bet · GB01AU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Åtgärder med det syftet aviserades också i regeringensproposition / 87:80 om forskning. Utskottet betonade JÄMFO:s roll när detgäller att aktivt följa frågor som rör rekrytering av kvinnor till forskningoch de kvinnliga forskarnas villkor. Utskottet som inte ändrat uppfattning idessa frågor vill därutöver peka pä att årligenfördelar ca en och en halv milj. kr. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion A36 i denna del. Särskilda jämställdhetsåtgärder (A 6.) 1986/87 Utgift 6 164 566 Res. 1987/88 Anslag 9 000 000 1988/89 Förslag 17 000 000 Regeringenbegär i prop. 1987/88:105 ett anslag av 17 milj. kr. med följande AU 1987/88:17 beräkning för anslagsbehovet: medelför projekt och undersökningar i syfte att belysa kvinnorsoch mäns tidsanvändning 5 milj. kr. projektverksamheti syfte att öka kvinnorepresentationen i statliga organ m.m. 3 milj. kr. projekt i syfteatt förbättra kvinnors, villkor pä arbetsmarknaden 9 milj. kr. Regeringens förslag att låta genomföra projekt ochundersökningar för att belysa tidsanvändningen för olika grupper av män och kvinnor, och därvid i detta syfte tillföra anslaget A 6, Särskilda jämställdhetsåtgärder 5 milj. kr. för /89 - avvisas i motion I987/88:A33 (fp).. Motionärerna anser att dessa medel bör användas för att främja jämställd heten snarare än att studera jämställdhetsbristerna. Bl.a. föresläs i motionen att för /89 skall anslå 2 milj. kr. samhet isyfte att uppmuntra pappaledighet och i övrigt främja en friare mansroll.Därutöver föreslås utökade resurser till JämO och till de regionalautvecklingsfonderna. I kommittémotion 1987/88:A36 konstaterasatt det är viktigt att kvinnorepresentationen i beslutande organ inomnäringsliv, fackliga organisationer, politiskt liv m.m. ökar. Motionärerna villdock betona att denna utveckling så långt möjligt bör ske på frivillig väg.Berörda organisar tioner bör själva ansvara för att kvinnorepresentationen i destatliga organen ökar. Någon särskild projektverksamhet är inte nödvändig föratt öka kvinnorepresentationen, och yrkar därför på avslag tillregeringens förslag att 3 milj. kr. anvisas till detta ändamål. Enligt utskottets uppfattning är fördelningen mellan könenav det betal da och det obetalda arbetet en central fräga för jämställdhetssträvandena. För att få svar pä denna frågeställning krävs uppgifter om hur män och kvinnor disponerar sin tid. Med tanke pä att någon mer omfattande under sökning pä detta område ännu inte har gjorts i finner utskottet att projekt och undersökningar som belyser tidsanvändningen är äv värde för det fortsatta jämställdhetsarbetet. Utskottet ställer sig därför bakom rege ringens förslag i denna del. ' Utskottet vill härutöver peka pä attarbetsmarknadsdepartementet redan beviljar medel för projekt i syfte attuppmuntra pappaledighet m.m. Vidare anser utskottet att projektverksamheten kan varaett av fiera medel för att nå målet om en bättre kvinnorepresentation. Medhänsyn till att projektverksamhet i många andra sammanhang visat sig. vara etteffektivt medel för att förändra attityder ser utskottet positivt på denföreslagna projektverksamheten och förutsätter att verksamheten utvärderasefter treårsperioden. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet vadsom anförs i propositionen angående studier av tidsanvändningen, projektverksamhet i syfte att höja kvinnorepresentationen respektive projekt i syfte att förbättra kvinnors villkor på arbetsmarknaden. I konsekvens därmed tillstyrks den anslagsberäkning som redovisas i propositionen. Motionerna A33 (fp) och A36 (c) avstyrks i motsvarande delar. (A 7.) f\\j 1987/88:17 Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt A 7.(s. 65 66) att till m.m. för /89skall anvisas ett förslagsanslag av . Medel förförvaltningskostnader har beräknats utan tillämpning av huvudförslaget. Hänsynhar också tagits till merkostnader för lokalhyra samt för tryckning avinformationsbladet Jämsides. 