bet · GB01FiU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Förtobaksskatten föreslås en höjning med per cigarett. Avdragsreglernaskärps för företagen, så att mervärdeskatten följer inkomstskattereglerna. Enhöjning av oljeskatten föreslås med /m' för finansiering bl. a. avförstärkningen av ubåtsskyddet och höjningen av studiemedlen. Förår 1989 aviseras att grundbeloppet i inkomstskatten sänks för i första hand de helfidsarbetande. ningar måste finansieras.Regeringen avser att återkomma med förslag om höjd indirekt beskattning. Penningpolitikenhar iinder utformats rnot bakgmnd av en kraffig privatkonsumtionsökning och tendenser till överhettning i vissa sektorer. Deekonomiska utsikterna ändrar inte fömtsättningama förpenningpolitikens inriktning. Lönebildningenär ett avgörande problem för den svenska ekonomin. Konsekvenserna avavtalsrörelsen är, sägs det i propositionen, sådana att det måste ifrågasättashuruvida det nuvarande lönebildningssystemet förmår åstadkomma enlöneutveckling som är förenlig med långsiktig samhällsekonomisk balans. Ävenför bör en utgiftsram, vars storlek skall anges senare, gälla förlönerna i den statliga sektorn. Den aviserade skaftesänkningen måste baseraspå ett grundläggande samförstånd mellan parterna på arbetsmarknaden om attskattesänkningen skall resultera i lägre nominella kostnadsökningar. Sammantagetinnebär budgetpolitiken att budgetunderskottet /89 beräknas till 6,7miljarder kronor, vilket är mindre än vad som förutsågs i budgetförslaget ijanuari. Orsaken till nedrevideringen är dels de förslag som läggs ikompletteringspropositionen, dels att lönestegringen nu beräknas blistörre än enligt bedömningen i budgetförslaget. Budgetunderskottet underinnevarande budgetår beräknas nu till . Såväl förinnevarande som nästa budgetår motsvarar underskottet av BNP. Storakrav ställs på att den statliga verksamheten bedrivs effektivt, rationellt och ändamålsenligt. I propositionen redovisas det arbete som 13 pågår för att i denstatliga budgetprocessen skapa bättre förutsättningar för FiU 1987/88:30 enutvärdering och analys av den offentliga verksamhetens resultat och därmedförbättra statsmakternas möjligheter att styra den offentliga verksamheten. Förslageni propositionen till sparstimulerande åtgärder behandlas i betänkandet FiU1987/88:21. Partimotionerna om den ekonomiska politiken Moderatasamlingspartiet framhåller i motion Fi22 (m) atf regeringens misslyckande medden tredje vägens polifik är särskilt tydligt när det gäller att lägga en godgrund för lönerörelserna. Om inte den ekonomiska politiken läggs om kommersvensk ekonomi att gå en allvarlig kostnadskris till mötes. I motionen hävdasatt en fortsättning av nuvarande polifik, enligt regeringens egna beräkningar iden reviderade finansplanen, leder till stagnerande ekonomisk tillväxt ochsnabbt stigande arbetslöshet redan under nästa mandatperiod. Denpolitik som moderata samlingspartiet förordar kan sammanfattas på följandesätt: - Stram finanspolitik. Den antagna ökningen av dentotala konsumtionen innebär stora risker för en alltför snabb löneglidning ochi förlängningen en inflatorisk överhettning. För att klara denna balansgångmåste finanspolitiken skärpas i syfte att ytterligare bromsa i första hand denoffentliga konsumtionsökningen. Dessutom måste hushållssparandet öka. Enligtmotionärernas mening måste ytterligare besparingar komma till stånd samtidigtmed skattesänkningar som stimulerar produktionen i det privata näringslivet. - Stimulans för hushållssparandet (se betänkande FiU1987/88:21). - Sänkt skattetryck genom i första hand sänktamarginalskatter. Skatteförslagen i motionen innebär atf den helt övervägandedelen av inkomsttagarna skall få en marginalskatt på högst (vid en kommunalskaft på ). Inkomsttagare med högre inkomster skall ha enmarginalskatt på högst . Marginalskattereformen måste bl.a. med hänsyn tillkommande avtalsrörelse inledas och inte uppskjutas i avvaktan på attden statliga inkomstskatteutredningen fullföljer sitt uppdrag. Om emellertiden