bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till delunfördu uvstyrker utskottet molionernu Jol6 yrkunde 16, Jo26 yrkunde 13 ochJo36. Då redovisningen av tidigare åberopade uppdrug enligt utskottetsmening kun förväntas ge en god grund för den fortsatta hanteringen av det miljöfarligaavfallet finner utskottet inle nu anledning till något särskilt initiativ medanledning av motionerna Jo7l9 yrkande 79, Jo724 och Jo24 yrkande .35. Med hänsyn till vad som tidigare anförts avstyrkerutskottet även motionerna Jo719 yrkande 78 och Jo744 yrkandena 5 och 8. Utskottet anser vidare alt motionerna Jo744 yrkande 1 ochJo30 yrkande 46 inte påkallar någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. I anslutning till motion Jo719 yrkande 70 kan nämnas altregeringen beslutat tillsätta en utredning om miljömärkning avprodukter. I motion Jo735 yrkande 6 (c) begärs förslag tillåtgärdsprogram för källsortering av sopor. Ekonomiska och administrativastyrmedel för en förbättrad källsortering förespråkas i motionerna Jo744yrkande 3 (c) och Jo766 yrkandena 3, 4 och 5 (vpk). 1 sistnämnda motionframförs önskemal om statsbidrag till information om kommunalakällsorteringsprojekt och till sopbilar specialanpassade för källsortering.Detta skall ses mot bakgrund av att returförpackningar och källsortering medåtervinning är det enda alternativet i sophanteringen. Ökad återvinningskall uppnås genom ökat statligt ansvar för organisation av återvinning ochavsättning för material från källsortering. För tillstånd tillsopförbränning bör enligt motionerna Jo744 yrkande 7 och Jo30 yrkande 48 (c)krav ställas på källsortering och effektiv rökgasrening. I motion Jol6 yrkande14 (m) framhålls att förbättrad källsortering av avfall är en förutsättning förframgångsrik återvinning och att erforderliga medel måste anslås tillforskning om återvinningsteknik. Utöver vad som tidigare anförts beträffande pågåendearbete med proble men kring avfallshanteringen måste enligt utskottets mening arbetet med att 133 utvecklakällsorteringen intensifieras och påskyndas. Källsortering utgör en JoU1987/88:23 av de grundläggande förutsättningarna för den framtidaavfallshanteringen och är en absolut nödvändighet för en fungerandeåtervinning. Dessutom kräver alla former av sopförbränning som tillämpas iavvaktan på ny teknik en fungerande källsortering, och då särskilt vad beträffardet miljöfarliga avfallet. Vidare medför en utbyggnad av källsorteringen både iproduktions- och konsumtionsled ett bättre utnyttjande av resurser både i vadavser råvaror och avfall vilket också möjliggör ökad återvinning. För detfortsatta arbetet med utvecklandet av källsortering torde enligt utskottetsmening innehållet i motionerna Jo735 yrkande 6. Jo744 yrkandena 3 och 7, Jo766yrkandena 3, 4 och 5, Jol6 yrkande 14 och Jo30 yrkande 48 kunna tjäna somledning. Vad utskotlet sålunda anfört bör ges regeringen till känna. Förbättrat och utvidgat retursystem för flaskor är föremålför flera motioner. I motion Jo718 yrkande 2 (s) yrkas alt ett retursystem förplastflaskor införs. Ätgärder för förbättrade retursystem efterlyses i niotionJo719 yrkande 72 (fp). Enligt motionärerna utgör bl. a. standardiseradeförpuckningur och ekonomisku styrmedel lämpliga åtgärder. Även i motion Jo740(c) yrkas på införandet av ett retursystem för plastflaskor samt att pantinförs för engungsflaskor i glas. En kampanj för glasflaskan borde enligtmotion Jo859 yrkande 1 (fp) genomföras med hänsyn till denna förpackningshälso- och miljömussigu fördelar. Motionären yrkar vidare, yrkande 2. utt medeltill utvecklundet uv ett nytt returglas skall anslås ur fonden förmiljöskyddsteknik. Enligt motion Jo766 yrkande 2 (vpk) skullförpuckningsproducenternu lösu uvfallsfrågan på ett miljövänligt sätt innan enförpackning introduceras på marknaden. Beträffande retursystem och förpackningi allmänhet yrkas i motion Jo759 (c) att reglerna för återvinningsverksamhelenhos ändras så alt största möjliga åler-vinningsgrad ger störstamöjliga ekonomiska fördel. 