bet · GB01FiU10 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottetdelar också motionärernas uppfattning att arbetslöshetsförsäkringen börreformeras. Arbetsmarknadens parter bör ges incitament atf sluta avtal på enlåg nominell nivå. Utskoftetanser, liksom motionärerna, atf i första hand bör besluta om sänktamarginalskatter och om återinfört inflationsskydd för skafteskalan. Det skulleverksamt underlätta den kommande avtalsrörelsen och göra det möjligt att träffalöneavtal som ger en reallöneökning utan kraffiga nominella löneökningar.Utskottet kan emellerfid inte ställa sig bakom kravet på differentieradmervärdeskatt. Utskottetkan således inte tillstyrka allt vad som föreslås i motion FilO (c) yrkande 9. Åtgärder för att bromsa den nominellalönekostnadsutvecklingen (mom. 9, motiveringen) i (vpk) anser att den del av utskottefs yttrande som pås. 21 börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 22 slutar med"även fortsättningsvis" bort utgå. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 10) AnneWibble (fp), (), (), (), GunnarBjörk (c), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Imotion Fil2(m) anförs att" och slutar med "mycket små" bort ha följandelydelse: Somallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken vill utskottet framhållaföljande. Imofionerna Fil2 (m), Fill (fp) och FilO (c) betonas aU pris- och lönestegringenmåste dämpas. Det framhålls atf ett av de grundläggande problemen i svenskekonomi är den snabba löneökningstakten. Lönekostnaderna har under lång tidökat snabbare i än i våra viktigaste konkurrenfländer. Enligtmotionärerna vilar ansvaret för avtalsförhandlingarna på arbetsmarknadensparter, men förutsättningarna för förhandlingarna påverkas i hög grad av denekonomiska politiken. Utskottet ansluter sig till detta synsätt och villsärskilt betona skattepolitikens betydelse för lönebildningen. Utskoftetanser i likhet med motionärerna atf den ekonomiska polifiken bör ges följandeinriktning för att löneökningstakten skall kunna dämpas: - Eii fast växelkursmåste vara en norm för den ekonomiska polifiken. Finans- ochpenningpolitiken skall syfta till att understödja den fasta '" Regeringenmåste deklarera aft effekterna av alltför höga FiU 1987/88:10 löneökningar intekommer atf pareras genom devalveringar. Arbetsmarknadens parter bör gesincitament att sluta avtal på sådan lönenivå som är förenlig med bevaradkonkurrenskraft. Därför bör arbetslöshetsförsäkringen reformeras så aft den istörre utsträckning än finansieras direkt av arbetsmarknadens parter ochså att den dessutom finansierar t.ex. kostnader för sysselsättning av arbetslösungdom. - Det är även i övrigt angelägetatt etablera fasta spelregler i den ekonomiska politiken. Därför börvalutaregleringen slopas helt. En sådan åtgärd skujle på allvar markera viljanatt upprätthålla en fast växelkurs och därmed också en låg inflafionstakt. - Ökningstakten i de offentligautgifterna måste begränsas så att utrymme ges för reallöneökningar.Skattetrycket får inte öka. I stället förordar utskottet en sänkning av deskatter som direkt och indirekt belastar sparande och arbete, vilket skulle ökadet samhällsekonomiska utrymmet för reallöneökningar. En vikfig åtgärd är atfmarginalskatterna sänks och marginaleffekterna minskas. Utskottetansluter sig också fill mofionärernas uppfattning om regeringens roll ilönebildningen. Regeringen bör med den ekonomiska politiken skapa så gynnsammaförutsättningar som möjligt för avtalsförhandlingarna. Någon direkt inblandningi förhandlingarna bör inte komma i fråga. Det gäller allt ifrån den s.k.Rosenbadsmodellen, som uppenbarligen har misslyckats, fill den mer avancerademodell som föreslås i den s.k. . Imofionerna Fil2 (m), Fill (fp) och FilO (c) understryks behovet av en ekonomiskpolitik som leder till ett ökat hushållssparande. Enligt motionärerna bör detfinansiella sparandet i huvudsak ske i hushållssektorn och inte som förnärvarande i den offentliga sektorn. Ett starkt hushållssparande ger för detförsta ekonomisk trygghet. För det andra ger ett sparande i egen bostad,studier, aktier, vinsfandelssystem och i ett eget företag en bredare makt- ochägandespridning. