bet · GB01JuU18 · 1987-12-31 00:00:00 — (prop.1987/88:26 j ämte motioner) Iproposition 1987/88:26 har regeringen (jusfifiedepartementet) efter hörande avlagrådet föreslagit att anta eft vid propositionen fogat förslag tilllag om ändring i . Rörandeproposifionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad som anförs i detföljande under rubriken på s. 4. Isamband med propositionen behandlar utskottet dels den med anledning avpropositionen väckta motionen 1987/88:Ju6 av (), dels den underallmänna motionstiden väckta motionen 1987/88: Ju714 av . (c). Motionsyrkandena redovisas på s. 4. Iärendet har utskottet inhämtat yttrande från kpnstitutionsutskottet. Yttrandetfogas som bilaga till detta betänkande. Det vid propositionenfogade lagförslaget har följande lydelse. 1Riksdagen 1987/88. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2och 7 §§ skall ha följande lydelse. JuU 1987/88:18 8 kap 2§' Till ledamot av får endast den antas som är svensk medborgare, har hemvist inom riket och fyllt samt avlagt för behörighet till domarämbete föreskrivna kunskapsprov och förvärvat sådan prakfisk Utbildning, som föreskrivs i samfundets stadgar. Han skall ha gjort sig känd för redbarhet och även i övrigt bedömas lämplig atf utöva advokatverksamhet. Till ledamot av får endast den antas som/. är svensk medborgare, 2. harhemvist / , 3. har avlagt dekunskapsprov som är föreskrivna för behörighet till domarämbete, 4. har genomgåttför advokatverksamhet erforderlig prakfisk och teoretisk utbildning, 5. har gjort sigkänd för redbar-het, och 6. även i övrigtbedöms lämpHg att utöva advokatverksamhef. får i enskilda fall medgeundantag från antagningskraven såvitt gäller första stycket I och 2. Den som är omyndig eller försatt ikonkurs får infe antas till ledamot. Inte heller får den antas till ledamot somenligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall,m. m. är förbjuden atf utöva rådgivningsverksamhet. Lagfaren domare i eller befattningshavare vid allmändomstol eller allmän åklagare eller kronofogde får infe antas till ledamot;inte heller den som annars är anställd i statens eller kommuns tjänst eller hosannan enskild än advokat, om infe styrelse medger undantag.Vad som sagts gäller dock inte befattningshavare vid allmän advokatbyrå. Advokat, som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt ellersom eljest förfar oredligt, skall uteslutas ur . Äro omständigheternamildrande, må i stället varning tilldelas honom. Åsidosätter eljest advokat de plikter, som åvila honotnsom advokat, må varning eller erinran meddelas honom. En advokat, som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätteller som annars förfar oredligt, skall uteslutas ur . Är omständigheternamildrande,/«» i stället varning tilldelashonom. Åsidosätter en advokat annars sina plikter som advokat,får varning eller erinran meddelas honom. ' Senaste lydelse 1985:355. ' heterna synnerligen försvårande, må han uteslutas ursamfundet. Tilldelas advokat varning, får han, om särskilda skälföreligger, även åläggas att utge en straffavgift till samfundet med lägstettusen och högst . försvårande, får han uteslutas ur samfundet. Tilldelas en advokat varning, får han, om det finnssärskilda skäl, även åläggas atf utge en straffavgift fill samfundet med lägstettusen och högst . Frågor om uteslutning som sagts, varning, straffavgift ellererinran prövas av samfundets styrelse eller, i den mån så bestämts i stadgarna,av annat samfundets organ. Har prövningen av sådana frågor överlämnats till ettsådant organ, är en advokat skyldig atf lämna detta organ de uppgifter sombehövs för prövningen. Upphör advokat att vara svensk medborgare eller inträderbeträffande honom sådan omständighet, att han enligt 2 § andra eller tredjestycket icke må antagas till ledamot av samfundet, vare han skyldig att genastutträda; gör han det ej. förordne styrelsen om hans uteslutning. Samma lagvare, om advokat flyttar ur riket och styrelsen ej medgiver, att han tnåkvarstå såsom ledamot av samfundet. I beslut, varigenom någon uteslutilsur samfundet, må förordnas, aft beslutet genast skall gå i verkställighet. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 § första stycket tredjemeningen må ej åtalas av annan än jusfitiekanslern. Åtal må väckas endast omdet är påkallat från allmän synpunkt. Inträder beträffande en advokat sådan omständighet att hanenligt 2 § tredje eller fiärde stycket inte får antas till ledamot avsamfundet, är han skyldig atf genast utträda ur samfundet. Om han inte gör det,skall styrelsen förordna om hans uteslutning. Detsamma gäller, om en advokatupphör att vara svensk medborgare eller flyttar ur riket och styrelsen intemedger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. 1 beslut varigenom någon uteslutits ur samfundet fårförordnas aft beslutet genast skall verkställas. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 §första stycket tredje meningen får inte åtalas av annan än jusfifiekanslern.Åtal/år väckas endast om def är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft den 1januari 1988. Bestämmelsen i 7 § om straffavgift tillämpas dock infe i fråga omförhållande som hänför sig till tiden före den . Motionerna JuU 1987/88:18 Imotion 1987/88:Ju6 av () hemställs atf begär sådanändring av rättshjälpslagen aft därav framgår att rättshjälp kan beviljasendast av advokat som är svensk medborgare. Imotion 1987/88:Ju714 av m.fl. (c) hemställs med hänvisning tillvad som anförs i motion 1987/88:Sf517 att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildning av. advokater iasylrätt och länderkunskap. Regleringeni (RB) av advokafväsendet bygger på att advokatverksamhef ären fri yrkesutövning. Syftet rned regleringen är att tillgodose allmänhetensbehov av kvalificerade ombud och rätfegångsbiträ-den. För atf uppnå detta syftehar föreskrivits att det skall finnas ett allmänt advokatsamfund med stadgar fastställdaav regeringen och således med en offenfligrättslig karaktär. Endast den som ärmedlem i får kalla sig advokat. För medlemskap uppställs vissakompetenskrav. Tillsyn över ledamöternas verksamhet utövas i princip avmedlemmarna själva genom styrelsen och en disciplinnämnd. Men ävenjustitiekanslern har viss fillsyn över advokafverksartihefen och får ingripa omhan anser att en advokat har brustit i sina skyldigheter som advokat. Motstyrelsens och disciplinnämndens beslut kan i vissa fall talan föras i högstadomstolen. har i skrivelser till ifebruari 1985 och hemställt om vissa ändringar i 8 kap. 2 och 7 §§ RB.Ändringsförslagen innebär bl.a. aft den nedre åldersgränsen () för inträdei Advokafsamfimdet slopas samt atf samfundets styrelse ges möjlighet attmeddela dispens från kraven på svenskt medborgarskap och hemvist i föratt bli advokat. Skrivelsen har remissbehandlats. Propositionen byggerpå skrivelserna och remissbehandlingen. Ipropositionen föreslås några ändringar i RB:s kapitel om advokater. Advokatsamfundetsstyrelse föreslås få rätt att medge undantag från kraven på svensktmedborgarskap och hemvist i för den som vill bli svensk advokat. Detnuvarande ovillkorliga kravet på svensk juridisk examen behålls däremot. Enligtförslaget skall styrelsen också kunna tillåta att en advokat som upphör attvara svensk medborgare får kvarstå som ledamot av samfundet. Defnuvarande kravet på att ha uppnått för att få inträde iAdvokatsamfundet föreslås slopat. Slutligenföreslås en justering av de i uppställda kraven på atf den somvill bli advokat skall ha genomgått viss utbildning utöver atf ha avlagtjuridisk examen. Som föreslagen tidpunkt för lagändringarnasikraftträdande anges i JuU 1987/88:18 propositionen . Som ett skäl för att överväga det nuvarande obligatoriskakravet på svenskt medborgarskap och hemvist i för ledamotskap avSveriges advokatsamfund anges i propositionen den utvidgning av deinternafionella kontakterna som skett . Bl.a. hänvisas