1 motion Jo26 yrkande 9 (vpk) yrkas alttillverkningen av aluminiumburken och plastflaskan för läskedryck förbjuds.Yrkandet om förbud mot aluminiumburken återkommer även i motion Jo30 yrkande47 (c) och skall enligt motionen införas såvidu inte ätervinningsgruden senastår 1990 uppgår till 90 7o. Panlsystem för bilbatterier yrkas i motionerna Jo7l9yrkande 75 och Jo23 yrkande 14 (c). Motionärerna framhåller bl. a. att gamlabilbatterier utgör ett växande problem och att en pant skulle vara ett verksamtmedel utt ålerföru butteri-ernu till återvinning. I motionernu Jo744 yrkande 4,Jo23 yrkande 15 och Jo24 yrkande 34 (fp) framförs krav på införandel av ettpanlsystem även på övriga miljöfarliga batterier. Den framlida avfallshanteringen skall såsom utskotlettidigare anfört vara inriktad på minskade avfallsmängder kombinerat medomhändertagande under strikta miljöskyddskrav. Häri ligger bl. a. ettutvecklande av ett fungerande retursystem för förpackningar och ett lösande avde med för- Nämnas kun utt introduktionen uv JoU 1987/88:23 ettnytt returglus. enligt vad utskottet erfurit. är nära förestående. Med hånsynhärtill och i avvaktan på resultatet uv del tidigure omnutnndu uppdruget tillnuturvårdsverket unser utskottet ull åtgärder i uniedning uv motionernu Jo718yrkande 2, Jo719 yrkande 72, Jo740, Jo766 yrkande 2 och Jo859 yrkandena 1 och 2inte bör vidtas. Motionerna avstyrks således. I enlighet med nämnda utredningsuppdrag harnaturvärdsverket till regeringen bl. a. redovisut ett förslug tillpuntsystem för bilbatterier. Enligt vad utskottet erfarit föreslås bl. a. allen miljöavgift införs på nya batterier att användas till all stimuleraåtervinningen av. Systemet skull udministreras av ett nyttföretag. , och målsättningen är satt till en insamlingsnivå på90 % . Med hänsyn till ull ett regeringsförslug kun väntas först,anser utskottet all motionerna Jo719 yrkande 75 och Jo23 yrkande 14inte nu skall föranleda någon åtgärd. Motionerna avstyrks, i den mände inte kan anses tillgodosedda. Utskottet, som tidigare haft anledning att behandla fråganom miljöfariiga batterier (bl. a. JoU 1986/87:8, JoU 1987/88:2), finner detangelägel att ånyo framhålla att spridningen av tungmetaller genoni batterierutgör ett allvarligt miljöproblem och att en övergång till.mindre miljöfarligabatterier är en nödvändighet. I avvaktan pä denna utveckling framstår dockarbetet med att stimulera ålerinsamlingen av batterier som särskilt viktigt.Ekonomiska incitament saknas för sådan insamling, vilket medför attalltför många miljöfarliga batterier blir föremål för en felaktigavfallshantering. För att komma till rätta med detta miljöproblem är del därförutomordentligt viktigt att människor ges incitament att återlämnamiljöfarliga batterier, och utskottet efterlyser därför snara och konkreta åtgärder.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna Jo744 yrkande 4, Jo23yrkande 15 och Jo24 yrkande 34 bör ges regeringen till känna. För öl- och läskedrycksburkar av aluminium fungerar ettsärskilt åler-lagningssystem i enlighet med lagen (1982:349) om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium. Med stöd av lagen har regeringen givitReturpack AB tillstånd alt inrätta och driva ett pantsystem föraluminiumburkar. Fr. o. m. uppgår panten till per burk, ochåtervinnings-graden har successivt ökat. Utskottet finner med hänvisning tilldet nu anförda och med beaktande av naturvårdsverkels utredningsuppdrag att delför närvarande inle finns skäl för alt vidta några åtgärder meduniedning av motionerna Jo26 yrkande 9 och Jo30 yrkande 47. Utskottet avstyrkerdärför motionerna. Beträffande Returpack AB:s verksamhet i övrigt har utskotteterfarit att bolaget enligt del avtal som slutits mellan delägarna i bolagetskall bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer och alt bolagetskall prioritera hög återvinning framför vinst men tillse alllönsamheten inte urholkas. För alt kunna höja återvinningsgraden las fr. o. m.den 1 november 1987 