marginalskattesänkning kombineras med dels en ytterligareavdragsbegränsning, dels en höjning av momsen, som aviseras i proposifionen,blir det omöjligt för löntagarorganisationerna att hålla fillbakabruttolönekraven. Fömtsättningen för en varaktig skattereform är attinflationen inte tillåts höja skattetrycket. Fullt inflationsskydd bör införas. - Borttagande av förbud och regleringar som hämmarnäringslivets ut- byggnad. - Avskaffande av valutaregleringen och anknytning avkronan till EMS, vilket skulle manifestera den fasta växelkurspolitiken. - Stabila spelregler och slut på den ryckighet ochkortsiktighet som präglat den ekonomiska politiken . klimat som befrämjarlångsiktiga investeringar i näringslivet. - Bättre fungerande service och trygghet förmedborgarna genom att FiU 1987/88:30 statliga och kommunala monopol bryts upp och privata alternativ släpps Ijanuari förutsades i moderata samlingsparfiets ekonomisk-politiska mofion attregeringens passivitet skulle framtvinga ett panikpaket iform av skattehöjningar. Den reviderade finansplanen visar att detta varriktigt. räntehöjning ser motionärerna som en ordentlig bakläxa åtregeringens politik som den visar att den s. k. tredje vägensekonomiska politik inte fungerar. Moderatasamlingspartiets ställningstagande till regeringens förslag innebär följande: - Regeringens sparstimulerande åtgärder avvisas. Nyaförslag begärs (jfr FiU 1987/88:21). - Förslagen om höjd oljeskatt ochlikviditetsindragning från näringslivet avstyrks. - Förslaget om höjd tobaksskatt godtas. Denekonomiska politiken bör enligt motion Fi28 (fp) främst ta sikte på destmkturella problem som finns i svensk ekonomi. Ett av gmndproblemen är fråganvarför den konkurrensutsafta sektorn inte växer tillräckligt för att ge balansi de utrikes betalningarna vid full sysselsättning. Viktiga skäl detta ärenligt motionärerna utvecklingen av konkurrenskraften, bristen på stabilaspelregler, kollektiva löntagarfonder m.m. Denpolifik som förordar bygger på bl. a. en rejäl skattereform medkraftiga sänkningar av marginalskatten, återinfört inflationsskydd, förnyelseav den offentliga sektorn, stimulans av enskilda alternafiv samt goda ochstabila förutsättningar för avtalsförhandlingarna. Dekortsiktiga åtgärderna bör stå i god överensstämmelse med en sådan långsikfigstrategi. Enligtmotionärerna har" bilden av utvecklingen på kort sikt, dvs. 1988-1989,förändrats en del då finansplanen presenterades. Deninternationella tillväxten tycks sålunda bli något snabbare, löneökningarna iSverige kommer väsentligt att överstiga det mål på som regeringen angav ijanuari och som en följd bl. a. därav blir även inflationstakten högre.Motionärerna noterar att det i propositionen understryks att en rad åtgärderbör vidtas "i syfte atf dämpa den privata konsumtionsuppgången, ökasparandet och underlätta avtalsrörelsen ". Folkparfiet delar dennauppfattning. I motionen framhålls emellertid atf regeringens förslag ärutomordentligt blygsamma eller i det närmaste obefintliga. Den inhemskaefterfrågan bör, enligt regeringen, dämpas genom en stram finanspolitik.Regeringen föreslår dock i praktiken endast en mycket blygsam åtstramning,nämligen en höjning av tobaksskatten med per cigarett. Finansministernhar, sägs det vidare i motionen, hävdat att likviditets indragningen från företagen i första hand skulle ha en dämpande effekt på den privata konsumfionen. Mofionärerna betvivlar starkt att denna meka nism fungerar på det sätt finansministern tycks förutsätta. anser de att det finns starka principiella invändningar mot en likviditetsindrag ning pä det sätt som föresläs. I syfte att dra in likviditet från marknaden 15 föreslår motionärerna i stället viss utförsäljning av statliga företag. Denåtstramning finansministern föreslår är enligt uppfatt- FiU1987/88:30 ning otillräcklig. Det framgår också av att i direktanslutning fill kompletteringspropositionen beslutade om vissa åtgärder för attstrama upp penningpolifiken. Imotionen föreslås en finanspolitisk åtstramning