bet · GB01JoU25 · 1987-12-31 00:00:00 — Denredovisning utskottet lämnat ovan av strävandena att i olika sammanhang främjalandsbygdens utveckling bör dock till stor del kunna tillgodose syftet medmotionerna Jo204, Jo231, Jo273, Jo285 och Jo288. Demotioner som behandlar jordbrukets m.fl. näringars betydelse för specificeradelän eller landskap kan likaså anses tillgodosedda med vad utskottet anföri. Delgäller motionerna Jo259 (), Jo250 () och Jo286(). Vadbeträffar jordbruk och trädgårdsnäring i bör erinras om att de bådaSkånelänen drabbats hårt av strukturförändringar inom andranäringar, bl.a. varvs-, leko- och byggnadsindustrierna. Jordbruksutskottetvill i likhet med vad arbetsmarknadsutskottet anförde under föregåenderiksmöte framhålla den stora betydelse som jordbruket har , för de bådaSkånelänens sysselsättning oaktat även dessa näringar står inför strukturellaproblem (AU 1986/87; 13 s. 95). Utöverdessa uttalanden bör motionerna Jo235 yrkande 1, Jo244 yrkandena 1, 2 och 4,Jo 772 yrkande 2 och Jo 874 yrkande 2 inte föranleda någon åtgärd. I följdmotionJo69 yrkas att 2 milj. kr. av s. k. utomramsme- 21 del anvisas förforsknings- och rådgivningsarbete rörande landsbygdsut- veckling vid Sverigeslantbruksuniversitet (yrkande 3). Yrkandet överens- JoU 1987/88:25 stämmermed ett förslag från lantbrukarnas förhandlingsdelegation som redovisas på s.47 i propositionen. har på grund av tidsbrist inte hunnitremissbehandla detta förslag men avser att efter remissbehandling inkomma medförslag i frågan. Utskotletär inte berett att föregripa den prövning som jordbruksnämnden avser att görai denna fråga. Det bör nämnas att forsknings- och rådgivningsinsatser ienlighet med synpunkterna i motionen inryms i det åtgärdsprogram för jordbruketi norra som utskottet redovisat i det föregående. De medel som anvisasgenom skogs- och jordbrukets forskningsråd är också av betydelse i deltasammanhang. Utskottet har vidare i ett avgivet belänkande tillstyrktalt för innevarande budgetår tilldelas ytterligare 2milj. för utveckling av småskalig livsmedelsproduktion i (JoU 1987/88:26). Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo69 yrkande 3. Stöd till jordbruket i norra Imotion Jo60 av och () behandlas i en utföriigmotivering de problem som föreligger beträffande jordbruket i norra utmynnar i yrkanden om åtgärder i följande avseenden - förbättringar av prisstödet försmågris- och getproduktion - utvidgning av prisstödsområdetför potatisodling - stöd till investeringar imarkavvattning - stöd till särskilt skuldlyngdajordbruksföretag - åtgärder för att underlättagenerationsskiften och nyetablering - stöd till riskfylldautvecklingsprojekt - forsknings-ochförsöksverksamhet för utvecklande av det norrländska jordbruket - rådgivning och fortbildninginom del norrländska jordbruket - åtgärder för att skapabärkraftiga jordbruk - prioritering av lokalproduktion Utskottetvill framhålla att den nu aktuella propositionen huvudsakligen är inriktad på prisregleringen för jordbruksprodukter - . Frågor om prisstöd m. m. till Norriandsjordbruket ligger utanför ramen för den beredning som i detta ärende ankommer på utskottet. Med det tidsschema som gäller i förevarande ärende är det för övrigt inte möjligt alt i detalj granska och sakbehandla den mångfald av förslag och synpunkter som framförs i motionen. Givetvis instämmer utskottet i motionärernas allmänna bedömning av landsbygdsnäringens stora betydelse från bl. a. regionalpolitisk synpunkt för norra . De åtgärder som i olika sammanhang beslutats av och statsmakter na i övrigt rörande Norrlandsjordbruket ligger i linje med detta synsätt. senaste beslut om den framtida jordbruks- och livsmedelspoli tiken innebär att jordbruksproduktionen i norra skall bibehållas i 22 en omfattning sommotsvarar produktionsnivå. Skälet för denna JoU 1987/88:25målsättning är bl. a. jordbrukets stora betydelse för befolkning, sysselsättning,service, miljö m. m. I vissa utpräglade glesbygdskommuner är andelenförvärvsarbetande