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att stimulanser krävs för att ökahushållssparandet. Skattepolitiken är ett verksamt medel för att uppnå , deUa. Deförnyade balansproblem som allt fler rapporter entydigt varnar för visar att degrundläggande problemen i svensk ekonomi inte är lösta. Därmed står ocksåSverige sämre rustat inför den försämring av världsekonomin som av allt attdöma är förestående. Uppgiften för den ekonomiska politiken är att slå in på enväg som leder till en stabil och långsiktigt hållbar samhällsekonomisk jämviktmed god tillväxt, full sysselsättning, prisstabilitet och överskott ibytesbalansen. För detta krävs lägre pris- och kostnads-stegringar, stramfinanspolitik, begränsad offentlig konsumfionstillväxt och en mer flexibelekonomi. ovan anfört med anledning av motionerna FilO (c) yrkandena 1 och 11,Fill (fp) yrkande 1 och Fil2 (m) yrkande 1 bör som sin mening geregeringen fill känna. Innebörden härav är aft utskottet avstyrkerpropositionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. deb att den del avutskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Det anförda" FiU1987/88:10 och slutar med "i proposifionen" bort utgå, delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffanderiktlinjer för den ekonombka politiken att med avslag på regeringensförslag i proposition 1987/ 88:60 moment 2 och med anledning av motionerna1987/88:FilO yrkandena 1 och 11,1987/88:Fill yrkande 1 och 1987/88:Fil2 yrkande1 godkänner vad utskottet anfört beträffande riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och som sin mening ger regeringen detta till känna. 16.Begränsningar på byggmarknaden (mom. 11) AnneWibble (fp), (), (), () ochMargitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Bostadsutskottetanför" och på s. 23 slutar med "motion Fi8" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Systemet att med olika former avbyråkratiska regleringar styra byggmarknaden, som regeringen för närvarandetillämpar, har visat sig fungera mycket dåligt. Angelägna projekt kan inteinrymmas i de kvoter regeringen satt upp. I stället skjuts viktiga projekt påframfiden. I är byggkvoten intecknad för 1988-1990. Det innebär att ivissa bostadsområden kommer kommersiell och samhällelig service inte att kunnaerbjudas medborgarna under lång fid. Det innebär också problem för de företagsom trots god lönsamhet och utvecklingskraft inte kan bygga ut sin kapacitet.Att olika regleringar medför oacceptabla konsekvenser framgår också med alltydlighet av motion Fi8 (s). Utskottetanser således att ett system med rambegränsningar bidrar fill att skapaytterligare störningar på bostadsmarknaden. Beträffande storleken avräntebidragen vid ombyggnad, som tas upp i motion Fill (fp), anser utskottetatt denna fråga skyndsamt bör utredas och att förslag därefter bör föreläggasriksdagen. nu anfört om rambegränsningar och om räntebidrag vid ombyggnad avbostäder bör med anledning av mofionerna Fill (fp) yrkandena 3 och 4samt Fi 12 (m) yrkande 5 som sin mening ge regeringen fill känna. Detanförda innebär att utskottet inte kan godta de kompletteringar i regelsystemetsom förordas i motion FiS (s). Motionen avstyrks därför av utskottet. deb att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse: 11. beträffande begränsningar på byggmarknaden att riksdagenmed anledning av motionerna 1987/88:Fill yrkandena 3 och 4 samt 1987/88:Fil2yrkande 5 och med avslag på motion 1987/88:Fi8 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört, 17.Investeringsfonderna (mom. 12) FiU 1987/88:10 AnneWibble (fp), (rn), (), () ochMargitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med "Som utskottetanfört" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Investeringsfondernatillkom