till attdet blir allt vanligare att svenska advokater, som sysslar med internafioneilaffärsjuridik, söker sig utanför det egna landets gränser och till aft i sådanasammanhang frågan om ömsesidighet i regelsystemen kan aktualiseras. En utländskmedborgare som har avlagt en svensk juridisk examen och är verksam på en svenskadvokatbyrås filialkontor utomlands kan också ha intresse av atf få bli svenskadvokat. Föredragande statsrådets överväganden myiinar ut i affkravet på svenskt medborgarskap och hemvist i - med hänsyn till dencentrala roll som advokater spelar inom det svenska rättsväsendet - behålls somhuvudregel samfidigt som ges möjlighet att dispensera frånkraven. Ufskottet ansluter sig till dessa bedömningar och vill försin del - i linje med vad föredragande statsrådet anfört - understryka att defär fråga om en undantagsreglering, enligt vilken sökanden i det enskilda falletmåste visa sådan anknytning till att ledamofskap i samfundet är sakligtbefogat trots bristen på svenskt medborgarskap och/eller hemvist. Under förarbetena har särskilt uppmärksammats frågan ommöjligheterna för dem som infe är svenska medborgare att vara offentligförsvarare i bl.a. mål som rör rikets säkerhet. Utskottet delar härvidlag denbedömning som gjorts i lagstiftningsärendet, nämligen att det i allmänhet ärolämpligt att en utländsk medborgare är offenfiig försvarare i sådana mål.Såsom föredragande statsrådet anför påkallas emellertid inte någon särskildreglering i ämnet, eftersom redan den nuvarande lydelsen av 21 kap. 5 § förstastycket RB ger tillräckliga möjligheter att låta bli att förordna en utlänningfill offentlig försvarare i mål där det skulle vara olämpligt med hänsyn tillrikets säkerhet. Enligt rättshjälpslagen (1972:429) får advokater liksombiträdande jurister på advokatbyråer bevilja allmän rättshjälp i vissaangelägenheter. I motion 6 efterlyses en sådan ändring av rättshjälpslagenatt endast den advokat som är svensk medborgare kan bevilja rättshjälp.Motionären hänvisar till att lagrådet i olika sammansättningar kommit tillolika uppfattningar om regeringsformens innebörd i sådant hänseende som dethär gäller, och han hävdar aft därför den ståndpunkt bör gälla som värnar ombetydelsen av svenskt medborgarskap. I sitt yttrande fill justitieutskottet görkonsfifufionsutskottet en analys av aktuella regler i regeringsformen och derastillämpning. Mot bakgrund därav finner från desynpunkter konstitufionsutskottet har atf beakta hinder inte föreligga mot attutländska medborgare, som är advokater eller biträdande jurister i ,tillerkänns den ifrågavarande behörigheten. Justifieutskottetnoterar atf både föredragande statsrådet och lagrådet i förevarandelagstiftningsärende intagit motsvarande ståndpunkt, dvs. att JuU 1987/88:18regeringsformens bestämmelser i ett fall som det förevarande inte utesluter atten förvaltningsuppgift överlämnas till en enskild individ som inte är svenskmedborgare. Så har redan skett exempelvis i fråga om biträdande jurister påadvokatbyråer, som inte behöver vara svenska medborgare för att få beviljarättshjälp. Mot denna bakgrund saknas det enligt justifieutskottets meninganledning att ändra rättshjälpslagen på det sätt motionären föreslagit.Utskottet avstyrker bifall till motionen. Iproposifionen berör föredragande statsrådet det förhållandet att def både irättshjälpsnämnd och i ingår ledamöter somskall vara advokater. De ifrågavarande bestämmelserna, 4 och 5a §§rättshjälpslagen, innehåller naturligen inte något krav på aU advokatledamöternaskall vara svenska medborgare. Något sådant krav föreslås inte heller ipropositionen. Enligt föredragande statsrådet kan det nämligen antas attmöjligheten att meddela dispens från kravet på svenskt medborgarskap föradvokater kommer, aft utnyttjas i så begränsad omfattning att det saknasanledning att uppställa ett sådant krav. Under hänvisning tillstadgandet i 11 kap. 9 § regeringsformen om att endast den