inom jord- och skogsbruk . Närdet gäller åtgärder inom ramen för allmän regionalpolitik lill stöd förglesbygden och landsbygden hänvisar utskottet till redovisningen i föregåendeavsnitt. Vidare framgår av årets budgetbehandling att ytterligare medelanvisats till prisstöd lill jordbruket i norra (JoU 1987/88:17 p. 14).Ett särskilt ålgärdsprogram för jordbruket i norra beslutades underföregående . Programmet inrymmer möjligheter att främja en del av deätgärder som förordas i motionen. Med /89 inräknat har 180 milj.kr. anvisats för ifrågavarande åtgärdsprogram (se JoU 1987/88:17 p. Isamband med utskottets överväganden i del följande om tvåprissystemet för mjölkföreslår utskottet att programmet tillförs ytterligare 20 milj. kr. Med detanförda avstyrker utskotlet motion Jo60 i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört. Allmänna principer för jordbruksprisregleringen m. m. Imoderata samlingspartiets och kommittémotioner lill proposition1987/88:165 framförs synpunkter rörande bl. a. systemet för överläggningar omjordbrukspriserna och avtalsperiodens längd. Imotion Jo6l (m) anförs alt ett nytt förhandlingssystem som tillgodoser bådekonsumenter och producenter måste utarbetas för att man skall kunna uppnåpraktiska resultat. Längre avtalsperioder framstår som särskilt angelägna.Regler om kostnadsberäkning och inkomstföljsamhet för jordbruket bör utfärdas.I motionen anförs vidare att propositionen innehåller exempel på hurregeringen försökt omtolka gällande riksdagsbeslut om jordbrukspolitiken.Enligt motionärerna bör påpeka att vikliga principiella förändringari denna politik skall godkännas av (yrkandena 1 och 2). Imotion Jo64 (c) anförs att behovet av en långsiktig jordbrukspolitik är stortoch alt fleråriga avtal bör eftersträvas. Utskottetkonstaterar att yrkandet i motion Jo61 om formerna för principiella ändringari jordbrukspolitiken bl.a. syftar på det förslag som regeringen framlagtrörande statens och näringens ansvar för överskollsarealen. Denna frågabehandlas särskilt i del följande. Vad beträffar den principiellautgångspunkten föreligger inga delade meningar om att skall ha detövergripande ansvaret för jordbrukspolitikens utformning och att viktigaändringar härvidlag bör underställas för prövning. Yrkande 1 i motionJo6l påkallar således ingen vidare åtgärd i detta sammanhang. Närdet gäller prisöverläggningarna bör påpekas att de berörda parterna givetvis har mandat att föreslå längre prisregleringsperioder än . har anfört att det av planerings- och stabilitelsskäl bör eftersträvas fleråriga prisregleringsperioder (prop. s. 30). dens medlingsbud inlegodtogs av båda parter ansåg nämnden det inte JoU 1987/88:25 möjligt atttill regeringen lämna förslag om en flerårig period. anser att fleråriga prisregleringsperioder bör eftersträvas men attdet i första hand måste ankomma på de överläggande parterna att bedöma i vadmån förutsättningar för sådana överenskommelser kan föreligga. Utskottetavstyrker således motionerna Jo61 yrkande 2 och Jo64 yrkande 5. Medhänvisning till tidigare ställningstaganden avstyrker utskottet även motionJo248 (c) yrkande 3 om en återgång till.systemet med bundna överläggningarbeträffande jordbrukarnas kostnadskompensation m. m. Enrad åtgärder har vidtagits för att anpassa animalieproduktionentill den inhemska efterfrågan. Våren1983 infördes efter beslut av ett temporärt förbud mot ny-, om- ellertillbyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin eller fjäderfä. Lagensgiltighetstid har föriängts i sänder och gäller för svin- ochnötkreatursstallar fram t. o. m. . För djurstallar för fjäderfäupphörde förbudet den . Jordbruksnämndenföreslår i samråd med lantbruksstyrelsen alt investeringsförbudet inteförlängs ytteriigare efter . Jordbruksministern delaruppfattningen att investeringsförbudet och andra selektiva åtgärder förproduktionsanpassning bör vara tidsbegränsade eftersom de om de permanentas har en tendens att medföra komplicerade detaljregleringar