ursprungligen som ett konjunkturpolifiskt medel. Flera års erfarenhetervisar emellertid atf den typen av konjunkturen styrning inte är effekfiv.Utskottet anser infe att det finns skäl aft begränsa utnyttjandet avinvesteringsfonderna. Frågan om investeringsfondernas framtid prövas förnärvarande i den pågående översynen av företagsbeskattningen. I avvaktan härpåbör enligt utskottets mening de allmänna investeringsfonderna ochinvesteringsreserverna vara generellt frisläppta. Utskottettillstyrker med det anförda motionerna Fil2 (m) yrkande 6 och Sk8 (fp) yrkande2. deb att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande investeringsfonderna att med bifallfill mofionerna 1987/88:Fil2 yrkande 6 och 1987/88:Sk8 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett generellt frisläpp av deallmänna investeringsfonderna och investeringsreserverna. Höjning av ATP-avgift för (mom. 13) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "Som utskottet"och slutar med "yrkande 12" bort ha följande lydelse: Ipropositionen föreslås nu en höjning av A TP-avgiften med 0,4 procentenheter.Som motiv anförs att pensionssystemet härigenom får en välbehövligförstärkning. Imofion Fil2 (m) påpekas aft även om pensionsutbetalningarnas storlek iATP-systemet överstiger de inbetalningar som görs, ökar fortfarandeAP-fondernas reala värde till följd av de ränteinkomster som fondkapitalet,genererar. En höjning av avgiftsuttaget till ATP i enlighet med propositionentorde ytterligare öka fondernas reala storlek under nästkommande år och enligtmotionärernas uppfattning saknas det anledning härfill. Med hänvisning tillatt RFV kommer att lägga fram underlag för förslag tillavgiftsuttag till ATP för de närmast följande sju åren anser motionärerna atthöjningen av avgiftsuttaget bör anstå till dessunderlaget från RFV föreligger. Utskoftetanser i likhet med motionärerna aft en höjning av ATP-avgiften bör anstå tillsdet långsiktiga avgiftsuttaget kan bedömas. Denna fråga bör enligt utskottetses mot bakgrund av utvecklingen av det totala offentliga sparandet. Utskottetavstyrker således propositionens förslag och fillstyrker mofion Fil2 (m)yrkande 12. deb attutskottefs hemsfällan under 13 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:10 13. beträffande höjning av ATP-avgift för attriksdagen med bifall till mofion 1987/88:Fil2 yrkande 12 antar det i proposition1987/88:60 bilaga 1 moment 1 framlagda förslaget fill lag om procentsats föruttag av avgift till försäkringen för tilläggspensionmed den ändringen att avgiftsuttaget skall vara , Sänkning av den allmänna löneavgiften (mom. 14) Under förutsättning av bifall till reservation 18 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 25 soih börjarmed "I samma" och slutar med "av " bort haföljande lydelse: I motion Fil2 (m) yrkas atf den allmänna löneavgiftensänks med eftersom man infe anser atf ATP-avgiftenbör höjas. Utskottet delar uppfattningen att ATP-avgiften inte börhöjas för . För aft neutralisera de tidigare höjningarna av olikaarbetsgivaravgifter bör därför den allmänna löneavgiften sänkas med 1,26procentenheter. bör avgiften avskaffas. I mofion Fi9 (vpk) anförs vissa principiellabetänkligheter mot atf sänka löneavgiften. Utskoftet anser att en sänkning av löneavgiften liksom ensänkning av marginalskatterna är nödvändiga aft genomföra för aft underlättamöjligheterna atf träffa löneavtal på en rimlig nominell nivå. Utskottet avstyrkerdärför mofion Fi9 (vpk). dels att utskottets hemställanunder 14 bort tia följande lydelse: 14. beträffande sänkning av den allmännalöneavgiften att med bifall till motion 1987/88:Fil2 yrkande 13 ochmed avslag på mofionerna 1987/88:Fi9 yrkande 1 och 1987/88:FilO yrkandena 5och 6 antar det i proposifion 1987/88:60 bilaga 2, punkt 2 framlagda förslagetfill lag om ändring i lagen (1982:423) om allmän löneavgift med den ändringenatt allmän avgift utgår