1 folkpartimotionen 1987/88:A801 begärs ytterligare Imilj. kr till JämO utöver regeringens förslag. Dessa medel skall användas tillytterligare en handläggartjänst samt för att få möjlighet att bedriva enförstärkt utåtriktad verksamhet och service mot allmänheten. I motion 1987/88:A33 av m.fi. (fp)begärs 2 milj. kr. till JämO i syfte att förstärka myndighetens möjligheter attfölja upp jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder för jämställdhet. Dettaengångs-anslag skall enligt motionärerna tillkomma utöver den permanenta förstärkningsom föreslagits i partimotionen. Främst bör dessa medel användas inom de områdenpå arbetsmarknaden där kvinnor har svårt att göra sig gällande. I motion 1987/88:A808 av Margö m.fi. (vpk)yrkas på ett anslag till JämO på totalt , dvs. i förhållande tillpropositionens förslag ytterligare . Enligt motionärerna är dettroligt att antalet diskrimineringsärenden under en följd av år kommer att varakonstant eller öka som JämO:s arbete med information ochprojektarbeten mäste ägnas mera tid och resurser. Därför bör JämO tillförasmedel för ytterligare en handläggartjänst. Utskottet vill erinra om att JämO under föregående år fickett förhöjt anslag för att utöka organisationen med en assistent. Syftet därmedvar att avlasta handläggarna och ge myndigheten möjligheter att arbeta merrationellt. Utskottet finner inte skäl att frångå de avvägningar somligger bakom regeringens anslagsberäkning. Med avstyrkande av motionerna A801(fp), A808 (vpk) och A33 (fp) i tillämpliga delar föreslär utskottet såledesatt anslaget anvisas med det belopp regeringen har begärt. Trettonde huvudtiteln övriga ändamål Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet (FI.) 1986/87 Utgift 2597 000 1987/88 Anslag 2 800 000 1988/89 Förslag 2 912 000 45 Regeringenhar i budgetpropositionen, bilaga 15, under punkt . (s. 103) AU 1987/88:17 föreslagit att till Bidrag till kvinnooganisationernascentrala verksamhet för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Förordningen (1986:552) om statsbidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (omtryckt 1987:1053) reglerarbidraget. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag och för organisationer medfier än 3 000 medlemmar i form av rörligt bidrag. Med hänsyn till att grundbidraget endast höjts i begränsadomfattning sedan bidraget inrättades förordar civilministern attgrundbidraget höjs med . Detta innebär attgrundbidraget för kvinnoorganisationer med fier än 1 500 men högst 3 000medlemmar blir , dvs halva beloppet. Utbetalningen av bidragen skallske enligt propositionen. I motion 1987/88:A806 av m.fi. (m) förordasen ändring! bidragsfördelningen vad gäller bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet. Det anförs att något särskilt bidrag inte bör utgå till depolitiska kvinnoorganisationerna, eftersom dessa redan har statligt stöd genompartistödet. Enligt motionärerna kan det därmed bli möjligt att inom ramen fördet föreslagna anslaget öka bidragen till de övriga kvinnoorganisationerna. Liknande yrkanden från moderata samlingspartiet hartidigare avstyrkts av utskottet (se bl.a. AU 1986/87:14). Utskottet har därvidframhållit de politiska kvinnoorganisationernas betydelsefulla uppgifter isamhället och att det inte kan godtas att dessa organisationer i motsats tillandra jämförbara folkrörelser skulle missgynnas. 1 motion A806 framförs intenågra nya omständigheter som skulle kunna motivera en ändrad ståndpunkt från utskottetssida. Motion A806 avstyrks därför. 1 motion 1987/88:A36 av m.fi. (c) begärsen ökning av anslaget för bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet med 3 milj. kr. Bakgrunden är att motionärerna anser att de statligaorganen utan några särskilda projektmedel kan förstärka sinkvinnorepresentation och att motsvarande medel i stället bör utnyttjas för attförstärka stödet till kvinnoorganisationerna. Utskottet godtar regeringens förslag beträffande en höjningmed grundbidraget med . Utskottet har tidigare i denna framställning tillstyrktregeringens förslag angående projektverksamhet i syfte att ökakvinnorepresentationen i statliga organ. De skäl som motionärerna har lagtfram kan utskottet inte godkänna som skäl för den utökning av anslaget sommotionärerna föreslagit. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker därmed motion A36 i motsvarande del. I motion 1987/88:A807 av kommunisternaföreslås pä nytt ett anslag för inrättande av en kvinnohusfond. Avsikten enligtmotionärerna är att kvinnohusföreningar skall kunna vända sig till fonden föratt fä ekonomiskt stöd att starta och driva verksamhet. Vidare refereras imotionen till utskottets välvilliga inställning till kvinnohusen (AU1986/87:14), enligt vilket kvinnohusen har ett stort värde såväl för kvinnorsom är utsatta för våld somförändra kvinnor vilka har behov av att träffas för att få kontakter AU 1987/88:17 och stärka sitt självförtroende. Eftersom de kommunala ochlandstingskommunala bidragen är mycket skiftande finns ett odiskutabelt behovav statligt stöd enligt motionärerna. Utskottet har tidigare redovisat uppfattningen ipropositionen 1987/ 88:105 att kvinnojourerna inte kan undvaras (avsnittet Våldmot kvinnor). I detta sammanhang redovisades även jämställdhetsministernsuppfattning att verksamheten med mansjourer är angelägen i det fortsattajämställdhetsarbetet. Liksom föregående är ser utskottet positivt päverksamheten vid kvinnohusen. Utskottets beredning har visat attkvinnojourerna utför ett förtjänstfullt arbete, som i stor utsträckningbaseras pä frivilliga insatser. Vidare har utskottet inhämtat att statliga bidrag tillkvinnojourerna och deras riksorganisation utgår dels från socialstyrelsensanslag för utvecklings- och försöksverksamhet dels från det i detta sammanhangdiskuterade anslaget Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet.Sammantaget erhöll de 110 kvinnojourerna och deras riksorganisation ca 890 000kr. Under innevarande budgetår uppgår det totala statligabidraget till ca . Till mansjourerna utgår bidrag frånsocialdepartementets anslag för forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Under /87 erhöll de 6 7 mansjourerna . ; för innevarande budgetär är beloppet inte fastställt men kommer enligtuppgift att bli väsentligt lägre. Utskottets beredning har också visat attkommunernas och landstingens bidrag till kvinnojourerna är mycket skiftande. har tidigare under detta behandlat encenterpartimotion i vilken begärts utredning om stödet till kvinno- ochmansjourer. har avslagit motionen på förslag av justitieutskottet(JuU 1987/88:6) som visade förståelse för motionärernas önskemål men ansåg attsaken var av sådan natur att den beaktas i det regelbundna budget- ochberedningsarbetet inom . Därutöver ansåg justitieutskottetatt frågan om ett mer permanent stöd i första hand får anses vara enangelägenhet för respektive kommun och dess socialnämnd. Utskottet har i denna fråga samma uppfattning somjustitieutskottet, nämligen att anslagssituationen lämpligen beaktas i sambandmed det allmänna budgetarbetet. Från de utgångspunkter utskottet har att svaraför vill utskottet stryka under jämställdhetsaspekterna och att kvinnornas utsattasituation i här aktuella avseenden motiverar speciell uppmärksamhet. Utskottetanser slutligen att det kan finnas anledning för berörda departement ochmyndigheter att närmare studera bakgrunden till de ovan redovisadeskillnaderna i anslagsgivningen till kvinno- resp. mansjourer. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion A807. Ansvaret för jämställdheten mellan kvinnor och män liggerpå . 