bet · GB01AU17 · 1987-12-31 00:00:00 — proposition 1987/88:100 bilaga 2() anmälan om jämställdhet i statsförvaltningen, proposition 1987/88 bilaga 12() anslags punkterna A 6 och A 7, proposition1987/88:100 bilaga 15 () anslagspunkt Fl, proposition1987/88:105 om jämställdhetspolitiken inför 90-talet vad gällerarbetsmarknadsdepartementets del 22 motionervarav sexton från allmänna motionstiden I detta betänkande behandlas jämställdhetspolitiken inför90-talet med anledning av regeringens proposition 1987/88:105. Därutöverbehandlas anslagen till särskilda jämställdhetsåtgärder, tilljämställdhetsombudsmannen och till de centrala kvinnoorganisationerna. Vidareinformeras om den statliga personalpolitiken vad avser jämställdhetsfrågor. Medanledning av motioner frän den allmänna motionstiden tas jämställdhetsarbetetsorganisation samt vissa internationella jämställdhetsfrägor upp. Till betänkandet fogas ett yttrande från näringsutskottet,som yttrat sig över de delar av propositionen som rör företagande respektivestatliga företag jämte vissa motionsyrkanden på dessa områden. del av propositionen rörandejämställdhet i utbildningen behandlas av utbildningsutskottet i dess betänkandeUbU 1987/88:34. 1 propositionen redovisas en femärig handlingsplan förregeringens fortsatta jämställdhetsarbete med tonvikt pä kvinnornas roll iekonomin, jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, i utbildningenoch i familjen samt kvinnors inflytande i samhället. Åtgärdsförslagen i dennadel grundar sig bl.a. på betänkandet Varannan damernas från utredningen (A1985:03) om kvinnorepresentation. Utskottet ser positivt på den föreslagnahandlingsplanen och biträder propositionens förslag. Utskottetavstyrker ett antal motioner rörande olika förslag för att öka 1 1987/88. kvinnorsföretagande, krav på omedelbar lagstiftning föratt uppnå en hög- AU 1987/88:17 re kvinnorepresentation i statliga organ, jämställdhetsarbetetsorganisation m.m. Till betänkandet har fogats reservationer och särskildayttranden. Moderata samlingspartiet och anser att enavveckling av de offentliga monopolen ger en vidgning av kvinnornasarbetsmarknad. De tre borgerliga partierna begär gemensamt en parlamentariskutvärdering av jämställdhetslagen. Vidare uttalar sig de borgerliga partierna ifråga om familjepolitikens betydelse för jämställdheten och lägger därvidsärskild vikt vid införande av vårdnadsbidrag. Vpk förordar jämställdhetsutbildningför barnomsorgspersonalen. Samtliga oppositionspartier reserverar sig i olika frågorrörande kvinnorepresentationen. Vpk begär ett nytt anslag för införande av enkvinnohusfond. Beträffande jämställdhetsarbetets organisation begär de treborgerliga partierna ett parlamentariskt inflytande. Proposition 1987/88:100, bilaga 2, avsnitt 8 1 propositionen bereder regeringen efter föredragning avstatsrådet tillfälle att ta del av vad som anförts omjämställdhet i statsförvaltningen. Proposition 1987/88:100, bilaga 12, punkterna A 6 och A 7 I propositionen föreslår regeringen efter föredragning avstatsrådet att , i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Särskilda jämställdhetsåtgärder för /89 beräknar ettreservationsanslag av . a//riksdagentill m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Proposition 1987/88:100, bilaga 15, punkt 1 propositionen föreslår regeringen efter föredragning avstatsrådet att till Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Proposition 1987/88:105 vad gällerarbetsmarknadsdepartementets del 1 propositionen föreslär regeringen efter föredragning avstatsrådet (e/.jgodkänner vad som anförts om disposition av medel för information somgenomgår för sitt kön otraditionell arbetsmarknadsutbildning delsbereds tillfälle att ta del av vad som anförts om jämställdhetspolitikens fortsattainriktning avseende kvinnornas roll i ekonomin, jämställdhet mel- AU 1987/88:17 lan kvinnor och män på arbetsmarknaden, i utbildningen och ifamiljen samt kvinnors inflytande i samhället delsatt riksdagentillSärskilda jämställdhetsåtgärderunder tiondehuvudtiteln (punkt A 6) /89 anvisar ett reservationsanslag av . Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:A714b av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förändring av meritvärdering för vård av egna barn ienlighet med vad som anförts i motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:So613. 1987/88:A750 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omunderlättande för män att arbeta deltid. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:So504. 1987/88:A801 av m.fi. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående åtgärder inomyrkesorienteringen, arbetsförmedlingen, prao och lärlingsutbildningen för attstimulera till okonventionella yrkesval, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående forskning omlöneskillnader mellan män och kvinnor, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomslagen somjämställdhetsinstrument, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande valfrihet ochflexibilitet i fråga om arbetstider, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en jämförelse avklassifikationen av mäns och kvinnors yrken, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ofrivillig deltidsarbetslöshet, 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om statens möjligheter att somarbetsgivare upprätta s.k. karriärav-brottsplaner för småbarnsföräldrar, 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att staten somarbetsgivare upprättar tidsbestämda mål för en jämnare fördelning av kvinnoroch män på statliga chefstjänster, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av en avarbetsmarknads- och industridepartementet gemensamt utförd utredning omkvinnors och mäns representation i styrelser på den privata sektorn, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigtanförts angående statens roll som föregångare för att främja järn- AU 1987/88:17 ställdhet i arbetslivet, 11. att hos regeringen begäratt en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag tillförändringar av jämställdhetslageri rried an-ledning av de brister som påtalatsi motionen, 12. att hos regeringen begäratt en parlamentariskt sammansatt jämslälldhetskommitté tillsätts i enlighetmed vad som anförts i motionen, 13. att tillJämställdhetsombudsmannen anslår ytterligare 1 milj. kr.utöver vad regeringen föreslagit, , 14. attriksdagen som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförts angående handläggningen av jämställdhetsfrägori , -'. 15. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförts angående redovisning avkonsekvenserna för jämställdheten av ekonomisk-politiska åtgärder, 16. att hos regeringen begäratt arbetsgivarverket får i uppdrag att ta erforderliga initiativ i syfte attstödja och uppmuntra jämställdhet bland män i enlighet med vad som anförts imotionen, 1987/88:A802 av m.n. (fp) vari yrkas 1. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförs om initiativ och förberedelser förnästa kvinnokonferens i FN-regi, 2. att hos regeringenbegären rapport om resultat av jämställdhetsarbetet i efter , . 1987/88:A803 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående parlamentarikernas direkta inflytande påjämställdhetsarbetet. 1987/88:A804 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att samla ansvaret förjämställdhetsarbetet i under en särskildjämställdhetsminister. 1987/88:A805 av och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att bryta offentliga monopol för att ge kvinnornamöjlighetertill egenföretagande, entreprenadverksamhet och en vidgad arbetsmarknad, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att arbetstidskommittén skallbelysa deltidsarbetets villkor och föreslå åtgärder så att det kan uppvärderas, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att arbetstidskommittén skallbelysa hur utökade möjligheteratt träffa individuella avtal om arbetstidenslängd och förläggning skall kunna åstadkommas. 1987/88:A806 av m.n. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att de politiska kvinnoorganisationerna inte skallei-hälla statsbidrag. ' 1987/88:A807av m.n. (vpk) vari yrkas att hos rege- AU ,1987/88:17 ringen begär förslag om inrättande av en kvinnohusfond enligt vad imotionen anförts. 1987/88;A808 av Märg 2s m.fl. (vpk) vari yrkasatt till för /89 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit, eller således . förinrättande av ytterligare en handläggare. 1987/88:A809 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enrekommendation angående nominering av en man och en kvinna till varje uppdrag istatliga styrelser, expertuppdrag, kommittéer etc. I987/88:A810 av m.n. