda förslag tillbeslut. Utskottethar vid ett flertal fillfällen behandlat mofioner med denna Utskoftet gav därvid (FiU 1986/87:29) uUryck FiU1987/88:19 för samma principiella inställning som redovisas i mofion Fi304.Utskottet påpekade att det är angeläget att statsmakterna i det löpande arbetetklarlägger olika reformers effekter på den kommunala volymutvecklingen och påden kommunala ekonomin. När det gäller riktlinjeproposifioner har åtgärdervidtagits för att förslagen så långt det är möjligt skall åtföljas avkostnädsbedömningar. Av dessa bedömningar bör självfallet även de kommunalakostnaderna framgå. Det kan även nämnas atf i allmänna direkfiv tillkommittéer och särskilda utredare (dir. 1984:5) föreskrivs att för avgivnaförslag skall väl genomarbetade kostnadsberäkningar redovisas. Dessa skall tahänsyn fill alla kostnader för olika intressenter, däribland kommuner. I den reviderade budgethandboken för myndigheternasanslagsframställningar föreskrivs att förslag skall kostnadsberäknas. Särskiltskall konsekvenserna för bl.a. kommunerna uppmärksammas. Detta leder fill attregeringen fär ett bättre underlag för kostnadsbedömningar i kommandeproposifioner: Utskottet anser i överensstämmelse med tidigareriksdagsbeslut atf motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd fränriksdagens sida och avstyrker därför mofion Fi304. 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för den.kommunala eko nomin auriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Fi214 yrkande 12, 1987/ 88:Fi223 yrkande 7och 1987/88:Fi232 yrkande 4, , 2. beträffande avväg/ting mellan generella ochspecialdestinerade bidrag anriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi223 yrkande 16, 1987/ 88:Fi224 yrkande 4och 1987/88 :Fi232 yrkande 5, anriksdagen med bifall till proposifion 1987/88:100 bilaga 9 . E mom. 1 idenna del och med avslag på motionerna 1987/88:Fi223 yrkandena 8 och 11,1987/88:Fi224 yrkande 5, 1987/88:Fi301, 1987/ 88:Fi322 yrkande 1, 1987/88:Fi323och 1987/88:Fi324 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffandeutredningar angående skatteuljämningssystemel anriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Fi303, 1987/88:Fi307, 1987/ 88:Fi313 och1987/88:Fi322 yrkande 3, 5. beträffandeskatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 bilaga 9 . E mom. 1 i denna del och med bifall till mofionerna 1987/88:Fi317, 1987/88:Fi319 och 1987/88:Fi320 samt med avslag pä mofionerna 1987/88:Fi309, l987/88:Fi310, 1987/88:Fi311, 1987/88:Fi312, 1987/ 88:Fi314,1987/88:Fi315; 1987/88:Fi316,.1987/88:Fi318,1987:88:Fi321 och 1987/88:Fi322 yrkande 2 godkänner vad utskoftet anfört, 43 6. beträffande lag om skatteutjämningsbidrag FiU 1987/88:19 atf dels antari proposition 1987/88:100 bilaga 9 Litt. E mom. 1 framlagt förslag fill lag omskatteutjämningsbidrag med den ändringen aft 4 § erhåller av utskottet i bilaga1 framlagt förslag till lydelse, dels antar i proposition 1987/88:100 bilaga 9Litt. E mom. 3 framlagt förslag fill lag om ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skaft,m.m., 7. beträffande omfattningen av deextra skatteutjämningsbidragen aft avslår motionerna 1987/88:Fi223yrkande 12 och 1987/ 88:Fi232 yrkande 8, 8. beträffande bemyndigande att utgeextra skatteutjämningsbidrag atf med bifall fill proposition1987/88:100 bilaga 9 punkt E 1 mom. 1 bemyndigar regeringen aft utgekompensafion till kommuner och landstingskommuner för i form av extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som förordats i propositionen, delsför stora bidragsminskningar på grund av ändringar i skatfeutjämningssystemet,dels för stora förluster på grund av slopad beskattning i utbokommun, 9. beträffande anslag tUlskatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. aftriksdagen med bifall till proposifion 1987/88:100 bilaga 9 punkt E 1 mom. 2 ochmed avslag på mofion 1987/88:Fi223 yrkande 13 fill Skatteutjämningsbidrag tiHkommunerna m.m. för /89 under sjunde huvudfiteln anvisar ettförslagsanslag av 14 , attriksdagen avslår motion 1987/88:Fi223 yrkande 9, 11. beträffandesärskild skatteutjämningsavgift aftriksdagen med avslag på mofionerna 1987/88:Fi223 yrkande 10 och 1987/88:Fi232yrkande 9 antar i proposifion 1987/88:100 bilaga 9 Litt. E mom. 2 framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1987:561) om särskildskatfeutjämningsavgiff, 12. beträffandelag om kommunalt skaitestopp atfriksdagen avslår mofion 1987/88:Fi223 yrkande 17, 13. beträffande kompensation för slopad kommunalföretagsbeskatt ning atfriksdagen med bifall fill proposition 1987/88:100 bilaga 9 punkt E 2 och medavslag på mofionerna 1987/88:Fi220 yrkande 9 i berörd del, 1987/88:Fi223yrkande 14 och 1987/88:Fi232 yrkande 6 fill Bidrag tiU kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /89under sjunde huvudfiteln anvisar ett förslagsanslag av , 14. beträffande kompensation för slopad kommunalgarantibeskatt ning attriksdagen med bifall fill proposifion 1987/88:100 bilaga 9 punkt E 3 mom. 1 och 2 samt med avslag på motionerna 1987/88:Fi220 yrkande 9 i berörd del, 1987/88:Fi223 yrkande 15 och 1987/88:Fi232 yrkande 7 44 dels bemyndigar regeringenaft utge bidrag till kommunerna, lands- FiU 1987/88:19 tingskommunerna och dekyrkliga kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala garanfibeskatfningen,