1 den nuvarande organisationen ärarbetsmarknadsmi- Inom departementet finns en jäm- AU 1987/88:17ställdhetsenhet med uppgift att bereda hithörande frågor. Enheten handhar ävenutåtriktad verksamhet såsom spridande av information och publikationer. Församordningen inom regeringens kansli finns en särskild jämställdhetsberedningmed representanter för samtliga departement. Till verksamheten pä regeringsnivåhar också knutits ett rådgivande organ, jämställdhetsrädet. I rådet ingårrepresentanter för de politiska partierna, kvinnoorganisationerna,arbetsmarknadens parter och folkrörelserna. knöts tvä idégruppertill jämställdhetsrädet, nämligen idégruppen för mansrollsfrågor och idégruppenför kvinnofrågor. Idégrupperna syftar till att stimulera till debatt, utvecklanya idéer och främja opinionsbildning kring jämställdhetsarbetet. Därutöverfinns en särskild delegation för att initiera och följa forskning påjämställdhetsområdet, delegationen förjämställdhetsforskning (JÄMFO).Delegationen består av ett antal forskare samt företrädare för de politiskapartierna. svarar för jämställdhetsarbetet inomstatsförvaltningen. Till har som tidigare nämnts knutits enledningsgrupp för jämställdhet i statsförvaltningen. (JämO) och jämställdhetsnämndenskall se till att jämställdhetslagen efterlevs. En viktig uppgift för JämO är också att informera allmänheten och på andra lämpliga sätt främja jämställdhet i arbetslivet. ' Det parlamentariska injlytandet över jämställdhet.sarbetetbehandlas i tre motioner. I motion 1987/88:A801 krävs en starkareorganisation av jämställdhetsarbetet genom en återgång till en parlamentarisktsammansatt jämställdhetskommitté. En sådan kommitté bör ha till uppgift attsvara för en samlad överblick över jämställdhetsområdet och kunnatillhandahålla dokumentation över projekt, forskning, faktaunderlag osv.Motionärerna beklagar att den parlamentariska förankringen kraftigt harförsvagats eftersom partierna nu inte engageras i själva arbetet utan enbart iett råd med få sammanträden och oklara arbetsuppgifter. 1 kommittémotion 1987/88:A810 av KerstiJohansson m.fi. argumenteras för ett återinförande av jämställdhetskommittén.Det anförs att den tidigare organisationen gynnade kontakt- och informationsverksamheten. Även och (båda m)föreslår i motion I987/88:A803 ett ökat parlamentariskt infiytande päjämställdhetsarbetet. Motionärerna anför att information och insatser förnärvarande är splittrade på för många instanser. Vidare anförs att dennuvarande arbetsformen inte ger parlamentarikerna tillräckliga möjligheter attpå idé- och beredningsstadium påverka utvecklingen och att jämställdhetsrädetsarbete knappast kan sägas vara rationellt. Frågan om jämställdhetsarbetets organisation togs senastupp av utskot tet i betänkandet AU 1987/88:9, vilket behandlades av i decem ber 1987. Med hänvisning till den diskussion utskottet redovisat för ca vidhåller utskottet att det inte kan se att inrättandet av ännuett organ med parlamentarisk förankring skulle innebära någon förbättring av 48 jämställdhetsorganisationen.Utskottet avstyrker därför motionerna A801 AU 1987/88:17 (fp), A803(m), och A810 (c) i aktuella delar. tar vidare i motion 1987/88 :A801 upphandläggningen av jämställdhetsfrågor i . 1 motionen anförsatt ansvaret för jämställdhetsfrågor pä respektivepå , vad gäller de statligt anställda, ger en splittradorganisation. Jämställdhetsfrägornas övergripande karaktär talar enligtmotionärerna för att ansvaret inte bör ligga på något enskilt fackdepartementutan i ett centralt organ, lämpligen statsrådsberedningen. Detta förutsätteratt det nnns ett särskilt statsråd som ägnar sig åt jämställdhetsfrågorna,anför motionärerna. och (båda fp) vänder sig imotion 1987/ 88:A804 mot den nuvarande uppsplittringen av jämställdhetsansvaretpå arbetsmarknads- och civildepartementen. Motionärerna yrkar på att ansvaretför det statliga jämställdhetsarbetet bör ligga pä arbetsmarknadsdepartementetunder en särskild jämställdhetsminister. Som utskottet tidigare anfört (AU 1987/88:9) bör det varanaturligt att varje departement tar sitt ansvar för jämställdhetsarbetet inomdet egna verksamhetsområdet. Den nuvarande ansvarsfördelningen följer av departementsförordningen(1986:1417). Med hänvisning till det sagda och till att det ankommer påregeringen att själv bestämma om arbetsfördelningen mellan departementenavstyrks motionerna A801 och A804, den förstnämnda i aktuell del. 1 motion 1987/88:A802 av m.fi. (fp) tasvissa internationella frågorupp. Motionärerna erinrar om de tre storakonferenserna under FN :s kvinnoårtionde: i antog medlemsländerna etthandlingsprogram, i antogs en handlingsplan och i ettstrategidokument. Enligt motionärernas uppfattning är det viktigt att detjämställdhetsarbete som sker redovisas och utvärderas både nationellt ochinternationellt. Därför bör av regeringen begära en rapport omresultatet av jämställdhetsarbetet efter . Vidare hävdas i motionen att även ijämställdhetsfrågor bör vara en aktiv medlemsstat i FN. Enligt motionärerna börSverige redan detta år i FN ta initiativ till nästa kvinnokonferens ochsamtidigt starta med förberedelser i form av utvärdering av tidigare program,planer och strategier. Utskottet har erfarit att frågan om en ny världskonferensbereds i FN:s kvinnokommission, där är medlem för enperiod av . Kommissionens huvuduppgift är att följa uppde strategier för jämställdhet som antog . Kommissionenhar numera årliga möten, som ägnas ät olika ämnen under de tre huvudrubrikernajämställdhet, utveckling och fred. Vid mötetår kommer kommissionen att taställning till frågan om en ny världskonferens . När det gäller en svensk utvärdering efterNairobikonferensen vill ut skottet peka på att den föreliggande propositionen Jämställdhetspolitiken 49 4 1987/88. inför90-talet erbjuder en bred redovisning av det aktuella läget beträffande AU 1987/88:17 jämställdhetpä olika områden. Det kan även nämnas att gjort en omfattanderapport om det svenska jämställdhetsarbetet mellan åren 1982 och 1986till CEDAW, för övervakning av FN-konventio- nen omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. till detanförda avstyrks motion A802 i aktuella delar. 1. beträffandejämställdhetsarbetets fortsatta inriktning attriksdagen avslår motion 1987/88:A36 yrkandena 1 och 2, 2. beträffande förutsättningarna förjämställdhelsarbetet att avslår motion 1987/88:A811 yrkande I, 3. beträffande arbetsvärdering avolika yrkessektorer attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A801 yrkande 2, 1987/ 88:A34 yrkande 2 och1987/88:A36 yrkande 4, 4. beträffande klassifikation av mänsoch kvinnors yrken att avslår motion 1987/88:A801 yrkande 5, 5. beträffande årligajämställdhelsrapporter attriksdagen avslår motion 1987/88:A33 yrkande 4, 6. beträffande redovisning avkonsekvenserna för jämställdheten att avslår motion 1987/88:A801yrkande 15, 7. beträffande arbetsmiljön förkvinnor attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A33 yrkande I och 1987/ 88:A36 yrkande 6, 8. beträffandeindividuell anpassning av arbetstiden attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A801 yrkande 4 och 1987/ 88:A805 yrkande 4, 9. beträffandedeltidsarbetets villkor attriksdagen avslår motion 1987/88:A805 yrkande 3, 10. beträffandemeritvärdering för vård av egna barn attriksdagen avslår motion l987/88:A714b i motsvarande del, 11. beträffande disposition av medel förinformation och utbildning om medbestämmande attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1987/ 88:105, 12. beträffandeofrivillig deltidsarbetslöshet attriksdagen avslår motion 1987/88:A801 yrkande 6, 13. beträffandesociala trygghetssystem attriksdagen avslår motion 1987/88:A36 yrkande 5, 14. beträffandestimulans till okonventionellt yrkesval attriksdagen avslår motion 1987/88:A801 yrkandena I och 3, 15. beträffande .särskilda stödinsatser förkursdeltagare .wm genotn- går för sitt kön otraditionell arbetsmarknadsutbildning attriksdagen med avslag på motion I987/88:A35 yrkande 4 bifaller AU 1987/88:17 proposition 105 i motsvarande del, 16. beträffandesamhällsservice och infrastruktur attriksdagen med avslag pä motion 1987/88:A35 yrkande 5 bifaller proposition 105 imotsvarande del, 17. beträffande samhällsplanering och regionalutveckling för att främja jämställdheten attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A810 yrkandena 1, 2 och 9 samt 1987/88:A36yrkande 7, 18. beträffande kvinnors företagandeoch de offentliga monopolen att avslår motionerna 1987/88:A805yrkande 1, 1987/ 88:A811 yrkande 2, 1987/88:N220 yrkande 1, 1987/88:A32 yrkande1 och 1987/88:A35 yrkande 1, 19. beträffande