bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — före ikraftträdandet före ikraftträdandet 17, 484, 485, 486, 487, 488, 489, 490, 491, 492, 493,494,495,496,498,499, 500,501,502,503,504,505,506,507,508,509,510,512,514,515,516,517, 518, 519; 520, 521,912 20, 22, 46, 497, 882, 942 3,4,5,6,7,827,828,834,1140,1141, 1142, 1143, 1144, 1145,1146, 1147, ,522,523,524, .S25,526.527, .528,529,530,531,532,533.534,535,536,537, 538,539,540,541,542,543,544,545,546,547,549,5.S0,551, .S52,553,5.S4, 555, 556, 557. 558, 559, 902 48,60,71,75,78,105, 109, 110, 113,119,560,561,562,563,564,566.568, 571,572,573,574,575,576,577, .578,579,580,581,582,583,584,585,586, 587,588,589,590,591,592,593,594,595,596,597,598,599,600,601,784, 786, 787 385, 989, 1053, 1057 400,602, 609,610, 617,618, 625,626, 633,634, 641,642, 650,651, 658,659, 666, 849, 603,604. 611,612, 619,620, 627,628, 6.35,636, 643,644, 652,653, 660,661, 871, 892 605.606,607,608, 613,614,615,616, 621,622.623,624,629,6.30,631,632, 637,638,639,640, 645,647,648,649, 654,6.S5,6.S6,6.S7,662,663,664,665, , 914, 945 120,821,846, 1187, 1188,1189,1190. 1191,1192. 1193, 1194, 1195, 1196, 1197,1198, 1199, 1200, 1201. 1204,1205. 1207, 1208, 1209, 1217, 1218, 1219, 1220,1221, 1222, 1225, 1226, 1227, 1228, 1229. 1230, 1231, 1232 1233, 1234, 1235, 1236, 1237, 1238, 53 1239, 1240, 1241, 1242, 1243, 1244, 1245, 1246, 1248, 1249, 1250, 1251, 1252, 1253, 1254, 1255, 1256, 1257, 1258, 1259, 1260, 1261, 1262, 1263, 1264, 1265, 1266, 1267, 1268, 1269, 1270, 1271, 1272, 1273, 1274, 1276, 1277, 1278, 1279, 1280, 1282, 1283, 1284, 1286, 1288, 1289, 1290 2, 23, 70, 87, 89, 90, 324, 701, 703, 53705,706,707,708,709,710,711,712, 713,714,715,716,717,718,719,720,721,722,724,725,726,727,728,729, 730,731,732,733,734,735,736,737,738,739,740,742,743,746,851,852, 881,890,891,994 483, 857, 977 3 KU1987/88:40 Bilaga A 4 Underbilaga Antal propositioneravlämnade senare äh enligt ursprunglig eller reviderad förteckning Genomsnittlig förseningjämfört med ursprunglig förteckning Genomsnittlig förseningjämfört med reviderad förteckning Förseningen har varierat mellan 1 och 65dagar Aviserademen ej avlämnade propositioner Avlämnade propositioner som inte aviserats inågon förteckning KU 1987/88:40 Bilaga A 5 A STATSRRdSBEREDNINGEN KU1987/88:40 Statssekreteraren 5 B , RIKTLINJER FÖR UPPRÄTTANDE AV PROPOSITIONSFÖRTECKNING M.W. FÖR ARBETSÅRET 1986/87 : ' 1.1 Propositionsförteckning och propositionsavlämnandet Regeringen skall vid början och vid avlämnandet av budgetpropositionen överlämna en propositionsförteckning till . I 3 kap.riksdagsordningen föreskrivs när propositioner senast skall avlämnas om regeringen anser att de bör behandlas under pSgSende (2 och 3 S§), Där finns vidare en bestäranelse som säger att propositionerna skall lämnas sS att anhopning av arbete hosriksdagen om möjligt förebyggs (55). () har, liksom under tidigare Sr,i sitt lämnade granskningsbetänkande (KU 1986/87:33 s. 10) ingående behandlat rådande förhållanden för propositionsavlämnandet. KU gör två iakttagelser. förbättrades förhållandena jämfört med såvitt gäller tidhållningen för det faktiska propositionsavlämnandet jämfört med uppgifterna 1 propositionsförteckningarna. Utskottet utgår dock från att maninom fortsätter att arbeta KU 1987/88:40 målmedvetet för att åstadkomma ytterligare förbättringar. Bilaga A 5 B Vad gäller anhopningen av ett stort antalpropositioner tilltiden närmast före tidsgränsernas slut noterar KU att förhål länderna var klart otillfredsställande (mer än hälften-av vårens propositioner lades KU uttalar enhälligt: Enligt utskottet måste kraftfulla åtgärder vidtas för att i fortsättningen undvika en så besvärande anhopning som . Detarbete som bedrivs inom i syfte att planera departementenspropositionsarbete på ettbättre sätt måste bedrivas med större framgång. Förarbetet föreligger ännu inte någon närmare undersökning i fråga om propositionsavlämnandet. Att tidsplaneringen inomregeringskansliet även för den tidsperioden måste bedömas som otillfredsställande framgår dock av att den revideradepropositionsförteckningen 1 jämförd med propositionsförteckningen innehöll mer än 20 senare-lagda, tidigareaviserade propositioner och 15 tillagda nya propositioner. 