en adminislrationsavgift ut på per burk. Därigenomkan intäkterna balanseras mot kostnaderna vid en återvinningsgrad av ca 90 7o. Med hänsyntill det nu redovisade som enligt utskottets mening synes vara JoU1987/88:23 tillfredsställande, och då del kan förutsättas att berördamyndigheter följer verksamhetens fortsatta utveckling avstyrks motion Jo759. Som incitament till förbättrad avfallshantering föreslås imotionernu Jo719 yrkunde 68 (fp) och Jo744 yrkande 2 (c) lagstiftning omåtervinning. Utvecklingen bör påskyndas och ökad samverkan inomtillverkningsindustrin uppnås. Arbetet med ull påskynda utvecklingen avåtervinningsteknik för miljöfarligt avfall är föremål för yrkande i motionJo719 yrkande 71. Motionärernu frumhåller ull ekonomisku styrmedel och ökudtillsyn erfordrus för utt öka återvinningen. Ökad konkurrens inom miljöteknikensamt utvidgat verksamhetsområde för utgör ytterligare moment i arbetetför förbättrad återvinningsgrad. I samma motion yrkande 73 framhålls vikten avfungerande glasåtervinning då glas är ett av de besvärligaste ämnena vidsopförbränning. Systemet med s. k. igloos för glasinsamling bör införas i allakommuner och ett fungerande ålerglassystem genomföras. Härutöver börleturglassystemet förbättras och pant införas på systembolagets hela sortiment.Statsbidrag till verksamhet med plaslåtervinning yrkas i motion Jo718 yrkunde 1(s). Motionärernu frumhåller bl. u. alt samhället måste la initiutiv till ochuppmunlru ålervinningsverksumhet. Enligt motion Jo790 (fp) bör ettålervinningssystem för bilbutterier och frilidsbutlerier, finansierat genom enförsäljningsavgifl, införas. I motion Jo24 yrkande 36 (fp) yrkas att urbetetmed att tu frum återvinningsteknik för miljöfurligu bulterier prioriteras. Som utskottet tidigare anföri kommer resultatet avnaturvårdsverkets utredningsuppdrag att utgöra en grund för det fortsattaarbetet med problemen kring avfallshanteringen. Med hänsyn härtill, och dä enorganiserad källsortering utgör en grundförutsättning för en fungerandeåtervinning, anser utskottet att motionerna Jo718 yrkande 1, Jo719 yrkandena68, 71 och 73. Jo744 yrkande 2, Jo790 och Jo24 yrkande 36 inlebör föranleda någon åtgärd från sida. Utskotlet avstyrker såledesmotionerna. Skrotningspremie, miljöfarligt avfall i vissa fall m.m. För att uppnå miljömässiga fördelar och stimuleru tillförnyelse av bilparken yrkus i motionernu Jo708 (fp), Jo741 (s), Jo749 (c), Jo871 yrkunde 2 (fp), Jo24 yrkande 21 och T65 yrkande 3 en höjning av skrolningspremien för bilar. I de folkpartistiska motionerna yrkas även en höjning av skrötningsav- giflen och att premien fastställs till . I samband med åtgärder för vårdandet uv begärs i motion JÖ836 yrkande 3 (vpk) förslag i syfte att ta fram mollagningsanläggningur för senapsgas i två större svenska hamnar. I niotion Jo846 (m) yrkas att lysrör och andra lampor innehållande kvicksilver skall hänföras till miljöfarligt avfall. Samma yrkande framförs i J36 motionJo85() yrkande 1 (fp). Motionärerna yrkur vidure. yrkunde 2, utt JoU1987/88:23 gurunlier skupus för alt kommunerna hunterur kusserude lysrör på etttillfredsstullunde sätt. Forskning beträffunde miljövänliga alternutiv till dagensavfallshantering, särskilt med tanke på den miljöfarliga avfallsdestrueringen,efterlyses i motionerna Jo766 yrkande 6 (vpk) och Jo779 yrkunde 2 (vpk). Imotion Jo858 (c) begärs ett omfuttunde forsknings- och utvecklingsurbete förekologisk avfallshantering av latrin och annat organiskt hushållsavfall. Med den i propositionen redovisade höjningen avbilskrotningspremien anser utskotlet att motionerna Jo741 och Jo749 får unsestillgodoseddu. Eftersom utskottet beträffande storleken påbilskrotningspremie respektive avgift inte finner skäl till annan bedömning änden uv miljö- och energiministern redovisude. och då den samlade insats somredovisas i propositionen borde leda till alt ett ökat untuI bilar skrotasavstyrks motionerna Jo7()S, Jo871 yrkunde 2, Jo24 yrkunde 21 och T65 yrkunde 3. Enligt vud utskottet erfurit hur kuslbevukningen,och uturbetat riktlinjer för hanteringen uvsenapsgas som påträffas i huvel. Frågan om en destruktionsanläggning för sådangas är alltjämt olöst men diskussioner pågår inom ramen för den s. k.