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samhällsplaneringens betydelse och vikten av regional balans och en positiv regional utveckling för jämställdhet, 2. att hos regeringen begär att denregionalpolitiska utredning en får i uppdrag att särskilt överväga möjligheterna att öka kvinnors syssel sättningsmöjligheter i utsatta regioner i enlighet med vad i motionen an förts, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om trakasserier inom,arbetslivet, 6. att hos regeringen begärförslag om ändring i jämställdhetslagen avseende en kompletterande regel förskydd mot trakasserier i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att hos regeringen begärförslag om ett återinförande av jämställdhetskommittén i enlighet med vad imotionen anförts, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors betydelse förutveckling på landsbygden, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om familjepolitikens betydelse för jämställdheten. 1987/88:A811 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förutsättningarna förjämställdhetsarbetet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av förändringar inomden offentliga sektorn för jämställdheten. 1987/88:N220 av m.n. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående de offentliga monopolensnegativa inverkan pä kvinnligt nyföretagande, 2. att hos regeringen begärförslag om ändring av reglerna för bidrag och rådgivning vid de regionalautvecklingsfonderna enligt vad i motionen anförts, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen 5 anförts omen kartläggning av de kvinnliga företagarnas verksamhet och AU 1987/88:17 behov. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A801. I987/88:N307 av m.fi. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas ansvar för att stärka detkvinnliga företagandet. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A462. 1987/88:N337 av m.n. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrade regler förutvecklingsfondernas stödverksamhet i syfte att stimulera kvinnligtföretagande i enlighet med vad i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A810. Motioner väckta med anledning av prop. 1987/88:A32 av och ()vari yrkas 1. att hos regeringen begärutredning av hur reella förutsättningar för egenföretagande för yrkeskunniga ide kvinnodominerade vårdyrkena skall skapas, 2. att beslutar att deregionalpolitiska stödformerna i tillämpliga former skall kunna utnyttjasockså till stöd för etableringar inom vårdsektorn. 1987/88:A33 av Chariotte m.fi. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utveckling av ergonomiskt riktiga hjälpmedel, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om projektmedel för insatser förjämställdhet inom försvaret, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentarisk översyn avjämställdhetslagen, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsrapporter ochjämställdhetsplaner från varje departement, 5. att avslår regeringensförslag om 5 milj. kr. för studier av kvinnors och mäns tidsanvändning, 7. att för budgetåret1988/89 anslår 2 milj. kr. till projektverksamhet för att uppmuntrapappaledighet och i övrigt främja en friare mansroll, 8. att för budgetåret1988/89 till JämO anslår 2 milj. kr. enligt vad som anförts i motionen, 9. att för budgetåret1988/89 till utvecklingsfonderna anslår 1 milj. kr. att användas enligt vad somanförts i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor på de poster i statliga organ och kommittéer som regeringen rekryterar till på egen 11 .att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål förkvinnorepresentation. 1987/88:A34 av m.n. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att staten i egenskap av arbetsgivare ska föra enpersonalpolitik som innebär uppvärdering av kvinnoyrkena, 2. att begär att regeringentar initiativ till att utarbeta ett nytt arbetsvärderingssystem i syfte att fåslut pä den kollektiva lönediskriminering som de typiska kvinnoyrkena utsättsför, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att fortbildningsbidraget inom barnomsorgen bl.a. böranvändas för utbildning i jämställdhetsfrågor, 4. att hos regeringen begärförslag till lagstiftning om att genomföra jämn könsfördelning inom statligaorgan, 5. att hos regeringen begärförslag till lagstiftning om att nominerande organisationer ska föreslå bådeen man och en kvinna vid val till olika statliga organ. 1987/88:A35 av m.fi. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående betydelsen för jämställdheten avförändringar inom den offentliga sektorn, 4. att som sin meninggerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående att de särskildastödinsatser för kursdeltagare som genomgår för sitt kön otraditionellarbetsmarknadsutbildning skall vara av försökskaraktär under ett är, 5. att som sin meninggerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående försöksverksamhet medanpassning av samhällsservice och infrastruktur, 6. att som sin mening gerregeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående könsfördelningsreglervid regionalpolitiskt stöd, 7. att som sin meninggerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående ändringar iaktiebolagslagen m.m., 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående behovet av enparlamentarisk utvärdering av jämställdhetslagen, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående nominering avledamöter till statliga organ. 