2 ALLMÄNT OM PROPOSITIONSPLANERINGEN Planeringen av propositionsarbetet i måste förbättras. I det följande skall några viktiga punkter 1planeringsarbetet uppmärksammas.Inledningsvis hänvisas till statsrådsberedningens bifogade promemoria(SB PM 1987:1) Tidsplaneringen i propositionsarbetet (bilaga 1). 2.1 Beredningen KU 1987/88:40 Bilaga ASB Enligt 7 kap. 2 § regeringsformen gäller att vid beredningen avregeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttrandeninhämtas från berörda myndigheter och i behövlig omfattning tillfälle lämnas sammanslutningar och enskildaatt yttra sig. Regeringsformen föreskriver alltså ettvisst remisstvång. Det förekommer att lagrådet, KU och andra utskott anmärker på att regeringsföreslag inte varit beredda på ./. ett tillfredsstäna'nde sätt. I bifogade pm (bilaga 2)redovisas en del material i frågan. Om beredning inte bedöms som tillräcklig, förekommer det att utskottet vidtarolika kompletterande beredningsåtgärder. Regeringen får därmed ett svagare inflytande ibeslutsprocessen än om berednlngsätgärderna i varittillräckliga. Behovet av remiss och andra berednlngsStgärder bör därför noga övervägas 1 de enskilda ärendena. Departementen bör vid behov på ett tidigt stadium rådgöra med kontaktmännen hos statsministerns kansli ochstatsrådsberedningens rättsavdelning i fråga om behovet av beredningsåtgärder. 2.2 Gemensam beredning och delning Av regeringsformen framgår att i princip alla regeringsärenden skall avgöras av regeringen som ettkollektiv. Den s.k. gemensamma beredningen är ett sätt att säkerställa att principerna om ettkollektivt beslutsfattande får ett reellt innehåll. Reglerna förgemensam beredning finns i 4 S departementsförordningen och förfarandet behandlas i statsrådsberedningens promemoria (SB PM1983:3) Gemensam beredning. särskilt att delning inte bör äga rum innan den KU 1987/88:40 gemensammaberedningen i övrigt har avslutats i alla Bilaga A 5 B viktigare frågor. Delningsförfarandet behandlas i statsrådsberedningens promemoria (SB PM 1986:1) Delning. Här bör understrykas att delningstidensom regel inte bör understiga . Inomregeringskansliet har under det senaste arbetsåret alltför ofta förékonmit att delningstiderna varit för korta. Detta belyses av en undersökning som statsrådsberedningen gjort i frågan. delades i 39 förslag till lagrådsremisser och propositioner.Delningstiderna var i 18 fall eller mindre, 1 19 fall och i 2fall 7 dagar eller mera. Vid denna beräkning har arbetsfria dagar räknats bort men ankomstdagen fordelningen och återredovlsningsdagen räknats med som vardera en arbetsdag. Statsrådsberedningen vill mot bakgrund av detta undersökningsresultat inskärpa vikten av att delningstiden omen vecka iakttas betydligt bättre och att den endast i rena undantagsfall får underskridas. 2.3 Departementens samverkan medpersonalorganisationerna Från ochmed tillämpasett nytt avtal om departementens samverkan med personalorganisationerna.Avtalet och förfarandet beskrivs i civildepartementetscirkulär (1987:2). Här vill statsrådsberedningen betona vikten av attdepartementen i sin tidsplanering av lagrådsremisser och propositioner beaktar behovet av tid för denna samverkan. Vidareunderstryks att det normala förfarandet skall vara att organisationerna fSr 8 1987/88. informationi samband med den slutliga delningen inom KU 1987/88:40 regeringskanslietoch att detta föregås av sedvanlig Bilaga A 5 Bgemensam beredning med andra berörda delar av (statsrådsberedningen och/ellerdepartement). Det ärviktigt att man i propositionsplaneringen gör klart för sig om lagrådsremiss är nödvändig i ärendet och att tillräcklig tid sätts av för ändamålet. Fråganom lagrådsremiss behöver ske skall bedömas enligt bestämmelserna i 8 kap. 18 § regeringsformen. Regeringen måste anföra giltiga