som verkareffektivitetshämmande. Regeringenhar som nämnts lämnat förslag till ny djurskyddslag och förslag tillmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m. m. bör. kunna träda i kraft . Någrabegränsningar utöver vad dessa förslag kan komma att innebära är enligtjordbruksministerns mening inte befogade. I avvaktan på dessatillämpningsföreskrifter bör lagen om invesleringsförbud emellertid för- ,längas för nötkreaturs- och svinslallar, fr.o.m. t.o. Enligtmotion Jo59 (vpk) har investeringsförbudet i animalieproduktionen verksamtbidragit till att anpassa produktionen till den inhemska efterfrågan. Förbudetbör liksom tidigare förlängas med i taget, dvs. till den 30 juni 1989.Under året bör nya regler om begränsning av expansionsinvesteringar övervägasför att eventuellt ersätta det nuvarande investeringsförbudet (yrkandena 1 och2). Imotion Jo64 (c) förordas en etableringskontroll som ersättning för det nuvarande investeringsförbudet. Kontrollen bör gälla förelag som vid eventuell utökning uppnår minst 50 djurenheter. Vid nyinvesteringar mås te hänsyn tas till det tillgängliga produktionsutrymmet, regional balans, 24 jordbruket och miljön ochtill antalet djurenheter per ha. Denna föreslagna JoU 1987/88:25etableringskontroll måste utformas i samarbete mellan näringen och regeringen. Vidareanförs att det.inom jordbruket finns ett sparande för framtida investeringaravsatt på investeringskonton. Eftersom produktionsutrymmet är begränsat börman överväga om detta sparande kan användas för andra områden än investeringari jordbrukets driftsbyggnader. Andra områden skulle exempelvis varaskogsplantering och dränering (yrkandena 2 och 3). Imotion Jo66 (c) yrkas att invesleringsförbudet bibehålls, med nuvarandemöjligheter till dispens inom stödområdet för prisstöd till Norrlandsjordbruket. Ifolkpartiets och moderata samlingspartiels partimotioner från allmännamotionstiden yrkas att förbudet mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur och svin upphävs (Jo205 yrkande 4 resp. Jo213 yrkande 7). Enligtmotion Jo213 bör upphävandet ske med verkan redan fr. o. m. . Imotion Jo228 (c) yrkande 1 förordas statligt stöd i form av arealbidrag ellerriktade bidrag till småskalig djurhållning. Enligtmotion Jo253 (c) yrkande 2 bör dispens från investeringsförbudet lämnas förbyggande av suggslallar i . Utskottetdelar regeringens bedömning att förbudet mot nybyggnad av djurslallar förnötkreatur och svin skall upphöra med utgången av . Detta innebäratt utskottet avstyrker motionerna Jo59 yrkande 1, Jo66 yrkandena 3 och 4 ochJo2l3 yrkande 7. Medhänvisning till de begränsningar i fråga om animalieproduktionen som innefattasi de av utskottet tillstyrkta regeringsförslagen om ny djurskyddslagoch om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (JoU 1987/88:22 och 24)avstyrker utskottet vidare motion Jo64 yrkande 2 om etableringskontroll föranimalieproduktionen. Med samma hänvisningavstyrks motion Jo59 yrkande 2. Utskottetkonstaterar att motion Jo205 yrkande 4 blir tillgodosedd genom utskottetsställningstagande och att motsvarande gäller motion Jo253 yrkande 2 om vissadispensmöjligheter i fråga om nybyggnadsförbudel. Utskotletavstyrker motion Jo228 yrkande 1 på den grunden att utskottet inte är berettatt föreslå något statligt stöd som särskilt avser animalieproduktionen.Syftet med motionen bör kunna nås på andra vägar. Som framgår av det tidigareanförda har förslag framlagts om ny djurskyddslag m.m. som antagits avriksdagen: För närmare information om innebörden av denna reform hänvisas lillJoU 1987/88:22. Intentionerna bakom den nya lagen ligger väl i linje medmotionärens önskemål om en djurhållning som är bättre anpassad till djurensnaturiiga behov, Ianslutning lill yrkandet i motion Jo64 om användningen av vissainvesteringsfonder fär utskottet anföra följande. Ilagen (1979:610) om allmän investeringsreserv finns bestämmelser om skattefria avsättningar på allmänt investeringskonto vid beräkning av bl. a. nettointäkt