Östersjö-kommissionens arbete. Utskottet utgår ifrån att den fortsattahanteringen av denna fråga kommer att följas av berörda myndigheter ochavstyrker därför motion Jo836 yrkande 3. Såsom utskotlet tidigare redovisat uppgår den totalamängden kvicksilver i kasserade lysrör till mindre än /år (JoU1987/88:2).,Även om dessa mängder i och för sig inte kari anses utgöra ettstörre miljöproblem bör den allmänna målsättningen att minska utsläppen av allamiljöovänliga ämnen inkl. kvicksilver även här tillämpas fullt ut. Med hänsyntill alt frågan om kvicksilverutsläpp ryms inom ramen för naturvårdsverketstidigare nämnda uppdrag bör redovisningen härav avvaktas. Motionerna Jo846 ochJo850 yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Utgångspunkten för behandlingen av frågorna kringforsknings- och utvecklingsarbetet inom avfallshanteringen bör enligtutskottets mening vara del underlag som har all redovisasenast . Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar ävendessa frågor när detta ytterligare underlag finns tillgängligt. Med hänsyn tilldet anförda avstyrks motionerna Jo766 yrkande 6, Jo779 yrkande 2 och Jo858. Miljö- och energiministern framhåller i propositionen altradon i bostäder är en mycket viktig hälso- och miljöfråga och all spårningenav byggnader med för hög radonhalt måste intensifieras. Härvid betonas attkommunerna måste ta sin del av ansvaret. Miljö- och energiministern åberoparvidare en enligt tidigare regeringsuppdrag initierad epidemiologisk studie sominletts . Studien, som bedrivs under ledning av en projektgruppinom statens miljömedicinska laboratorium, beräknas pågå i fem Vidsumma tillfälle uppdrogs ål statens planverk alt genomföra en JoU 1987/88:23särskild informationsinsats, riktad till kommunerna, som beräknas vara slutfördunder . skall också utarbeta förslag till föreskriftersom ger kommunerna vissa ålgärdsmöjligheter i samband med bygglovsprövningen.Ett delförslag bereds i . Frågan omauktorisationssyslem för radonmätningar i bostäder bereds iregeringskansliet. Statens slrålskyddsinslitul har slutligen i samråd med vissaandra myndigheter utarbetat en lägesrapport om arbetet med alt minska riskernamed radon i bosläder. Rapporten överlämnades till regeringen ,och däri lämnas ett antal förslag till åtgärder för alt minska radonproblemet.Bl.a. har regeringen i budgetpropositionen (prop. 1987/88:100 bil. 13)föreslagit att nuvarande ränle- och umorleringsfriu tilläggslån för egnahemersätts av bidrag som motsvurur 50 7o uv kostnaden för de åtgärder som kommunenfunnit nödvändiga för ull inte gällande gränsvärden skall överskridas.Bidraget skall utgå med lägst och högst . Utskottet hur inget ull erinru mot vad i propositionenanförts om åtgärder mot radon i bostäder. Det kun tilläggus att två yrkunden i motionJo25 (m) otn slutens ekonomisku unsvur m.m. på förevurunde område överlämnutstill bostudsulskollel för beredning. Utskottet tillstyrker vidure förslugel otnändring i hälsoskyddslagen (1982:1080). I propositionen framhålls att utveckling och överlevnadofta förutsätter ianspråktagande av olika naturresurser sombevarandesynpunkler gör det skäligt alt samma resurser skyddas fränexploatering. För att uppnå välgrundade och långsikliga beslut understryksdärför vikten av analyser av det regionala miljötillståndet. Miljö- ochenergiministern har för avsikt att senare återkomma med förslag om att gelänsstyrelserna i uppdrag all ställa samman befintliga uppgifter om deviktigaste miljöproblemen i resp. län. Uppgifterna kan sedermera vara tillvärde för den av regeringen tillsatta regionalpolitiska kommittén, vars uppgiftbl. a. innefattar regionalpolitiska miljöfrågor. Resultatet av länsstyrelsernasinventering skall redovisas till som därefter i samråd med detnya plan- och bostads-verket sammanställer en slutredovisning till regeringenunder . Beträffande tätorterna understryks att trafik och miljömåste förbättras. Ett viktigt medel härför utgör enligt miljö- ochenergiministern den fysiska planeringen enligt PBL:s intentioner.Luftföroreningarna löses inle enbart med avgasrening, ulan åtgärder som minskarbiltrafiken krävs. 