skäl för att avstå från lagråds-' granskning i ett ärende. I årets granskningsbetänkande har KU behandlat dessa frågor ingående (se KU 1986/87:33 s. 6 ff och464 ff). Lagrådsföredragningen kan som regel påbörjas först sedan remissen formellt expedierats till lagrådet. Ett visst utrymme för att undantagsvis ge lagrådet förberedande information i ett ärende innan den egentliga föredrag ningen påbörjas föreligger dock enligt ett uttalandeav KU (se KU 1986/87:33 s. 8 f). Under det gångna arbetsårethar det visat sig att departementens uppgifter om planerade lagrådsremisser varit alltför osäkra för att arbetet på lagrådets tre avdelningar kunnat löpa på ett tillfredsställande sätt. Lagrådets arbetsbörda har varierat alltför kraftigt. Planeringen måste förbättras. Detta fordrar attdepartementens grunduppgifter blir tillförlitligare. Departementen måste också i sin tidsplanering räkna med att det av hög arbetsbelastning i lagrådet kan bli anhopningar av ärenden. Detta kan fordra hänsynstagande 1 tidsplaneringen för en proposition. 2i5 Författningsarbetet KU1987/88:40 Bilaga ASB I tidsplaneringen måste slutligen särskilt uppmärksammas kravet på att det normalt skall förflyta mellan utgivningi SFS och Ikraftträdandet av lagar och andra författningar. Efter riksdagsbeslutetmåste beslut om författningar tas på ett regeringssammanträde och författningarna trycklovas. Man bör ha som en huvudregel att räkna mellanriksdagsbeslutet och ikraftträdandet. KU har 1 årets granskningsbetänkande kritiserat rådande förhållanden och noterat försämringar -betydligt mer än 1/3 av alla författningar kom ut från trycket senare än före ikraftträdandet (jfr KU 1986/87:33 s. 9 f.och 487 f.). Till ledning för planeringen av författningsarbetet inför års- och halvårsskiftena skickar SB i oktoberresp. april ut en tidsplan till departementen. SBhar gjort 1 ordning en saitimanställnlng över tidschemat förplaneringen av lagråds-, propositions- och författningsarbetet.Sammanställningen bifogas (bilaga 3). 3 RIKTLINJER FÖR PROPOSITIONSPLANERINGEN Motbakgrund av vad som redovisats i avsnitt 2 anges härföljande riktlinjer förupprättandet av propositions-förteckningm.m. Endastsådana propositioner som man med säkerhetkan bedöma komner att avlämnasunder pågående skall tas upp påpropositionsförteckningen. I resp. departement måste- som framgått av avsnitt 2 - en niycket noggrannplanering göras av den tid som krävs för KU 1987/88:40beredningsarbetet i departementet och inom regerings- Bilaga A 5 B kanslieti övrigt, för delningsförfarandet, för information till och överläggningar med personalorganisationernaoch - i förekoimiande fall - för granskning i lagrådet. Även tidsåtgången för tryckförfarandet och behovet av reservtidmåste beaktas på ett realistiskt sätt i tidsplanen. Vid planeringen måste givetvis också beaktas den tidriksdagsbehandlingen av en proposition normalt kräver. Slutligen måste uppmärksatmias att huvudregeln är att minst bör förflyta mellan utgivning 1 SFS ochikraftträdandet av lagar och andra författningar. SB vill understrykaatt en tidsplanering av ett propositionsarbete måste Innefatta hela kedjan avarbetsmoment från primär beredning till ev. författningspublicering. Av det nu sagda följer att departementen inte kan ha som allmän utgångspunkt att propositioner som avlämnas under höstsessionen kan föranleda Ikraftträdande av lagar och andra författningar redan den 1 januari1988. Planeringen måste 1 stället utgå från att Ikraftträdandet 1 normalfallet får senareläggas till eller . Riksdagsfria veckor /är enligt uppgift vecka 1987:45,1988:10 och 1988:13. I propositionsförteckningen skall datum för varje proposition anges. Om avsikten är att lägga en proposition att propositionen inteskall behandlas under sessionen kan dock en angivelse som "december","maj" användas. För de propositioner som avlämnas under höstsessionen KU 1987/88:40 angesom de enligt regeringens bedömning måste behandlas Bilaga A S B undersessionen. För de propositioner som under vårsessionen avlämnas efter gällande stopptider (den 10 och 31mars) anges på motsvarande sätt om propositionen måste behandlas under sessionen. Frånriksdagens s1da har önskemålet uttryckts att propositioner somskall behandlas under höstsessionen1987 om möjligt avlämnas . I defall en sådan proposition måste avlämnas senare bör kontakt tas med berört utskott före avlämnandet. 