av jordbruksfastighet. Utskottet utgår från att motionärerna åsyftar medel som avsatts med stöd av denna lag. I lagen finns beslämmel- 25 ser om för vilka ändamålallmän investeringsreserv får tas i anspråk i form JoU 1987/88:25 av en uppräkning i 8 §. Iparagrafen ingår t. ex. kostnader för främjande av skogsbruk samt förreparations- och andra underhållsarbeten på en här i riket belägenmarkanläggning som inte utgör omsättningstillgång i rörelse. Det bör framhållas attinvesteringsreserverna - förflutit efter insättningen iprincip får disponeras efter den enskilde företagarens gottfinnande för deändamål som anges i lagen, om kostnaden hänför sig till samma förvärvskälla somden fidigare gjorda avsättningen. skäl föreligger kanregeringen medge att invesleringsreserv tas i anspråk i annan förvärvskälla än densom avsättningen hänför sig till. anförda får motion Jo64yrkande 3 anses i viss mån tillgodosedd. Avvecklingsersättningkan utgå til! mjölkproducenter, specialiserade nötköttsproducenter ochsmågrisproducenter. Avvecklingsersättning för mjölkproducenter utgår lillproducenter i åldern för att dessa skall upphöra medmjölkproduktionen. Enligt gällande beslut får nya producenter ansluta sig tillsystemet t.o.m. . I fråga om specialiseradenötkötlsproducenter utgår avvecklingsersättning lill den somproducerat minst motsvarande 20 ungnöt från inköpta kalvar. Produktionenskulle vara helt avvecklad . Avvecklingsersältning somutgår till smågrisproducenter betalas ut till producenter födda åren1922-1926. Produktionen skall ha upphört . Föratt minska risken för framtida mjölköverskott föreslår jordbruksnämnden altavvecklingsersältning lämnas till mjölkproducenter som ansluter sig före 1991års utgång. Ersättningen föreslås höjd per kgersätlningsgrundande kvantitet. Ersältningsgrundande kvantiteter för dem somansluter sig fr. o. m. bör baseras på produktionen år 1987.Utskottet har, liksom jordbruksministern, inget att erinra mot nämndensförslag. Som i propositionen anförts ankommer det på regeringen att besluta idenna fråga. Undertiden 30 juni 1988 pågår försöksverksamhet medtvåprissystem för mjölk. Systemet syftar till att minska mjölköverskotten ochskall ses som en temporär åtgärd. Tvåprissystemet är frivilligt och innebär iprincip alt mjölkproducenten erhåller hemmamarknadspris för den andel avproduktionen som kan avsättas på den svenska marknaden. För eventuellöverskjutande kvantitet erhålls världsmarknadspris. Innan beslut om eventuellförlängning fattas skulle försöksverksamheten utvärderas. En sådan utvärderinghar gjorts av jordbruksnämnden. Tvåprissystemethar enligt jordbruksministern i stort sett uppfyllt sina huvudsyften. Överskottsproduktionen har kunnat minskas väsentligt, vil ket gjort att avräkningspriserna kunnat höjas. Detta har medfört en lön samhetsförbättring för det stora flertalet producenter. Systemetär dock förenat med betydande nackdelar. Det innebär dels en JoU 1987/88:25låsning av produktionsstrukturen, vilket verkar effektivitetshämmande, dels attmjölkkvoterna successivt kapilaliseras. Tvåprissystemetför mjölk skall ses som en temporär åtgärd för att nedbringa överskotten ochbör följaktligen avvecklas. Jordbruksministern har därför för avsikt att senareföreslå regeringen att tvåprissystemet som villkor för utjämningsbidragförlängs endast t.o.m. . Det bör ankomma på näringen(och Svenska mejeriernas riksförening) att i övrigtgenomföra avvecklingen av nämnda tvåprissystem så att systemet kan upphöra vidovanstående datum. Samråd kan i vissa frågor behöva äga rum medjordbruksnämnden och lantbruks-styrelsen. Flertaletav de med anledning av propositionen väckta motionerna innehåller yrkandenrörande tvåprissystemet. Enligtmotion Jo58 (m) bör tvåprissystemet behållas , räknat frånden . Liknande yrkanden framförs i motionerna Jo61 (m) yrkande 3,Jo62 (m) (delvis), Jo63 (fp), Jo65 (c) och Jo68 (c). I motion Jo62 yrkas dessutomett tillkännagivande rörande jordbrukets situation i . Enligtvpk-motionen