som är svenskmedborgare får vara ledamot av myndighet eller styrelse som lyder omedelbartunder regeringen förordar dock att det vidtas ändringari de nämnda bestämmelserna i rättshjälpslagen. ,som noterar att det är regeringen som utser ledamöter i rättshjälpsnämndernaoch i , utgår från att regeringen utan särskiltinifiativ från sida i lämpligt sammanhang överväger vadkonstitutionsutskottet påpekat samt återkommer fill med delagförslag som påkallas. Ipropositionen föreslås aft det i RB införs ett krav på att den som antas tillledamot av skall ha genomgått - utöver den juridiskauniversitetsutbildningen - för advokatverksamhet erforderlig teoretisk utbildning.Bakgrunden fill förslaget är önskemål från att genom krav påobligatorisk genomgång av kurser i bl.a. advokatetik och advokatekonomi främjaen god standard hos advokatkåren. - Utskottet tillstyrker förslaget. Imotion 714 begärs aft regeringen tar initiativ till fortbildning av advokater iasylrätt m.m. 1 motiveringen för yrkandet pekar motionärerna på attförhållandevis få advokater har specialiserat sig på flyktingärenden. Bl.a. föraft öka rättssäkerheten i asylärenden bör bristen på advokater medspecialkunskaper avhjälpas. Utskottetvill rent allmänt ansluta sig fill de tankar som ligger bakomm'otionsönskemålet. Det är förvisso angeläget- inte minst av hänsyn fill den enskildesrättssäkerhet - att den som biträder en asylsökande har erforderliga kunskaperbåde om utlänningslagstiftningen och om förhållandena i det land varifrån densökande kommer. Och behovet av personer med sådana kunskaper får antas öka. När det gäller densärskilda frågan om regeringsinitiativ till fortbildning av advokater på det aktuellaområdet måste emellertid beaktas vad utskottet i JuU 1987/88:18 inledningentill detta betänkande noterade, nämligen att den svenska regleringen avadvokatväsendet bygger på atf advokatverksamhet är en fri yrkesutövning. Detankommer därför i första hand på advokaterna själva att sörja för erforderligfortbildning. Under ärendets beredning har utskottet inhämtat att Advokatsamfundetgenom sitt yrkesråd anordnat ett betydande antal kurser föradvokater och biträdande jurister om utlänningslagstiftningen, invandrarrätt,flyktingskydd och asylrätt. Även för framtiden planeras sådan kursverksamhet.Mot denna bakgrund kan utskottet inte tillstyrka bifall till motionen. Utövervad som anförts i det föregående föranleder propositionen inget annat uttalandefrån utskottets sida än atf de föreslagna lagändringarna bör träda i kraft den1 . 1. attriksdagen antar det vid proposition 1987/88:26 fogade förslaget till lag om ändring i , dock med den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till , 2. beträffande beviljande avrättshjälp att avslår motion 1987/88:Ju6, 3. beträffande fortbildning iasylrätt m.m. att avslår motion 1987/88:Ju714. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), i (s),(), (), (), (),{m), (), (), (),(), (), () och (). Särskiltyttrande JuU 1987/88:18 Fortbildning i asylrätt m.m. (mom. 3) GunillaAndré (c) och () anför: Ilinje med utskottets uttalanden vill vi särskilt understyrka att det nu - inför ' en föreståendeomorganisation på utlänningslagstiftningens område - är angeläget atf de som skallfillhandagå med rättsligt bistånd i asylärenden o.d. har erforderliga kunskaperi de ämnen söm aktualiseras i mofionen. vikfigt inte minst medhänsyn till den enskildes rättssäkerhet. bakgrund vill vi slå fastatt det är betydelsefullt att fortlöpande har en bredutbildningsverksamhet på området. 