på drygt 2500 milj. kr. utöverden av regeringen nu accepterade tobaksskattehöjningen på 500 milj. kr. Utöverde förslag som redovisades i alterna-fivbudget, och somsammantaget ger grovt sett samma budgetutfall som regeringens budgetförslag,föreslås i motionen att finanspolitiken stramas åt på följande sätt.Oljeskatten höjs med . per kubikmeter; egenavgifterna iarbetslöshetsförsäkringen höjs till av kostnaderna; de generellaräntesubventionerna till bostäder minskas med ytterligare ca 200 milj. kr.Därtill kommer effekterna av den av folkparfiet föreslagna skattejusteringenför . Samtliga åtgärder sammanfaller med vad motionärerna anser varariktigt också i ett längre strukturellt perspektiv. Marginalskattesänkningarnasägs i finansplanen syfta fill att underlätta avtalsrörelse. Närfolkpartiet års avtalsrörelse föreslog marginalskattesänkningar idetta syfte avfärdades förslaget som ointressant. Det är, sägs det i motionen,glädjande att regeringen efter årets avtalsfiasko kommit fram till sammaslutsats som folkparfiet, nämligen att lägre nominella löneökningar kräverlägre marginalskatter. Mot den bakgrunden kan det te sig något förvånande attsocialdemokraterna, som ovan konstaterades, åter gick emotfolkpartiets förslag i . Imotion Fi24 (c) anförs aft måste internationellt verka för attobalanserna mellan världens stora ekonomier kan elimineras. I det internationellaarbetet är det också viktigt att aktualisera frågor om tillväxtens innehåll.Motionärerna framhåller att miljöförstöring inte är tillväxt även om den kanregistreras som sådan. Kvalitetsförbättringar inom vården kan mätas somförsämrad produktivitet. Det är viktigt att de politiska besluten beaktarsådana felaktigheter i ekonomiska analyser. God miljö skall sättas som centraltmål för den ekonomiska politiken. Aretslönerörelse innebär att ytterligare år går förlorade när det gäller att anpassaSveriges kostnadsutveckling till de viktigaste konkurrentländernas.Koncentrationspolitiken och överhettningen har höjt lönenivån över angivnaramar. Positiva inslag har dock varit att en ökad flexibilitet nu kan skapasoch att låglöneområden, som hotat utvecklas ull permanenta krissektorer iekonomin, nu fått rejäla lyft. Imofionen konstateras vidare att de regionala obalanserna förstärkts i densvenska ekonomin. Överhettningsproblemen drabbar de enskilda människorna hårt iform av bostadsbrist, urholkad social service, trafik-och miljöproblem.Överhettningen är kostnadsdrivande med spridningseffekter över hela landet ochär därmed en starkt negativ faktor för ekonomin som helhet. Skattetrycketmåste minska och hushållssparandet öka. förordar kraftfullasparstimulanser som en viktig förutsättning för ett sänkt skattetryck ()fr FiU1987/88:21). Den viktigaste skattefrågan för är enligt motionärerna attundvika kommunalskattehöjningar, vilka skulle kunna äventyra såvälfördelningspolifiska ambitioner som strävan att sän- Enmarginalskattesänkning 1989 måste kombineras FiU 1987/88:30 med höjtgrundavdrag för att också inkomsttagare med vanliga eller låga inkomster skallfå skattesänkning. Finansieringen kan ske via en höjning av oljeskatten.Skaften på mat skall sänkas genom en differentierad moms. En skattereform avangivet slag, i kombination med en skärpt regionalpolitik och en reformeradarbetslöshetsförsäkring, skapar förutsättningar för en lugnare löneutvecklingframöver. Regeringen måste agera så att man trovärdigt dämpar inflationensförväntningar och inte lägga "golv" för löneökningarna. Centernhar tidigare föreslagit likviditetsindragningar från storföretagen. I motionenkonstateras att de nu accepteras av regeringen. Indragningarna ser motionärernasom en viktig åtgärd för att begränsa koncentrafionsef-fekterna av den tredjevägens politik. Räntanmåste pressas ned genom en stram finanspolitik, utförsäljning av statligegendom och en avveckling av valutaregleringen. I motionen förordasföljande åtgärder för att strama åt ekonomin: Stimulera hushållssparandet genom privatainvesteringskonton. Inför miljöavgifter