1 regeringens proposition om trafikpolitiken inför1990-lalet (prop. 1987/88:50) framhålls också alt ett av de viktigaste målenär att begränsa trafikens miljöpåverkan. Förslag har i sistnämnda proposition(s. 82 f, 178 f) lämnats, innebärande väsentligt förbättrade förutsättningaratt tillgodose storstadsområdenas investeringsbehov (anslag för investering ilänslrafikanläggning). Med hänsyn till de växande trafik- och miljöproblemen istorstadsregionerna har regeringen tillsalt en utredning rörandeslorstadstrafikens trafik- och miljöfrågor.Bullerfrågan skull enligt den nyu vägpolitiken beuktus i ett JoU1987/88:23 tidigtskede av vägplaneringen, och har utarbetat förslag tillallmänna rad för begränsning av vägtrafikbuller. gör detdock enligt miljö- och energiministern inte möjligt att angeriktlinjer till ledning för arbetet med minskade bullerstörningar i Beträffande vägtrafikbuller vid nyplanering avser miljö- och energiministernatt återkomma med förslag till riktlinjer. Behovet av en samlad bedömning, en syneförrätlning, av denskånska miljösituationen understryks i motion Jo762 (s). a. alt arbetet med miljöfrågor kräver ingående studium avkomplicerade och svårgenomträngbara förhållanden. I en syneförrätlning kan denskånska miljösituationen, tungt miljöbelastad, och därav föranledda relevantaåtgärder kartläggas under samordnad statlig ledning. I motion Jol5 (m) yrkas alt en utredning tillsätts om sotn dricksvatlentäkt. För att inför hotet om miljöföroreningur uppnä ensamlud syn på Götu älvs vutlenområde ur mikrobiologisk och kemisk-leknisk synpunktanser motionären alt det krävs en myndighet med totalansvar och att älvmed tillrinningsområde betraktas som en riksangelägenhel. I motion Jol6 (m) framförs flera yrkanden beträffandemiljöfrågor i . I yrkande 2 understryks nödvändigheten av ensnabb introduktion av naturgas. Sådun energiproduktion är, enligt motionärernu,relutivt skonsum mot miljön, och regeringen bör därför verku för ull med rimligekonomi och hög säkerhet inlroduceru naturgas som energikälla i Stockholm.Ytterligare kolkraftverk bör enligt motionens yrkande 5 inte planeras iStockholm. Det skall vara en fortsatt strävan all minska olje- och kolanvändningen,vilket leder till behov av fortsatt teknikutveckling av såväl förbrännings- somreningsfunktionen. Beträffande trafikmiljön i framhålls i yrkande 12nödvändigheten av en utbyggnad av kringfarlslederna för förbättradinnerstadsmiljö. Med utgångspunkt från Slockholmsluflen framförs i yrkande 13krav på begränsning av dubbdäcksanvändningen. Anledning finns, enligtmotionärerna, för regeringen alt överväga dubbdäckens tillåtlighet i södradelen av . Förutom sloftbildning åberopas de stora ekonomiska värden somgår förlorade genom vägbanornas förslitning. I motion Jo22 (c) yrkas att förslag till skärptariktlinjer för begränsning av trafikbuller i befintlig bebyggelse utarbetas.Riktlinjerna bör omfatta såväl emissioner som immissioner. Ett samlathandlingsprogram för miljömålen inom bullerområdet yrkas i motion Jo24 yrkande39 (fp). Underlag för att bedöma eventuella problem, behovet avutredningar och åtgärder avseende de regionala miljöproblemen bör enligt utskottetsmening kunna erhållas genom länsstyrelsernas uviserade unulyser uv miljösituationeninom resp. län. Med hänsyn härtill avstyrks motionerna Jo762 och Jol6 yrkandena2 och 5. När del gäller kan nämnas att vattenkvalitets-,användare- och miljöaspekter för hela det aktuella vattendraget beaktas vid hithörande I :j9 miljöskyddsprövningarsaml all möjligheten finns att bilda gemensamt an- JoU 1987/88:23 svariga organ(vattenförbund, vattenvårdsförbund) för att tillvarata dessa