av avgiftsunderlaget. Sänkning av den allmänna löneavgiften (mom. 14) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet vill med anledning härav anföra att" och somslutar med "av " bort utgå, dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet vill med anledning härav anföra följande" och på s. 26 slutar med "motionFilO (c)" bort ha följande lydelse: 43 Utskottetdelar uppfattningen som framförs i motion FilO (c) att koncent- piU 1987/88:10rationsområdena uppvisar klara överhettningstendenser med löneglidning ochaccelererande inflyttning som följd, medan andra delar av landet uppleverbetydande problem med arbetslöshet. Ett sätt att motverka dessa tendenser voreatt bibehålla löneavgiften på i koncentrationsområdena och helt avskaffaden i övriga landet. Utskoftet fillstyrker således motion FilO (c) yrkandena 5och 6. Detanförda innebär att utskottet avstyrker propositionens förslag i denna delliksom motion Fi9 (vpk) yrkande 1. dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse: 14. beträffande sänkning av den allmänna löneavgiften attriksdagen med avslag på det i proposifion 1987/88:60 bilaga 2 punkt 2 framlagdaförslaget till lag orn ändring i lagen (1982:423) om allmän löneavgift ochmofionerna 1987/88:Fi9 yrkande 1 och 1987/88:Fil2 yrkande 13 samt med anledningav motion 1987/88:FilO yrkandena 5 och 6 hos regeringen begär förslag om enregional överhettningsavgift i enlighet med vad utskottet anfört, Sänkning av den allmänna löneavgiften (mom. 14,motiveringen) AnneWibble och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrandepå s. 25 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Utskottetavstyrker därför motion Fi9 (vpk) yrkande 1. -Utskottet delar uppfattningen somframförs i motion Fill (fp) att regeringens politik har varit märkligt ryckig idenna fråga. beslutades om höjning. sades att höjningenskulle tas tillbaka förutsatt att rimliga avtal slöts. tas höjningentillbaka trots att inga sådana avtal slutits som var villkoret ett halvårtidigare. Utskottet anser att det är utomordentligt otillfredsställande att regeringenpå detta sätt byter åsikt och därigenom förändrar fömtsättningar föravtalsrörelsen. Utskottetanser dessutom i likhet med vad som anförs i mofion Fil 1 (fp) att en annanviktig förutsättning för att öka utrymmet och åstadkomma gynnsamma förutsättningarför avtalsförhandlingarna är att sänka marginalskatterna. Utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn(mom. 16) AnneWibble (fp), (), (), () ochMargitta () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Dettatolkas" och på s. 27 slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: I motionerna FilO (c), Fill (fp) och Fil2 (m) uttalas stöd för principen att 44 det totalt fillgängligautrymmet för offentliga lönehöjningar skall anges inför FiU1987/88:10 denkommande avtalsrörelsen. Däremot riktar motionärerna krifik mot hur regeringenhittills har utnyttjat systemet med s.k. cash limits. Bl.a. framhållermotionärerna att regeringen genom sitt agerande angett lönekostnadsökningarför den statliga sektorn till som följsamhetsbestämmel-ser frånfidigare avtal kan motivera en ytterligare ökning. Därmed kan, menarmofionärerna, de angivna tolkas som ett golv i stället för enkassabegränsning i de nu pågående förhandlingarna. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att regeringen hitfills har utnyttjat systemetmed cash limits på ett mindre lämpligt sätt. När förslaget om cash limits förstfördes fram i årets kompletteringsproposition nämndes ingen siffra förlöneökningarna men den nivå som refererades från långtidsutredningen var 3 %.Detta var också den nivå som angavs som "riktmärke" i propositionenom den ekonomiska politiken på medellång sikt (prop. 1987/88:36). Det har nuframgått atf regeringens ram för lönekostnadsökningen i den statliga sektornär . Dämtöver har sagts att följsamhetsbestämmelserna avtaleventuellt kan medföra en ytterligare ökning på . Utskottetbetraktar denna ombytlighet i regeringens polifik som olycklig. Regeringen harflera gånger tidigare på liknande sätt inför och under avtalsförhandlingarnaändrat sina besked fill arbetsmarknadens parter. Det är utskottets bestämdauppfattning att regeringen i förväg måste precisera förutsättningarna föravtalsrörelsen och därefter undvika att ge nya signaler om ändradeförutsättningar. Parterna skall sedan sköta förhandlingarna. Utskottetser utnyttjandet av cash limits som ett vällovligt försök att åstadkomma lägrenominella löneökningar. Utskottet vill emellertid understryka att cash limitsmåste följas upp med reformer i den offentliga sektorns organisation. Annarsriskerar verksamheter att skäras ned kraftigt i händelse av att avtalsramenöverskrids. Det krävs bl.a. användande av entreprenader, slopande av offentligamonopol, omorganisationer och mindre statlig styrning av kommunernas verksamhetför att sådana begränsningar av anslagen inte skall leda tillkvahtetsförsämringar. Det är således inte tillräckligt att vidtaproduktivitetshöjande åtgärder först efter det att lönekostnadsökningarnablivit alltför stora. här anfört om statens agerande inför och under avtalsförhandlingarnabör ges regeringen fill känna. Imotion Fi9 (vpk) avvisas helt möjligheterna att utnyttja cash limits i denoffentliga sektorn. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionFi9 (vpk) yrkande 2. delsatt utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: 16.beträffande utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn att riksdagenmed anledning av mofionerna 1987/88:FilO yrkande 10 och 1987/88:Fill yrkande 5samt med avslag på mofion 1987/88:Fi9 yrkande 2 som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört. 23.Utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn FiU 1987/88:10 (mom. 16) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Detta tolkas" och på s. 27 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: I mofionerna FilO (c), Fill (fp) och Fil2 (m) uttalas stödför principen atf ett totalt utrymme för de offentliga lönekostnaderna skallfastställas inför den kommande avtalsrörelsen. Däremot riktar motionärernastark kritik mot hur regeringen har utnyttjat systemet med s.k. cashlimits. Bl.a. framhåller motionärerna att regeringen genom sitt agerande angettlönekostnadsökningen för den statliga sektorn till somföljsamhefsbe-stämmelser från tidigare avtal kan mofivera en ytterligareökning. Därmed kan, menar motionärerna, det angivna taket på uppfatfas somett golv för en kassabegränsning i de nu pågående förhandlingarna. Utskottet delar mofionärernas uppfattning att regeringenhitfills har utnyttjat systemet med s.k. cash limits på ett felaktigt sätt. För atf åstadkomma en nedväxling inom den offenfiigasektorn kan, enligt utskottets mening, kassabegränsningar vara ett medel. De avregeringen föreslagna åtgärderna har emellertid små utsikter att lyckas därföratf regeringen har valt atf enbart ange ramen för löneökningar, ett s.k.lönetak. Därmed får förslaget innebörd av statlig inkomsfpolifik för statligtanställda under etiketten kassabegränsning. Genom denna särbehandling avstatligt anställda ökar spänningarna mellan olika löntagargrupper. Vidareinnehåller den av regeringen angivna löneramen på inte den förhandlingsbarakompensationen för löneglidningen i den privata sektorn . Dessutomskall statlig löneglidning för attraktiva grupper läggas ovanpå. Därmed blirdet av regeringen angivna "taket" på ett golv. Enligt utskottets mening måste en fungerandekassabegränsning utgå från följande förutsättningar: - För det förstamåste kassabegränsningarna följas av en decentralisering av förhandlingarnafill myndighetsnivå där eventuella besparingar i verksamheten kan vägas motökade löner. Regeringen har endast gett en ram för centrala förhandlingar. Attväga lönekostnader emot andra utgifter är ogörligt att genomföra på centralnivå. - För det andramåste förhandlingarna