bl. a. på svaveldioxid ochkväveoxidutsläpp. Differenfiera momsen genom sänkt skatt på maten menhöjd skatt på varor som köps sällan men ofta importeras. Ijanuari redovisade i den ekonomisk-polifiska motionen enbudgetbalans som motsvarade regeringens förslag. De centerförslag som väcktsunder vårriksdagen innebär ett budgetalternafiv som är drygt 1 miljard kronorstarkare än regeringens. De viktigaste förändringarna avser miljöavgifter ochenergiskatt samt mindre höjningar vad gäller ersättningen från A-kassan. Imotion Fi30 (vpk) anförs att det läge som den svenska ekonomin hamnat i som enföljd av den ekonomiska politiken måste i gmnden ändras. De krav sommotionärerna ser som mest angelägna är: en jämnare fördelning, dvs. en överföring avresurser från samhällets toppskikt till samhällets bas, en utveckling av de gemensamma verksamheterna, sombildar samhällets infrastmktur och avgör de breda folklagrens sociala ochkulturella livssituation, en vidgad och förstärkt demokrati och medborgerliginsyn. Imotionen görs följande ställningstaganden till förslagen i proposifionen. En fortsatt regerihgsinblandning i avtalsrörelsen -ett s. k. limit för den statliga sektorn avvisas. Höjning av oljeskatten avvisas eftersom den infe ärinsatt i ett energipolitiskf sammanhang. En höjning av mervärdeskatten i samband med eneventuell sänkning av marginalskatterna ses som helt utesluten. Förslag till höjd tobaksskatt accepteras avhälsoskäl. Likviditetsindragning från näringslivet accepteras,men de bör dras in till statskassan i form av enengångsskatt. 2 1987/88. Vänsterpartietkommunisternas förslag i anslutning till propositionen sammanfattas i motionenpå följande sätt: - Bekämpa kapitalmakten - stoppa spekulationen.Omfattande nationali-seringar av basindustrier, affärsbanker och andrafinansiella institut och investmentbolag bör göras i detta syfte. - Omfördela efterfrågan tillåt rättvisa. För detförsta måste i fördelningspolitiskt syfte efterfrågan omfördelas så att desämst ställda kan förbättra sina livsvillkor. Detta kräver höjda löner för desämst avlönade. Den offentliga sektorn måste för det andra tillåtas attutvecklas bättre. En väl utbyggd verksamhet gynnar låginkomsttagarna mest sam-,tidigt som den offenfiiga konsumtionen inte har samma importefterfrågan. - Motverka transnationalisering. - En återgång till mer restriktiv valutapolitik är idetta sammanhang en nödvändighet. - Kraftiga satsningar på regionalpolitiken.Inrättande av samhällsfonder bör ingå som verktyg i en ny regionalpolitik. - tillväxt i den kommunala sektorn. Regeifingenskrav på tillväxt är orimligt mot bakgrund av de stora behov (t.ex. vården,skolorna, fastighetsunderhåll, va-näten) som föreligger. - Slopa matmomsen. - Extra vinstskatt som tillför statskassan ca 10miljarder kronor /90. FiU 1987/88:30 Vänsterpartietkommunisternas reviderade budgetförslag för /89. Insatser inom den off. Besparing (anslagsändring) Besparing (försvar) Världsekonominhar genomgått en osedvanligt läng period med godtillväxt. Trots defta har inte arbetsmarknadsläget i förbättratsnämnvärt. Arbetslösheten har envist legat kvar iintervallet . Detta har samfidigt haft till följd att länder somexempelvis och uppvisat mycket lågalöneökningar och därigenom bidragit till atf hålla inflationen på en låg nivå. Denekonomiska tillväxten i OECD-området blev starkare FiU1987/88:30 än väntat. Produktionsökningen blev sålunda , och defarhågor för en negativ utveckling av världsekonomin som uttrycktes efterhöstens börsfall har inte besannats. Utvecklingen på de finansiella marknadernahar varit relativt lugn. Somframgår av tabell ! har för flertalet länder inom OECD-områdetprognoserna för i kompletteringspropositionen därför reviderats upp.OECD:s prognos visar ännu högre fillväxttal för främst destora . Den mest iögonfallande förändringen har ägt mm i Japan.Finansplanens prognos har sålunda skrivits upp med nära 1,5procentenhet. Denna positiva utveckling i är delvis ett resultat av enmycket expansiv finans- och