3.3 Information till utskottet Departementsledningen bör överväga om det finns behov av att tillresp. utskott komplettera den information som ges via propositionsförteckningen. Formerna härför bestäms av resp. departement. 3.4 Information om ändringar Om avvikelser av någon betydelse görs från propositions-förteckningen skalldepartementsledningen underrätta resp. utskott. Sådan uppgift skall även delges rättschefen1 statsrådsberedningen. Statsrådsberedningen avser att - på samma sätt som tidigare skett - februari/göra en reviderad propositionsförteckning som överlämnas till talmannen. 3.6 SB:s begäran om underlag KU1987/88:40 Bilaga ASB kommer statsrådsberedningen att skriva tilldepartementen med begäranom underlag för lista över planerade lagrådsremisser samt propositionsförteckning och sakredovisning för de propositioner som avses bliframlagda . Även uppgifter om preliminärt planerade lagrådsremisser och propositioner undervåren 1988 bör lämnas tillsammans med det underlaget. KU1987/88:40 Bilaga ASB Underbilaga 1 13 kap. riksdagsordningen finns bestänmelser som har betydelse för planeringen av regeringenspropositfonsarbete. Därfinns bl.a; bestämmelser om när propositioner senast miste lämnas till för att kunna behandlas under pågående (2 och 3 SS). De tidsgränser som finns är följande: för, särpropositioner med anslag för kommande budgetår före utgången av april för övrigapropositioner utom kompletteri ngsproposi tionen Tiderna får överskridasbara om det finns synnerliga skäl (4 S andrastycket tredje punkten). Vidare sägsdet att regeringen bör avlämna sina propositioner pS sådanatider att anhopning av arbete hos om möjligt förebyggs (5 S första stycket). Erfarenheterna av propositionsarbetet i regeringskanslietvisar att propositionerna i stor omfattning lämnas till koncentrerade till tiden närmast förede här redovisade slutdagarna. Det händer ocksåatt lagpropositioner lämnas till så sent att det efter riksdagsbehandlingen blir svårt för regeringenatt hinna promulgera författningarna i tillräckligt god tid föreikraftträdandet. Enligtstatsrådsberedningens rekommendationer är huvudregeln KU 1987/88:40 att det bör förflyta minst från det att en Bilaga ASB författning kom ut av trycket till dess den träder ikraft Underbilaga 1 (Gröna boken punkt 142, s. 68).Konstitutionsutskottet har också vid ett flertal tillfällen kritiserat den bristande planeringen i avpropositionsarbetet. För attunderlätta propositionsplaneringen harstatsrådsberedningen ställt samman bilagda"lathund" för deolika moment och tider som propositionsarbetet normalt kräver i och i . Denna lathund kan givetvis anses ge endast riktmärken. Den tidsåtgång som här anges kan te sig väl ordentligt tilltagen och därmed orealistisk för ärenden som läsaren har egen erfarenhet av.Statsrådsberedningen har- ändå utgått ifrån att det kan vara värdefullt för departementen att på detta sätt få en samlad överblick över hur arbetstiden för de olika momenten kan tänkas fördela sig när arbetet bedrivs utan tidspress.Självklart måste dock varje tidsplan i detenskilda fallet bero av frågans beskaffenhet i sak och departementets allmänna arbetsläge. Lathunden bygger på material från statsrådsberedningens introduktionskurserför propositionsskrivning och ensamitanställning som kanslichefen i utbildningsutskott har gjort. Under arbetet har departementens rättschefer getts tillfälle att lämna synpunkter. Satnnanfattningsvis ger lathunden beskedet att enproposition med förslag som avses att verkställas , normalt bör lämnas över till redan före sommaruppehållet året innan. Det är 1 och för sig möjligt för regeringen att lämna över en proposition till även när Inte pågår (3 kap. 5 5 andra stycketriksdagsordningen). Eftersom "semesterregeringar" normalt inte bör besluta i viktigare frågor, står denna möjlighet i dessa fall öppen främst för propositioner som regeringenbeslutar före eller efter regeringens sommaruppehåll. KU 1987/88:40 Bilaga ASBUnderbilaga 1 DE OLIKA MOMENTEN I PROPOSITIONSARBETET - ENLATNUND Tidsberäkningarnautgår från en proposition på 30 - 50sidor. 