intressen. Av delredovisade framgår att ansvariga myndigheter har uppmärksamheten riktad mot deregionala miljöfrågorna, och något uttalande från sida synes intepåkallat. Utskottet avstyrker därför motion Jol5. Utskottet konstaterar att de förslag som lämnats iregeringens trafikpolitiska proposition möjliggör ökade insatser inomstorstadsområdenas trafiksektorer, och detta bör enligt utskottels mening kunnamedföra avsevärda fördelar ur miljösynpunkt. Beträffande dubbdäck bör understrykas att användningen avdessa ökat , och därmed har nackdelarna accentuerats.Användningen av dubbdäck är enligt utskottets mening i första hand ensäkerhetsfråga även om andra aspekter härvidlag kan förtjäna uppmärksamhet. Enavvägning mellan problemen med slitage och sloftbildning och ökad säkerhet vidvinterväglag måste göras. Riktlinjer för det fortsatta arbetet i denna frågahar aviserats i den trafikpolitiska propositionen (1987/88:50 s 187 f). Medhänsyn till del nu redovisade och då regeringen har tillsatt en utredningungående slorstadstrafikens trafik- och miljöfrågor bör motionen Jol6 yrkandena12 och 13 inte föranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrkersåledes motionen. Utskottet anser att trafikbuller utgör ett allvarligtmiljöproblem som det är myckel angeläget att komma till rätta med. Dethuvudsakliga problemet när del gäller hanteringen av trafikbuller är alltjämt,såsom också framhålls i propositionen, de mycket höga kostnader som är förenademed åtgärder i befintlig miljö. För att minska bullret kan bl. a. fordonskravenskärpas, nya vägbeläggningar utvecklas och trafikapparaten rustas upp. enligt utskottets mening, anses innefattas i tidigare redovisadeutredningsuppdrag beträffande storstadstrafiken. Med hänsyn härtill och medbeaktande av att utarbetat ett förslag till allmänna råd förbegränsning av vägtrafikbuller samt att regeringen avser att återkommabeträffande bullerproblemen vid nyplanering avstyrks motionerna Jo22 och Jo24yrkande 39. Utskottet har i delta sammanhang valt att även behandlaett antal motionsyrkanden rörande vissa speciella miljöfrågor. Alt kärnkraften är ett hot mot allt levande är enligtmotionärerna i motion Jo26 (vpk) något som alla i folkrörelsesverige vet. Enhärdsmälla skulle få oanade miljökonsekvenser. transporteras en mängdmiljöfarligt gods på våra vägar, järnvägar, vattenvägar och i vårt luftrum, ochSverige dras även alltmer in i handeln och utbytet av klyvbara produkter. Medhänvisning härtill yrkar motionärerna all Iransilering av radioaktivt materialinom svenskt territorium förbjuds (yrkande 12), att regeringen lämnar enuttömmande redogörelse för sambandet kärnkraft kärnvapen (yrkande 14) och attepidemiologiska undersökningar genomförs beträffande del radioaktiva nedfalletspåverkan på människorna i anledning av Tjernobyl och lågdossträlningensinverkan på de kringboende vid kärnkraftverken (yrkandena 15 och 16). Ulskotlelsöverväganden JoU 1987/88:23 Transport av radioaktivt material ingår som en del i detallmänna begreppet transport av farligt gods och regleras i av lagen(1982:821) om transport av farligt gods. För internationella transporter avgods har biträtt ett antal konventioner beträffande järnväg, landsväg,sjöfart och luftfart. Ett svenskt förbud mot Iransilering av radioaktivamaterial via svenska hamnar och svenskt luftrum skulle såvitt utskottet kanbedöma innebära ett brott mot åtaganden gjorda i anslutning till nämnda konventioner.Slutligen kan nämnas alt Iransilering av kärnämne via förutsättersärskilt godkännande av berörda myndigheter. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo26 yrkande 12. Utskottet anser vidare att motion Jo26 yrkande 14 ihuvudsak inte kan anses falla inom ramen för den beredning utskottet har attgöra i förevarande ärende varför motionsyrkandet avstyrks. Enligt vad utskottet erfarit bedöms epidemiologiskaundersökningar av det radioakliva nedfallets påverkan på människan i områdensom drabbats av nedfallet från Tjernobyl som mindre meningsfulla.