penningpolitik. Bruttonationalproduktens tillväxt i vissa . -0,7 av svensk export går till OECD-området.De viktigaste marknaderna för är i storleksordning: de nordiskaländerna i vilka av den svenska exporten avsätts samtFörbundsrepubliken och som vardera tar emot något merän av vår export. FörFörenta Staterna uppgick det federala budgetunderskottet 1987 till omkring 150miljarder dollar som skall jämföras rned föregående års underskott på ca 220miljarder dollar. Ungefär hälften av minskningen i underskottet tordeemellertid kunna tillskrivas den skattereform som trädde i kraft vid årsskiftet1986-1987 och varav engångskaraktär. Någon ytterligare neddragning avbudgetunderskottet är inte att vänta. Den höga exporttillväxtenväntas fortsätta . Underskottet i bytesbalansen förutses minskanågot. IFörbundsrepubliken förutses aft skattesänkningar skall ge.en relativtgynnsam realinkomsfutveckling. Vidare väntas sparkvoten fortsätta att fallasvagt, vilket medför att någon dämpning av den privata konsumtionensökningstakt inte förutses . Investeringsaktiviteten under åretbedöms bli något högre i jämförelse med . Det innebär att de från svenskexportsynpunkt viktiga maskininvesteringarna kan komma att öka något. Däremotförväntas byggnadsinvesteringarna i stort sett stagnera fillföljd av svag efterfrågan och försämrade finanser i FiU 1987/88:30kommunerna. Prisstegringarna beräknas mellan och stanna vid caI %. Denekonomiska utvecklingen / är 1987 blev klart svagare än i OECD-området iövrigt. Stora bytesbalansunderskott i framför allt och hartvingat fram en restriktiv ekonomisk politik i dessa länder, vilket i hög gradmedverkat till minskningen av den inhemska efterfrågan . FörDanmarks del finns inga faktorer som talar för en upprevidering av prognosenmedan produktionstillväxten i och nu förväntas bli högre. Somframgår av tabell 2 kvarstår de stora externa obalanserna mellan de tre störstaindustriländerna vilka antogs vara en viktig orsak till börsfallet . Bytesbalanssaldo i de tre största . -141 86 38 51 Somen följd av framför allt de stora växelkursförändringarna mellan dollarn ochandra valutor äger emellertid en betydande förskjutning rum ihandeln mellan främst dessa länder. marknadsandelar ivärldshandeln med industrivaror ökar kraftigt, som främst ochFörbundsrepubliken förlorar mark. Därmed sker också en anpassning ireala termer av de rådande externa obalanserna mellan länderna. Anpassningen inominella termer har gått långsammare. Underskottet i FörentaStaternas handelsbalans förbättrades emellertid något under april månad.Utfallet för enstaka månader måste dock bedömas med stor försiktighet. Alltjämtgäller att risk för nya störningar på finansmarknaderna av den typ som förekomi höstas inte kan uteslutas, vilket skulle kunna försämra möjligheterna till enfortsatt god utveckling i världsekonomin. Ändasedan 1983, då den s. k. skuldkrisen skapade stor oro och det blev uppenbartatt obalanserna i den amerikanska ekonomin var mycket svåra aft komma tillrätta med, har och praktiskt taget alla etableradekonjunkturbedömare varnat för en kollaps på de finansiella marknaderna och somföljd härav en okontrollerad depreciering av dollarn. Risken för att detta isin tur skulle leda till en recession och i värsta fall en depression haransetts vara mycket stor. Några klara tendenser fill recession har emellertidinte kunnat observeras . Som nämnts påverkade inte enshöstens betydande störningar på aktiemarknaderna världen över den realaekonomin nämnvärt. Det kan emellertid konstateras att den depreciering avdollarn som ägt rum inte framkallatprisökningar i i den utsträckning FiU 1987/88:30 Som framhållsi propositionen hänger defta delvis samman med att många företag somexporterar till de amerikanska marknaderna pressat sina marginaler.Möjligheterna att ytterligare minska dessa blir dock av naturliga skälalltmer begränsade. En fortsatt depreciering av dollarn kommer därförsannolikt att få en större effekt på inflationstakten i och kandärmed tvinga fram en stramare penningpolitik. Enligtutskottefs uppfattning är läget oförändrat vad gäller känsligheten för störningari världsekonomin. Obalanserna mellan de stora industriländerna kvarstårsamfidigt som utvecklingsländernas skuldsituation inte har förbättrats. Denbild av utvecklingen fram som tecknas i propositionenstreårsperspektiv har som förutsättning en fortsatt relativt god världskonjunktur.