Jo59 bör tvåprissystemet behållas tills vidare. Vidare föreslåsett riksdagsuttalande att storskahg livsmedelsproduktion ej är förenlig medsmåjordbrukens överlevnadsmöjligheter (yrkandena 3 och 4). Imotion Jo64 (c) yrkas att tvåprissystemet behålls sä länge obalansen mellanproduktion och konsumtion kvarstår (yrkande I). Imotion Jo66 (c) yrkas att tvåprissystemet ersätts med differentierade regionalautjämningsbidrag som skulle innebära att varje region fick ett ekonomisktansvar för produktionsbalansen i förhållande till en given mjölkkvot (yrkande1). Enligtmotion Jo67 (s) måste avvecklingen av tvåprissystemet ske under sådana formeratt mindre mjölkproducenler eller producenter i norra och övrigaglesbygder inte missgynnas. Utvecklingen i olika delar av landet bör följasuppmärksamt under systemets avveckling. 1folkpartiets kommittémotion Jo69 anförs alt man accepterar regeringens förslagom avveckling per . Särskilda åtgärder bör dock vidtas för attskydda producenterna inom stödområdet (yrkande 2). I konsekvens härmed yrkasatt de 100 milj. kr. av införselavgiftsmedel som i propositionen föreslåsöverförda till statskassan används för att justera producentpriset på mjölkinom stödområdet för den händelse avvecklingen skulle leda till kraftigt sänktaavräkningspriser (yrkande 1). och Svenska mejeriernas riksförening har vid enuppvaktning inför utskottet förordat att tvåprissystemet avvecklas först den 1juli 1991. har vid en hearing lämnat information om tvåprissystemet och vissa frågor i övrigt rörande produktionsbalansen i jordbruket m.m. 27 Skriftliga och munfligasynpunkter har framförts av bl.a. länsstyrelser, JoU' 1987/88:25lantbruksnämnder och enskilda mjölkproducenter inom stödområdet. Utskotlet får för sin delanföra följande. Beträffandetvåprissystemet för mjölk kan utskottet konstatera att det varit effektivt såtill vida att det har medverkat till alt väsentligt minskaöverskottsproduktionen, vilket medför höjda avräkningspriser och därmedförbättrad lönsamhet för mjölkproducenterna. Utskottet delar dock denuppfattning som framförs såväl i propositionen som i bl. a. motion Jo67 (s),nämligen att den positiva effekt på lönsamheten som på kort sikt kan uppnåsgenom tvåprissystemet på urholkas. Därtill inträder på längre siktandra betydande nackdelar såsom kapilalisering och stel produktionsstrukturoch kostnadsökningar. Åtgärder av detta slag bör därför vara tillfälliga.Tvåprissystemet bör därför upphöra som föreslagils ipropositionen. Imotionerna Jo64, Jo66 och Jo67 m. fl. motioner pekar motionärerna på den orosom föreligger för alt en eventuell produktionsöknings inverkan påproducentpriset vid avskaffandet av tvåprissystemet skulle drabba de mindreproducenterna och producenterna i norra . För att motverka sådanaeffekter för de mindre producenterna bör enligt utskottets mening särskildaövergångsåtgärder vidtas urider efter avskaffandet av tvåprissystemet.Statens jordbruksnämnd bör därför ges i uppdrag att utreda och lämna förslag omåtgärder inom den ordinarie prisregleringens ram i detta syfte. Med tanke påatt investeringsförbudet hävs och, som lantbruksstyrelsenframhållit, stora belopp finns insatta på s. k. investeringskonton, böreventuella åtgärder ha en utformning som motverkar överutbyggnad i störreanläggningar för mjölkproduktion. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringentill känna. Utskottetutgår vidare från att regeringen och jordbruksnärrinden följer utvecklingen förde mindre producenterna och producenterna i norra även efterövergångsperiodens slut och att regeringen är beredd att överväga åtgärder idet fall del syfte som övergångsåtgärderna skall uppfylla inle nås. Riksdagenhar tidigare vid olika tillfällen understrukit det angelägna i alt värnajordbruksproduktionen och sysselsättningen i norta . Det finns därföranledning för utskottet att framhålla alt det utjämningssystem mellanmejerierna som tillämpas och som reglerar avräkningsprisel lillproducenter bör användas sä att det