utgå från strikta regler för verksamhetens miniminivå.Annars blir innebörden att parterna genom avtal kan förändra även den politisktbeslutade omfattningen och inriktningen av den stafiiga verksamheten. - För det fredjemåste systemet kunna garantera statens personalrekrytering genom attskillnader i löneökningar inom totalramen tillåts. Vad utskottet här anfört om ett kassabegränsningssysfemför den statliga sektorn bör ges regeringen fill känna. I mofion Fi9 (vpk) avvisas helt möjligheterna atf utnyttjacash limits i den offentliga sektorn. Med hänvisning till vad utskoftet anförtavstyrks motion Fi9 (vpk) yrkande 2. deb au utskottetshemställan under 16 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:10 16.beträffande utgiftsram för löneökningar i den stadiga sektorn atf medanledning av mofionerna 1987/88:FilO yrkande 10 och 1987/88:Fill yrkande 5 samtmed avslag på mofion 1987/88:Fi9 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn(mom. 16) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Dettatolkas" och på s. 27 slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse: Imotion Fi9 (vpk) avvisas förslaget om en sänkning av löneavgiften. Krifiken motdetta förslag förstärks, om man ser det i ljuset av vad som i propositionensägs om löner i den statliga sektorn. Som mofionärerna ser det hotarföredraganden med särskilda åtgärder om de anställda inte håller sig inom"ramen". Utskottethar full förståelse för den kritik som i mofion Fi9 (vpk) rikfas mot införandetav ett cash limit-system för löneanslagen i den stafiiga sektorn. I anslutningtill här nämnda mofioner vill utskottet anföra följande. Iårets kompletteringsproposition aviserade regeringen att ett cash limitsystemskulle införas för de statliga löneanslagen fill den nu pågåendeavtalsrörelsen. Så har också skett. Ramen för en höjning av löneanslagen harsagts vara . I motionerna FilO (c), Fill (fp) och Fil2 (m) uttalas stöd fördetta system. I dessa motioner riktas emellerfid krifik mot regeringensagerande i den pågående avtalsrörelsen med den innebörden att cash limitsystemetinte utnyttjas fillräckligt effektivt. mening innebär ett cash limit-system aft regeringen genom diktatfastställer det "rimliga" löneutrymmet. Överskridanden skall, klarasgenom "rationaliseringar", dvs. i förekommande fall också nedskärningareller begränsning av verksamhet. Innebörden av detta blir att regeringenskjuter över ansvaret för beslut om nedskärningar på de anställda och derasfackföreningar samfidigt som den fria förhandlingsrätten sätts ur spel ochlikalönsprincipen trängs undan. Som utskottet ser det sätter regeringen genomdenna åtgärd en ytterligare press på de anställda inom den gemensamma sektorn,utöver den press som redan bristande resurser ger. Införandetav ett cash limit-system kommer att leda till en decentralisering avavtalsrörelsen praktiskt taget ända ned till enhetsnivå på myndigheterna. Detär enligt utskottets mening ett oerhört ingrepp för att minska fackföreningsrörelsensinflytande. Atf detta förlamar de anställdas möjligheter att bedrivameningsfulla förhandlingar är en självklarhet. Utskottettillstyrker mot här angiven bakgrund bifall till mofion Fi9 (vpk) yrkande 2 ochavstyrker motionerna FilO (c) yrkande 10 och Fill (fp) yrkande 5. dels att utskottetshemställan under 16 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:10 16.beträffande utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn att riksdagenmed bifall fill motion 1987/88:Fi9 yrkande 2 och med avslag på motionerna1987/38:FilO yrkande 10 och. 1987/88:Fill yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Breddning av omsättningsskatten på värdepapper (mom.17) AnneWibble (fp), (rn), (), () ochMargitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Utskottet villframhålla" och på s. 28 slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: mening bör den filltänkta breddningen av omsättnings skatten inte genomföras.