1987/88:A36 av m.n. (c) vari yrkas 1. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ideologiskautgångspunkter och vikten av att bryta koncentrationspolitiken förmöjligheterna att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, 2. att beslutar att medavslag pä prop. 1987/88:1051 motsvarande delar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om jämställdhetspolitikens fortsattainriktning avseende kvinnornas AU 1987/88:17 roll iekonomin, jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarkna- AU 1987/88:17 den, i utbildningen och i familjen samt kvinnors innytande isamhället, 3. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om satsningar päökat företagande och regional balans för att främja kvinnligt företagande ochökade möjligheter till sysselsättning för kvinnor i landets alla delar, 4. att beslutar att hosregeringen hemställa om att en parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallasmed direktiv att genomföra en arbetsvärdering av olika yrkessektorer ienlighet med vad som anförs i motio--nen, 5. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utformningen av desociala trygghetssystemen, 6. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om arbetsmiljön inomkvinnodominerade yrkesområden, 7. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd tillkvinnoprojekt i syfte att främja landsbygdens utveckling, 8. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om inrättande avhandelshus för kvinnor, 12. att beslutar att hosregeringen begära förslag om särskilda medel till jämställdhetsforskning attutnyttjas i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen samt i övrigt geregeringen till känna vad som anförs om vikten av att underlätta för kvinnligaforskare att bedriva forskning, 13. att beslutaratt som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om familjepolitikensinriktning, förbättrade pensionsvillkor för värd av egna barn och vikten avinförande av vårdnadsbidrag för arbetet med ökad jämställdhet, 14. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om insatser för attskydda kvinnor som utsätts för misshandel, trakasserier och förföljelse, 15. att beslutar att medavslag på prop. 1987/88:105 i denna del uttala att berörda organisationersjälva skall ansvara för att kvinnorepresentationen i de statliga organen ökarsamt beslutar att 3 milj. kr. anvisas som stöd till kvinnoorganisationerna, 16. att beslutaratt medavslag på prop. 1987/88:105 i denna del ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om formerna för nomineringar till statliga styrelser m.m. 1987/88:A37 av m.n. (s) vari,yrkasatt begär att regeringen i samband med tecknandet av avtal förutvecklingsfonderna beaktar vad som i motionen anförts om könsfördelning istyrelserna. Den andel av kvinnorna i åldern 20 som tillhörarbetskraften har ökat från till (1986). Särskiltkvinnor med barn 8 under sjuår har ökat sitt deltagande i arbetslivet väsentligt. Andelen män i AU, 1987/88:17 motsvarande ålder som förvärvsarbetar har legatrunt . Totalt uppgick arbetskraften till 4,4 miljoner personer ,varav kvinnor utgjorde 2,1 miljoner. Kvinnors och mäns villkor såväl vad gäller utbildning ocharbetsliv som i familjen och i samhället uppvisar emellertid fortfarande storaskillnader. Ungdomarnas utbildningsval äri stor utsträckningtraditionella. Gymnasieskolan består i praktiken av en stor fiickskola, enliten samskola och en stor pojkskola. Endast fyra av 26 linjer har en jämnkönsfördelning, dvs. minst 40 och högst av endera könet. 