regional balans ochfrämjande av kvinnligt företagande attriksdagen avslår motion 1987/88:A36 yrkande 3, 20. beträffande könsfördelningsregler vidregionalpolitiskt stöd att avslår motion 1987/88:A35 yrkande 6, 21. beträffande regionalpolitiska stödformer videtableringar inom vårdsektorn attriksdagen avslår motion 1987/88:A32 yrkande 2, 22. beträffande målgruppen för utvecklingsfondernasfinansierings verksamhet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:N220 yrkande 2, 1987/ 88:N307 yrkande 4 och1987/88:N337, 23. beträffande utökad rådgivning och utbildning vidutvecklingsfon derna attriksdagen avslår motion 1987/88:A33 yrkande 9, 24. beträffande könsfördelningen iutvecklingsfondernas styrelser att avslår motion 1987/88:A37, 25. beträffande handelshus för kvinnor attriksdagen avslår motion 1987/88:A36 yrkande 8, 26. beträffande kartläggning av de kvinnligaföretagarnas verksam het och behov attriksdagen avslår motion 1987/88:N220 yrkande 3, 27. beträffande utökad redovisning frånstatliga och privata företag att med avslag på motion 1987/88:A35yrkande 7 bifaller proposition 105 i motsvarande del, 28. beträffande kartläggning av andelenkvinnor i beslutande positioner i näringslivet att riksdagenavslår motion 1987/88:A801 yrkande 9, 29. beträffande statens ansvar som föregångare påjämställdhets- området attriksdagen avslår motionerna )987/88:A801 yrkandena 7, 8, 10 och 16 samt1987/88:A34 yrkande 1, 30. beträffandeden statliga personalpolitiken attriksdagen lägger till handlingarna punkt 8 i bil. 1987/88:100i den mån den inte blivit behandlad i föregående mo- AU 1987/88:17 ment, 31. beträffande översyn av jämställdhetslagen attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:A80I yrkande 11, 1987/88:A810yrkandena 5 och 6, I987/88:A33 yrkande 3 och 1987/ 88:A35 yrkande 8 bifallerproposition 105 i motsvarande del, 32.beträffandefämiljepolitikens betydelse för jämställdhetenatt avslår motionerna 1987/88:A810 yrkande 10 och 1987/ 88:A36yrkande 13, 33. beträffande jämställdhetsutbildningför barnomsorgspersonalen att avslår motion 1987/88:A34 yrkande 3, 34. beträffande underlättande för mänatt arbeta deltid att avslår motion 1987/88:A750, 35. beträffande projektmedel förjämställdhetsinsatser inom försvaret attriksdagen avslår motion I987/88:A33 yrkande 2, 36. beträffande skydd för kvinnor som utsätts förmisshandel, tra kasserier och förföljelse attriksdagen avslår motion 1987/88:A36 yrkande 14, 37. beträffande de i proposition 105 angivna målenför kvinnorepre sentation i statliga organ attriksdagen avslår motion 1987/88:A33 yrkande 11, 38. beträffande lagstiftning om kvinnorepresentationi statliga organ att med avslag på motion 1987/88:A34 yrkande 4bifaller proposition 105 i motsvarande del, 39. beträffande regeringens metod vidnomineringar attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:A809, 1987/ 88:A33 yrkande 10, 1987/88:A34 yrkande 5, 1987/88:A35 yrkande 9 och 1987/88:A36 yrkande 16 bifaller proposition 105 i motsvarande del, ' 40. beträffande särskilda medel tilljämställdhetsforskning m.m. att avslår motion 1987/88:A36 yrkande 12, 41. beträffande jämsiälldhetspolitikensfortsatta inriktning avseende kvinnornas roll i ekonomin, jämställdhet mellankvinnor och män på arbetsmarknaden, i utbildningen och i familjen samt kvinnorsinfiytande i samhället attriksdagen lägger till handlingarna punkterna 16 i proposition 1987/88:105 iden mån de inte blivit behandlade i föregående moment. 42. att med bifall tillproposition 1987/88:105 i motsvarande del samt med avslag på motionerna1987/88:A33 yrkandena 5 och 7 samt 1987/88:A36 yrkande 15 i motsvarande deltill Särskilda jämställdhetsätgärder under tionde huvudtiteln för budgetåret1988/ 89 anvisar ett reservationsanslag av , 43. att med bifall tillproposition 1987/88:100 i motsvarande del samt med avslag på motionerna1987/88:A801 yrkande 13, 52 1987/88:A808och 1987/88:A33 yrkande 8, till Jämställdhelsom- AU 1987/88:17budsmannen m.m. under tionde huvudtiteln för /89 anvisar ettförslagsanslag av 3 02O ,