bet · GB01UU33 · 1987-12-31 00:00:00 — om godkännande av en överenskommelse mellan ochSovjetunionen om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenskafiskezonen uu och den sovjetiska ekonomiska zonen i .1987/88:33 m.m. (prop. 1987/88:175) Iproposition 1987/88:175 föreslås att godkänner överenskommelsen den18 mellan och om avgränsningen avkontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjedska ekonomiskazonen i . Vidareföreslås att godkänner överenskommelsen mellan debåda länderna om ömsesidiga reladoner på fiskets område i det tidigareomtvistade området i . Efterförhandlingar mellan och undertecknades den 13 januari1988 i en överenskommelse om principerna för avgränsning av havsområdenamellan de båda länderna i . Enligtöverenskommelsen skall det mellan och tidigare omstriddaområdet i delas på sådant sätt att av områdets yta tillfallerSverige och tillfaller . Avgräns-ningslinjen skall enligtöverenskommelsen förbinda det omtvistade områdets nordligaste och sydligastepunkter och förhålla sig till områdets ytterkonturer på ett symmetriskt sätt.Vidare fastställs i överenskommelsen att under en 20-årsperiodårligen får ta upp fisk, varav lax, i den svenska delen avdet tidigare omstridda området och att får ta upp 6 000 tonfisk, varav lax, i den sovjetiska delen av området under sammatidsperiod.' Somen uppföljning av principöverenskommelsen har efter förhandhngar mellan svenskaoch sovjetiska delegationer enighet nåtts om två överenskommelser vilkaundertecknats . I den ena regleras avgränsningslinjen påkontinentalsockeln mellan de båda staterna samt avgränsningen av den svenskafiskezonen och den sovjedska ekonomiska zonen. Medutgångspunkt i den överenskomria procentfördélningen 75/25 har parterna i dettaavtal enats om en avgränsningslinje som anges med 17 koordinatpunkter från norrtill söder. Med hänsyn till att områdetbåde i norr och söder ligger ianslutning tilL omtvistat område med tredje part som intressent (resp.Polen) har koordinatpunkterna fastställts så att de inte föregriper kommandeuppgörelser med dessa parter. Eftersom de svenska och sovjetiskakoordinatsystemen inte är helt överensstämmande 1 1987/88. haravgränsningslinjen definierats i såväl svenskt som sovjetiskt koordinat- UU1987/88:33 system. I den särskilda överenskommelsen rörandefisket i det tidigare omtvistade området i har , somuppföljning av principöverenskommelsen, förbundit sig att inom sin del avområdet under avsätta en fiskekvot för sovjetiska fiskare ienlighet med principöverenskommelsen. Överenskommelsen innehåller ettmotsvarande åtagande från till förmån för svenska fiskare. Iöverenskommelsen bestäms de två områdena genom koordinatangivelser. Områdesbestämningarnaär en för fiskeändamål av prakdska skäl förenklad beskrivning av det tidigareomtvistade området. Områdena har ritats ut på svenska resp. sovjetiska sjökort,vilka fogats vid överenskommelsen. I denna föreskrivs vidare att parterna genomöverläggningar skall genornföra dessa bestämmelser, häri inbegripet frågan omfördelning på fiskslag av överenskomna kvoter samt regleringsåtgärder rörandefisket. I ett särskilt protokoll fogat till överenskommelserna harparterna avtalat att avgränsningsöverenskommelsen såvitt avser fiskéjurisdiktionensamt fiskeavtalet skall tillämpas provisoriskt fr. o. m. . har tidigare träffat avgränsningsavtal med ,och DDR samt, med undantag för ett mindre område, också med Finland.Genom principöverenskommelsen och avgränsningsöverenskommelsenden med återstår därmed för svensk del frågan omavgränsning gentemot samt avgränsning gentemot i norra . I987/88:U15 av och (båda m) varihemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande fiskets bedrivande i del av den före detta vita zonen. Utskottet har tagit del av propositionens framställningrörande avgränsning av kontinentalsockeln i . Det är enligt utskottetsmening tillfredsställande att den