Även om BNP-tillväxten i OECD-området för väntas ligga såsker under de två följande åren en återhämtning innebärande atf tillväxten år1991 når . Denna utveckling bygger emellertid på fömtsättningen attobalansen mellan de större industriländerna successivt minskar. Itreårskalkylerna presenteras också ett alternativ med en sämre interna- .fionell utveckling. Utgångspunkten är svårigheterna aft komma till rätta medbudgetunderskottet i , vilket antas leda till en svårförtroendekris för dollarn och en stagnerande världshandel. Konsekvenserna förSverige av en sådan utveckling blir enligt de redovisade kalkylerna starktnegativa. Utskottet delar föredragandens uppfattning att alltjämt rådandeosäkerhet och risken för en väsentligt sämre internafionell utveckling gör detän mer angeläget att anpassa den svenska pris- och löneökningstakten fill densom råder i de viktigaste konkurrentländerna. Vidbehandlingen av årets budgetproposition framhöll utskottet att det var ovanligtsvårt att bedöma hur den svenska ekonomin skulle utvecklas pågmnd av oron pä finansmarknaderna. Som framgått av föregående avsnitt haremellertid inte den internationella realekonomiska utvecklingen nämnvärtpåverkats av dessa störningar. Detta gäller även för den svenska ekonomin.Jämförs budgetpropositionens försörjningba-lansprognos med denreviderade frnarrsplanens prognos ser bedömningen av den svenskaekonomins utveckling nu väsentligt bättre ut. Det bör observeras att i tabell3 jämförs den reviderade finansplanens bedömningar med finansplanensalternativ 2, dvs. högalternativet i vilket lönerna antas öka . Löne-och prisutvecklingen är tvä avgörande faktorer för den svenska ekonominsutveckling. () lönestatistik visar att timlönernaför samtliga arbetstagare steg med . Detta innebär en vissdämpning i jämförelse med 1980-talets . Löneglidningen haremellerfid även under är 1987 varit stor och uppgått till . I propositionen antas attlöneökningarna skall stanna vid . fillgängliga uppgiftervisar dock att de avtalsmässiga löneökningarna FiU 1987/88:30 ligger högre änvad som antagits i propositionen. Utskoftet vill härtill peka på de svårighetersom föreligger att bedöma den kommande löneglidningen. Faktorer som utvidgadestörre lokala kan medverka fill att löneglidningen hålls tillbaka. Åandra sidan arbetar den svenska ekonomin nära produktionstaket medarbetskraftsbrist inom många områden, vilket innebär risker för storalöneökningar utöver avtalen. Därtill kommer att avtalen på det offentliga områdetger utrymme för en friare lönesättning, vilket öppnar möjlighet förlöneförändringar som är snarlika de som förekommer inom andra sektorer.Utskottet gör mot denna bakgmnd bedömningen att löneökningarna kan komma attuppgå fill . Det bör också nämnas att avtalsuppgörelsen innebär att deavtalsmässiga kostnadsökningarna begränsas av aft vissalöneökningar läggs ut sent under avtalsåret. Den uppnådda nivån vid årsskiftetbildar utgångspunkt avtalsrörelse. Dethögre löneantagandet får konsekvenser för bedömningen av prisutvecklingenunder är 1988.1 propositionen antas priserna under loppet av sfiga medknappt . Enligt SCB har priserna t. o. m. april månad sfigit med 2,. Detta innebär en prisökning pä 6,. Månadstalen bör emellertid tolkas med stor försiktighet. Det är inteosannolikt att stigande inflationstal kommer att noteras fram beroende på att det under motsvarande period förra åretrådande prisstoppet höll tillbaka prisökningarna. De följande mä-nadstalen kan därförförväntas visa lägre inflationstal. Mycket talar för att prisökningarna underloppet av är 1988 blir större än vad söm antagits i propositionen och kan kommaatt uppgå till .