1 Arbetet 1 före avläanande till Förberedelse inför föredragning, inkl. Föredragning inför enhetschef/rättschef/ Föredragning vid allmän beredning (ev.) Inskrifti ordbehandlare el. 2 - 4 mån. Stordelning (minst ) Kontrolläsning (2 personer) 1.3Yttrande från datainspektionen (DI) Fr.o.m.den 1 1987 under förutsättning att godkänner avtalet den 31 mars 19B7 ommedbestämmande vid beredningen avregerings-ärenden. 1.4 Lagrådsbehandling KU 1987/88:40 Regeringsbeslut (sammanträde ) BilagaASB Föredragning i lagrådet Underbilaga1 (sonnaruppehåll mitten av Juni - början av sept.) Ställningstagande till lagrådets synpunkter Kopiering,delning - ' Sändningper tråd till tryckeriet Korrekturläsning (2 personer) Rättelser, läsningav avdrag 1.6 Regeringsbeslut (samnanträde ) Trycklov Tryckning Bindning (ev.) SaMianfattnlng av avsnitt 1 (exkl. primär beredning): "yttrande från DI 1-1,5 månader (kontakt bör alltid tas med utskottet när prop. arbetet i dep. Bordläggning, motionstid Inläsning, utarbetande av föredragnings-promemoria, m.m., utsändning, föredragning,ev. hearing, uppvaktning Skrivning av utskottsbetänkandet, utsändning Utsändningsdag - Justering Justering, korrekturläsning, trycklov () Trycklov - bordläggning () Bordläggning - kammarbehandling () (5)- 12 3 5 KU 1987/88:40 Bilaga ASBUnderbilaga 1 so* till stor del kan utföras under riksdagsbehandlingen (endast lagpropositioner) Delning avförfattningstexter, sättning, Regeringsbeslut (samnanträde ) Trycklov författningar() Kungörande i SFS (påföljandetisdag) Ikraftträdande av författningar (börvara minst efter kungörandet) ***** ********* 5 De olika tidernasaiaanrSknade (samnanträdesfria perioder ej Inräknade): KU1987/88:40 Bilaga A S B Underbilaga 2 PM omberedningskravet i regeringsformen Enligt 7 kap. 2 §regeringsformen gäller att vid beredningen avregeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas frånberörda myndigheter och 1 behövlig omfattning tillfälle lämnas sammanslutningar och enskildaatt yttra sig. Regeringsformen föreskriveralltså ett visst remisstvång. I motiven (prop. 1973:90 s. 287) uttalardepartementschefen följande: "Att det som ett led i beredningen av regeringsärende i stor utsträckning Inhämtas yttranden från myndigheter, organisationer och andra enskildasammanslutningar är ett karakteristiskt ochbetydelsefullt Inslag i svensk politisk beslutsprocess." Det ligger i sakens natur att det kan råda olika meningar om i vad mån upplysningar och yttranden utifrån behövs när regeringen fattar beslut i en fråga som sedan föreläggs . Om inte är nöjd med det föreliggande beslutsunderlaget, kan berört utskott inhämtaupplysningar och yttranden (se 4 kap. 10 §riksdagsordningen). Anser sig inte själv kunna komplettera beslutsunderlaget, står det vidare fritt att avslå regeringens förslagunder hänvisning till att finnerbeslutsunderlaget bristfälligt. Skulle det göras gällande attregeringens handläggning strider mot regeringsformensbestämmelser, finns dessutom möjlighet förkonstitutionsutskottet att prövaregeringens handläggning av ärendet. Frågan om tillämpningen av bestämmelsen i 7 kap. 2 § regeringsformen har aktualiserats i flera ärenden. Saken har tagits upp avlagrådet samt ochandra riksdagsutskott. KU 1987/88:40 Bilaga ASBUnderbilaga 2 Lagrådet har vid olika tillfällen anmärkt på att remitterade lagförslag inte varit föremål för sådan remissbehandling som avses i 7kap. 2 § regeringsformen. Som exempel härpå kan nämnas lagrådsyttranden angående remitterade lagförslag om hyreshusavgift (prop.1982/83:50, bilaga 2 s. 20), om tillfällig