långdragna frågan om gränsen mellan densvenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen öster om nu harfunnit sin lösning och att därmed en överenskommelse kunnat ingås mellanSovjetunionen och rörande avgränsningen av kontinéntalsockeln samt avden svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i . Utskottetföreslår att godkänner gränsöverenskommelsen. I motion U15 redovisas den allvariiga beståndssituationenför såväl torsk som lax i . Mot denna bakgrund samt i enlighet med deåtaganden om god beståndsvård som gjorts i samband med överenskommelsen medSovjetunionen om fisket i det tidigare omtvistade området i ansermotionärerna att tredjelandsfiske av hotade arter (torsk och lax) inte skall fåförekomma annat ån i starkt begränsad omfattning för att avtrappas ochinom upphöra. Vidare anser motionärerna att fisket i andel avvita zonen skall ske under ansvar för god beståndsvård och att UU1987/88:33 svensktfiske skall tillförsäkras ökade fiskemöjligheter inom ramen för god Utskottet får med anledning härav anföra följande. MellanÖstersjöns strandstater finns en överenskommelse som syftar till attinternationellt reglera uttaget av fisk ur (1973 årsGdanskkonvention). Enligt konventionen skall en årligenöverenskomma om högsta tillåtna fångstmängd för varje fiskslag, TAC (totalallowable catch), och om zonfördelning. Inom dessa nationella zoner förhandlarsedan strandstaterna bilateralt fram det årliga fångstuttaget. Det tak för årligt uttag som sätts av fiskerikommissionenkan sägas innebära den mängd fisk som enligt rekommendadon från kan tas upp i ett visst område utan att återväxten hotas. Detta ingår som en del i vad som beräknas vara god beståndsvård, dvs. omsorg om återvåxt och det framtida fisket. Begreppet återfinns havsrättskonvention. Inom ramen för den föreliggande fiskeöverenskommelsen medSovjetunionen skall parterna genom årliga överläggningar bestämma fördelningenav fiskslag inom överenskomna kvoter samt regleringsåtgärder rörande fisket,varvid hänsyn skall tas till beståndsvården. Enligt överenskommelsen kommer den sovjetiska kvoten i densvenska zonen att vara ,varav skall utgöras av lax. I motion U15 sägs att det stårSovjetunionen fritt att ta ut hela sin kvot eller del därav somtorsk. Utskottet vill med anledning därav anföra att varken ellerSverige kan unilateralt bestämma fördelningen på fiskslag i den överenskomnakvoten. Detta måste förhandlas fram . Enligt de provisoriska regler som enligt överenskommelsengäller från har parterna gjort upp om en fördelning av fiskslaginom kvoterna för . Enligt denna kommer inte att fiskatorsk inom den svenska zonen under innevarande år. och EG har ett fiskeavtal som undertecknades den21 . Avtalet är ett ramavtal om ömsesidig rätt till fiske på varandrasvatten. Vid särskilda överläggningar fastställs fångstkvoter. Målet för dessaöverläggningar skall vara reciprocitet, dvs. det svenska fisket i EG:s vattenskall motsvara EG:s fiske i de svenska vattnen. Enligt den överenskommelse om utbyte av fiskekvoter somgäller fick EG att acceptera en minskning av torskfisket iÖstersjön utanför det som varit den vita zonen med till 2 500ton. EG erhöll en viss höjning av sin laxkvot i . Enligtöverenskommelsen får fiska räkor i EG:s Nordsjözon.Den svenska kvoten av sill i västra ökade. Förhandlingar pågår mellan och EGom de kvoter som fram skall gälla för EG i den nya svenskafiskezonen. Utskottet delar den oro för torsk- och laxbeståndet iÖstersjön som kommer till uttryck i motion U15. Eftersom den vita zonen framtill den föreliggande överenskommelsen varit det enda större området iÖstersjön utanför nationella fiskezoner, har detta inneburit att fisket i områdetfått en omfattning som gått långtutöver vad omsorgen om återväxt och det framtida UU 1987/88:33 fisket medger. I propositionen konstateras även att detta har varit enviktig, : bidragande orsak dll och strävan att