får en klar regionalpolitisk profil ochmotverkar en produktionsnedgång i stödområdet. Målsättningen skall vara attåter uppnå och bibehålla produktionsnivå enligt 1985 årslivsmedelspolitiska beslut. Utskottet anser det angeläget att bl. a. i sambandmed avvecklingen av tvåprissystemet vidta ytterligare åtgärder. Utskottetanser därför att 20 milj. kr. av de medel som står till regeringens förfogandei form av införselavgifter från /88 bör disponeras inomramen för det särskilda åtgärdsprogrammet för norra . Utskottet föreslårdärför att godkänner att dessa medel tillförs anslaget B 8 Särskildaåtgärder för jordbruket i norra under nionde huvudtiteln. Det anförda innebär attutskottet i huvudsak ansluter sig lill synpunkter- 28 na i motion Jo67 samt attmotion Jo66 yrkande 1 i stor utsträckning kan JoU 1987/88:25 ansestillgodosedd. MotionernaJo58, Jo59 yrkande 3, Jo61 yrkande 3, Jo63, Joi54 yrkande 1, Jo65 och Jo68avstyrks. MotionJo62 om tvåprissystemet och jordbruket i avstyrks i den mån deninle tillgodoses genom utskottets överväganden ovan. MotionJo69 är tillgodosedd såvitt avser datum för avveckling av tvåprissystemet ochäven i fråga om viss omdisponering av införselavgiftsmedel, enligt vadutskottet förordat ovan. Motionen påkallar i övrigt ingen åtgärd såvitt avseryrkande 2. Vadbeträffar yrkande 4 i motion Jo59 om småjordbrukens överlevnads-möjligheter m.m. hänvisar utskottet till de ovan redovisade övervägandena och de beslut somi olika sammanhang fattats i fråga om begränsningar i storskalig djurhållningoch om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Enligt1985 års livsmedelspolitiska beslut har näringen huvudansvaret föröverskoltsproduktionen och produktionsanpassningen. Under en övergångsperiodav skall emellertid staten betala en del av överskottskostnaderna förspannmål.- skulle åtgärder vidtas för att minska överskotten ochdärmed kostnadsbelästningen för samhället och jordbruket. Våren1986 tillsattes den s. k. spannmålsgruppen med uppgift att lägga fram förslagtill hur kostnaderna för spannmålsöverskottet kunde minskas årsskörd, men även på . Gruppen har i olika rapporter lämnat såvälöverväganden som mer kortsiktiga och mer långsiktiga förslag. I den senaste,som presenterades , lämnades förslag till åtgärder för alt minskaspannmålsöverskottet och stimulera till alternativ markanvändning. Regeringenhar bemyndigat statens jordbriiksnämnd att rnedge Svensk spannmålshandel,ekonomisk förening, att ingå avtal med jordbrukare för , i vilkajordbrukaren åtar sig att niot ersättning från, föreningen arealspannmål och andra grödor som omfattas av jordbruksprisregleringen samt atthålla brukningsenhetens hela åkerareal besådd. Dessa avtal skulle i huvudsaköverensstämma med spannmålsgruppens förslag. Avtalhar för anmälts för närmare 27000 brukningsenheter och drygt 250000 haåkermark. Effekten på spannmålsöverskottet beräknas bli ca 690 milj.kg. Nettoeffekten för spannmålskassan beräknas till ca 140 milj. kr. Ipropositionen föreslås att det skörd, liksom för innevaran de regleringsår, skall ankomma på regeringen att inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisregleringen fatta de beslut som kan behövas för att minska jordbrukarnas, regleringens och samhällets kostnader för spannmålsöverskottet. Åtgärderna bör utvärderas, väljas 29 och utformas med hänsyntill hur de bidrar till uppfyllelsen av JoU 1987/88:25livsmedelspoliliska mål. Skälen för förslaget anges av jordbruksministern påföljande sätt: Regeringenhar beslutat om ett omställningsprogram för i syfte att minskakostnaderna för spannmålsöverskotten samt i syfte att stimulera alternativmarkanvändning. Anslutningen för är god. Jag avser att senare föreslåregeringen att samma ålgärdsprogram tillämpas även . Vissa mindrejusteringar av programmet har gjorts sedan beslutet för fattades ochkan eventuellt komma alt behöva göras även för . Jag anser därför attdet bör ankomma pä regeringen att besluta om åtgärder för produktionsanpassningför skörd.