vinstskatt (prop. 1982/83:102 s. 35), om vinstdelningsskatt(prop. 1983/84:50 s. 144), om statlig fastighetsskatt (prop. 1984/85:18 s. 48)om vissa ändringar i väglagen och lagen om enskilda vägar (prop. 1985/86:118 s. 68) ochom en tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, m.m. (prop.1986/87:61 s. 83). Kritik av angivet slag har också förékonmit från lagrådets sida över ett förslag tni lag om inbetalning på avverkningskonto m.fl. lagar. Lagrådsremissen resulterade 1 enproposition, som inte innehöll något lagförslag om avverkningskonto (prop.1982/83:145). Lagrådethar 1 sådana yttranden understrukit bl.a.att en lagrådsgranskning inte kan ersätta den sedvanligaremissbehandlingen av niyndigheter och sainmanslutnlngar med särskild sakkunskap på området. Det har framhållits att en bristfällig remissbehandling medfört att lagrådet haft begränsade möjligheter att med ledning av det föreliggande materialet bedöma sådana frågor om lagstiftningens praktiskakonsekvenser och tillämpningsom avses i 8 kap. 18 §tredje stycket 4 och 5 regeringsformen. Tillämpningen av regeln om beredningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformen har också varit föremål för granskningav (se bl.a. KU 1984/85:35 s. 11 f. och s. 59, 1985/86:25 s. 8 f. och s. 49 samt 1986/87:33 s. 9 och 86). I det förstnämnda betänkandet uttalade utskottets majoritet, efter att först ha redogjort för. innehållet i 7 kap. 2 § regeringsformen, följande. KU1987/88:40 Bilaga ASB Underbilaga 2 "Bestämmelserna i 7 kap. 2 § RF är generellt tillämpliga vid beredning av regeringsärenden. Utskottet har vid sin granskning av de ärenden därlagrådet gjort anmärkningar av ifrågavarandeslag kunnat konstatera att regeringen i någraav fallen under sin beredning haft överläggningar med sådanamyndigheter som berörts av förslagen, innan förslagenremitterats till lagrådet. Ärendenas brådskande karaktär har i vissa fall bidragit' till att fullständigt remissförfarandeinte har kunnat genomföras. Utskottet anser att det 1varje särskilt fall får bedömas i vad mån det finns behov av att inhämta upplysningar och yttranden från myndigheter och sammanslutningar." Vidare har det förekommitatt frågan om beredningskravetaktualiserats 1 samband med utskottsbehandlingen av propositioner och attutskottet vidtagit åtgärder för att ytterligare bereda ärendet. Ett aktuellt ärende har gällt propositionen om socialavgifterpå vinstandelar (prop.,1986/87:107), se SfU 1986/87:20 s. 8 och 10. Slutligen bör i sammanhanget erinras om en annan bestämmelse.Av 3 kap. 2 § tredje stycket riksdagsordningen,en bestämmelse som i och för sig inte ärtvingande, framgår bl.a. att proposition med förslag om nytt eller väsentligt höjt anslag eller om sådana riktlinjerför viss statsverksamhet som avses i 9 kap. 7 § regeringsformen (dvs. princip-och organisationsbeslut) bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för det ändamålet som förslagetavser. I ett ärende om vissa bostadspolitiska frågor (prop. 1986/87:48, BoU 7) anförde bostadsutskottet: KU1987/88:40 Underbilaga 2 "Enutgångspunkt beträffande regeringens förslag till bör vara att ipropositionerna beräkningar lämnas avseende de kostnader förslagen innebär.Att en sådan ordning tillämpas har i princip stöd i RO. En redovisning avkostnaderna får anses motiverad bl.a. somunderlag för en meningsfull riksdagsbehandling. Dét finns enligt bostadsutskottetsmening anledning för att underrätta regeringen om vikten av att kommande förslag innehållersådana uppskattningar som tas upp idet nu diskuterade avsnittet av RO. beslötatt som sin mening ge regeringeh tillkännavad utskottet anfört beträffande redovisning av kostnaderna för förslag ipropositioner. KU1987/88:40 Bilaga ASB . Sammanställning över tidschemat för planering av lagråds-, propositions- och författningsarbetet Departementenlämnar SB underlag för höstens lagrådsarbete främst för att bedöma antalet behövliga lagrådsavdelningar. PM ompropositionsplaneringen för verksamhetsåret sändsut frän SB.