möjligt avveckla områdets oreglerade status. Gdanskkonventionensregler om t.ex. beståndsvård kunde tidigare inte tillämpas på de delar av som var internationellt vatten, dys. den vita zonen. Enligt utskottets uppfattning kommer den reglering av fiskezon som den föreliggande överenskommelsen med innebär att medföra att Gdanskkonventionens regler för en ökad bestånds7 vård nu kan tillämpas. Enligtvad som framhålls i jordbruksutskottets betänkande JoU 1987/88:4, anserfiskeristyrelsen att det - vad gäller torsken - föreligger risk för , .,i ytterligare nedgång av beståndet på. grund av att fiskeansträngningenfortfarande är mycket stor. konstaterar i sitt betänkande atttorsktillgången erfarenhetsmässigt varierar kraftigt. Efter några mycket , ,, goda reproduktionsår gav torskfisket rekordfångster under1980-talets första år. De fångster som då togs () betecknasenligt, jordbruksutskottetav fiskerisakkunniga som normala. , skottets betänkandeskrevs har fångstsituationen försämrats. Eftersomdet enligt vad ovan påpekats dock förehgger risk för ytterligare nedgång av beståndet följs frågorna omtorskbeståndets storlek noga av . Dessa frågor är varje årföremål för överläggningar vid förhandlingarna med förÖstersjön. Vid den session som hölls misslyckades manemellerdd hksom att ,, nå en uppgörelse beträffande fångstmängd ocbzonfördelning för.torsk och lax. Efter gränsregleringen är det dock regeringensförhoppning att frågan skall kunna regleras vid fiskerikommissionensöverläggningar . Utskottetutgår från att regeringen, såväl vid förhandlingarna inom ramen för som i bilaterala förhandlingar medSovjetunionen och andra länder (främst EG), kommer att tillse att fisket inomden nya svenska fiskezonen skall ske under ansvar för god beståndsvård samt attsvenska fiskare inom ramen för god beståndsvård-ändå skall ges ökadefångstmöjligheter inom det egna vattnet., Detär enligt vad utskottet förstår regeringens uttalade mål att tredjelands fiske i den tidigare vita zonen skall skäras ner väsentligt under nästa åri.syfte att skydda torsk- och laxbeståndet. Det är även regeringens mål att ytterligare skära ned andra länders kvoter i det berörda området. Utskottet stöder detta mål. Utskottethar i sitt betänkande UU 1987/88:24 om och den västeuropeiskaintegrationen i vad avser fisket konstaterat att utvecklingen sedan mitten av1970-talet på fiskeområdet lett till att det svenska Östersjöfisket fått enproportionellt sett allt större betydelse. Det är därför vikdgt att regeringeni avvaktan på en muldlateral reglering av EG- och EFTA-ländernas fiskepolitikiakttar återhållsamhet i bilaterala åtaganden, när det gäller att beviljafiskerättigheter i svenska vatten. Utskottetfinner det dock av reciprocitetsskål orealisdskt att helt skära ner andra länders fiske av torsk och lax i den tidigare vita zonen. ' I propositionenkonstateras att den föreliggande överenskommelsen innebär ökade krav på denfisketillsyn som utövar. Det UU1987/88:33 ökade kravet på godbeståndsvård av alltför omfattande fiske i området gör det, enligtvad som skrivs i proposidonen, angeläget att kanbedriva en effekdv övervakning i området. stöder denna uppfattningoch konstaterar att regeringen avser återkomma med förslag tillytterligare resurser för och hur dessa skall Utskottetanser med hänvisning dll det anförda att någon ytterligare åtgärd med anledningav motion U15 inte är påkallad. Motion U15 avstyrks därför. 1. att godkänneröverenskommelsen mellan och omavgränsningar av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och densovjetiska ekonomiska zonen i , 2. att med avslag påmotion 1987/88:U15 godkänner överenskommelsen mellan Sverigeoch om ömsesidiga reladoner på fiskets område i det ddigareomtvistade området i . Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Stig Alemyr (s), (c), (), (), Axel (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (), (), () och (). om godkännande av ändringar i EFTA; konventionen (prop.1987/88:119) I propositionen föreslås att godkänner införandetav en ny artikel 12 bis och en bilaga H till , samt vissa avtilläggen föranledda ändringar i artiklarna 21, 26 och 38 i .' Ändringarna innebär att regler för ennotifikationsprocedur för förslag till tekniska föreskrifter införs ikonventionen i syfte att förebygga tekniska handelshinder. Härigenom förstärks den frivilliga notifikationsprocedursom gäller mellari EFTA-länder och görs obligatiorisk för attbana väg för en överenskommelse mellan EFTA-länder på samma område. Mellan EFTA-länderna har tillämpats eninformationsprocedur för notifiering av föreslagna nya eller ändrade tekniskaföreskrifter av betydelse för handeln mellan EFTA-länderna, den s.k.INST-proceduren. Syftet med proceduren är att genom tidig information ochmöjlighet till samråd förhindra att tekniska handelshinder uppstår. Dettanodfikationsför-farande baseras på rekommendationer av och är därförinte bindande för medlemsländerna. Svenska myndigheter, som får utfärda föreskrifter, åremellertid skyldiga att underrätta kommerskollegium om förslag till nya ellerändrade tekniska föreskrifter i enlighet med bestämmelser som regeringenutfärdat i förordningen (1973:233) om skyldighet för myndighet att underrättakommerskollegium om vissa föreskrifter m.m. (omtryckt 1987:897). Kollegietombesörjer därefter att underrättelsen notifieras övriga EFTA-länder. Regeringen har , senast ipropositionen 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen,redogjort för den vikt regeringen fäster vid ett fördjupat samarbete med EG ochden roll avskaffandet av tekniska handelshinder spelar i arbetet på att uppnåen gemensam varumarknad i . I diskussionerna mellan EFTA och har manfrån kommissionens sida påtalat de juridiska skillnaderna i EFTA:s och EG:sprocedurer. är bindande för medlemsstaterna, medan EFTA:sendast grundar sig på rekommendationer av . Som en förutsättning föratt tillmötesgå EFTA-ländernas önskemål om samarbete har EG-kommissionenangivit att rättslig reciprocitet måste föreligga, dvs. att EFTA-länderna antaren procedur med liknande skyldigheter för medlemsländerna som EG:s procedurinnebär för EG:s medlemsländer. 1 1987/88. Deviktigaste ändringarna är följande: , UVfyo//o(i.34 - Dentid inom vilken kommentarer skallåvgés utsträcks från tvåmånader - till tremånader; Det innebår att en ny föreskrift inte får beslutas under de , , månadernotifikätionsproceduren pågår. ' -En "stand-stiH"-period ,,räknatfrän notifikationsda- - tum, införs. Stand-still, som innebär att den föreslagna föreskriften inte får beslutas, inträder ombett EFTA-land, från dét nodfikatiö- ': "; nenpublicerats, framför allvarlig kritik mot den notifierade föreskriften ochanser att den kommer att utgöra ett handelshinder. - Ensäkerhetsklausul införs som gör det möjligt ätt orfiedelbart anta en lag ellerföreskrift utan föregående notifikationsprocedur. Villkoret för sådan åtgärd äratt den skall vara av brådskande natur med avseende på skydd för människors,djurs eller växters liv eller hälsa. - Procedurenstillämpningsområdeutvidgastill att, förutom industrivaror,, , > åven omfatta jordbruksprodukter,fisk och andra produkter. - Alla förslagtill nya notifikationsprocedurer år av sådan :vikt ätt de bör underställasriksdagens godkännande. :,; > De nya reglerna avses träda i kraft . Den förstärkta INST-procedur som det redogörs för iproposidonen är avsedd att bana väg för en motsvarande överenskommelse mellanEFTA-länderna och EG om notifikation av tekniska föreskrifter. Utskottet har tagit del av de föreslagna ändringarna iEFTA-konventionen och har inga erinringar mot regeringens förslag. att godkänner det förslag som regeringen lagtfram i proposition 1987/88:119. Närvarande: (), (c), StureEricson (s), (), Axel (), (),(), (), (), GunnarHökmark (m), (), (), ().Hädar () och (vpk).