1"" är den naturvetenskapliga linjen den största. "Flickskolan" består av 11 linjer med utbildning för bl.a. vård,kontor och ekonomi. "Pojkskolans" 11 linjer har i huvudsak tekniskautbildningar. Även arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad både när detgäller fördelningen pä olika branscher, befattningsnivåer och yrkesområden ochnär det gäller arbetstider. Kvinnornas andel av arbetskraften varierar ocksåstarkt mellan olika delar av landet. Dessa skillnader leder till att män genomsnittligthar högre inkomster än kvinnor. Därutöver finns vissa inkomstskillnader sominte kan förklaras med olikheter i arbetstid, utbildning, yrkesområde etc. Mänoch kvinnor skiljer sig också vad gäller orsaker till frånvaro från arbetet.Särskilt kvinnor med barn under sju är är frånvarande i samband medföräldraledighet och värd av barn. Andelen frånvarande bland kvinnor resp. mänmed barn uppgick är 1986 till 32,7 respektive 13,. Deltidssysselsättningen har fortsatt att minska ochuppgick till 1112 000 personer. Den öppna arbetslöshetenskiljer sig knappast mellan könen om man ser till procentandelenarbetslösa bland samtliga kvinnor och män i åldern 16 . Jämställdheten i familjen är ett relativt outforskatområde. har könsrollsforskningen som tidigare ofta varfeministiskt präglad kompletterats med en forskning om mansfrågor ur olikaaspekter. Ett viktigt område inom familjesfären gäller fördelningenav betalt och obetalt arbete. I har ännu inte någon mer omfattandeundersökning om kvinnors och mäns tidsanvändning genomförts. I en störreförundersökning från SCB redovisas dock vissa preliminära resultat för kvinnoroch män i olika åldrar och familjefaser. Bland annat visas att även efterålders-uppdelning så kvarstår bilden att männen använder mer tid för förvärvsarbeteän kvinnorna och kvinnorna mer tid för hemarbete än männen. Således ägnarkvinnor i åldrarna nästan åt hemarbete, vilketmotsvarar knappt två tredjedelar av allt hemarbete, medan männens insatseruppgår till en dryg tredjedel av hemarbetet. Det kan konstateras att fädernas uttag av föräldraledighet sett i förhål lande till det totala uttaget av föräldraledighet har minskat sedan är 1979. Frågan om kvotering mellan föräldrarna av rätten till föräldrapenning har behandlats av vid nera tillfällen. avvi sade kvotering eftersom en sådan bl.a. skulle medföra krångli gare administration och nackdelar ur den enskilda familjens synpunkt. En positiv utveckling när det gäller fäders uttag av av föräldrapenning borde i 9 ställetkunna uppnäs genom riktade informationsinsatser enligt socialför- AU 1987/88:17 säkringsutskottet. har barnomsorgen byggts ut kraftigt. Fyraoch en halv gånger så mänga förskolebarn har fått omsorg, nämligen 297000 barn jämfört med 66 000 barn . Dessutom harantalet skolbarn med omsorg utanför skoltiden ökat frän 14 000 till123 000 . Jämställdheten i samhället omfattar bl.a. fördelningenmellan könen i fråga om makt, infiytande och ansvar pä samhällets alla områden.1 betänkandet Varannan damernas (SOU 1987:19) redovisas att kvinnorepresentationen,som i de direktvalda församlingarna uppgår till , i de indirekt valdaorganen inte är i genomsnitt. Det påvisas att kvinnor har betydligtlättare att nä innytelserika poster inom de politiska partierna än inom defackliga organisationerna, bl.a. beroende på synlighet och konkurrens inom denpolitiska världen. 1 proposition 1987/88:105 redovisas en femårighandlingsplan för regeringens fortsatta jämställdhetsarbete med tonvikt påkvinnornas roll i ekonomin, jämställdhet mellan kvinnor och män päarbetsmarknaden, i utbildningen och i familjen samt kvinnors innytande isamhället. Pä grundval av betänkandet (SOU 1987:19) Varannan damernas föreslåsåtgärder för att öka kvinnors representation i statliga organ. Den del av propositionen som rör utbildningsdepartementetsområde (s. 75 - 89) behandlas av utbildningsutskottet i betänkande UbU1987/88:34. Över de delar av propositionen som rör kvinnornas roll i sambandmed företagsutveckling respektive statliga företag jämte anslutande motionsyrkandenhar näringsutskottet yttrat sig. Förutom anslutande motioner omfattarnäringsutskottets yttrande tre motioner frän allmänna motionstiden, vilkatillsammans med yttrandet överlämnats till arbetsmarknadsutskottet. Yttrandethar fogats till betänkandet som bilaga. Målet för jämställdhetspolitiken innebär enligtpropositionen att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter inom alla väsentliga områden. I ett jämställt samhälle svarar varoch en för sin egen försörjning, kvinnor och män delar ansvaret för barn och hemarbeteoch båda könen engagerar sig lika mycket i politiska och fackliga frågor. Jämställdhetspolitikenskall enligt propositionen ligga i linje med den allmänna politiken för ökadjämlikhet och för en bra uppväxtmiljö för barn och ungdom. Alla barn har rätttill båda föräldrarnas tid. För att det skall bli möjligt för både kvinnor ochmän att förena föräldraskap och förvärvsarbete, krävs en ny syn på mannensroll och en genomgripande förändring av arbetslivets organisation. Jämställdhetsministern anför vidare att utvecklingen motjämställdhet har gått starkt framåt i . Till skillnad mot tidigare utgårnumera alla