1987/88:3 y om överlämnande av förvaltningsuppgift till utländskmedborgare (prop. 1987/88:26 och motion 1987/88:Ju6) JuU 1987/88:18 Bilaga har hemställt om konstitutionsutskottetsyttrande över motion 1987/88:Ju6 av (). Motionen har väckts medanledning av proposition 1987/88:26 om ändring i (advokatfrågor). I proposifionen föreslås ändringar i 8 kap.rättegångsbalken i syfte att ge styrelsen för möjlighetatt medge undantag från kraven på svenskt medborgarskap och hemvist i Sverigeför den som vill bli svensk advokat. I motionen erinras om att enligt rättshjälpslagen(1972:429) får en advokat bevilja allmän rättshjälp i vissa angelägenheter,vilket är en förvaltningsuppgift som enligt 11 kap. 6 § tredje stycketregeringsformen (RF) kan överlämnas till en enskild individ. Om uppgiften, somi detta fall, innefattar myndighetsutövning skall def ske med stöd av lag. Detkan enligt motionen ifrågasättas om denna befogenhet kan tillkomma även enutländsk medborgare. Detta beror på vilken tolkning 10 kap. 5 § tredje stycketRF ges. I mofionen erinras om vad lagrådet (f.d. justitierådet ,justitierådet och regeringsrådet ) uttalade vid sin granskningav regeringsförslaget (prop. s. 14 f). Där anfördes bl.a. följande: I belysning av innehållet i 10 kap. 5 § tredje stycketsynes 11 kap. 6 § tredje stycket innebära, att överlämnandeavförvaltningsuppgift kan ske fill enskild individ även i fall där denne inte ärsvensk medborgare. Så synes också ha skett beträffande exempelvis konsuler,notarii publici och biträdande jurister på advokatbyråer; i dessa fall har inteuppställts något krav på svenskt medborgarskap hos den som anförtrosförvaltningsuppgift. Motionären framhåller att motsatt ståndpunkt intogs avlagrådet (justitierådet Mannerfelt, regeringsrådet och justitierådetBroomé) i proposition 1987/88:3 s. 194. I denna proposifion, som gällde en nyfartygssäkerhetslag, förklarade lagrådet att bestämmelserna i 10 kap. 5 §tredje stycket RF infe medger aft en förvaltningsuppgift överlåts till utländskfysisk person. Mot bakgrund av att två lagråd således har intagitmotsatta ståndpunkter i en grundlagsfråga anser mofionären aft den mening börgälla som värnar om betydelsen av svenskt medborgarskap.Uppgiften att beviljarättshjälp kan därför inte anförtros åt en utlänning som är svensk advokat.Motsvarande Rättelse: Bilaga till JuU 1987/88:18 bör gällaäven beträffande andra förvaltningsuppgifter som kan ankomma på JuU1987/88:18 en advokat. Eftersom departementschefen har gett uttryck åtmotsatt Bilaga uppfattning (prop. 1987/88:26 s. 10) hemställer motionärenatt begär sådan ändring av rättshjälpslagen att därav framgår atträttshjälp kan beviljas endast av advokat som är svensk medborgare. får för sin del anföra följande. Beträffande de berörda stadgandena i regeringsformen skallförst erinras om att 10 kap. RF avser mellanfolkliga förbindelser. 5 § RF ges sålunda regler om de förutsättningar som gäller förbefogenhetsöveriåtel-ser fill icke svenska organ. I det nämnda ärendet omen ny fartygssäker-hefslag ansåg lagrådet aft bestämmelserna i denna paragrafinfe medgav att en förvaltningsuppgift överlåts till utländsk fysisk person.Här gällde def bl.a. bemyndiganden i lag om giltigheten av vissa certifikat somutfärdats av ufiändska klassificeringssällskap och särskilda sakkunniga. I den nu aktuella proposifionen - 1987/88:26 - föreslåssom nämnts ändringar i av innebörd aft Advokatsamfundefsstyrelse får rätt att medge undantag från kraven på svenskt medborgarskap ochhemvist i för den som vill bli svensk advokat. Enligt utskottetföreligger inte något hinder från konstitutionella synpunkter mot detta förslagsom sådant. Advokater liksom biträdande jurister på advokatbyråer fårenligt 16 § rättshjälpslagen bevilja allmän rättshjälp i vissa angelägenheter.Att bevilja rättshjälp är en sådan förvaltningsuppgift som enligt 11 kap. 6 §tredje stycket RF kan överlämnas till en enskild individ. Denna bestämmelseinnehåller emellertid inte något förbud mot att en förvaltningsuppgiftanförtros icke svensk medborgare. Frågan är då om berörda stadgande i 10kap. 5 § RF i enlighet med lagrådets uttalande i ärendet om en nyfartygssäkerhetslag är tillämpligt på utländska medborgare som verkar inomorgan med uppgifter som innefattar myndighetsutövning i . uppfattning kan detta inte ha varit lagstiftarens avsikt. Det bör isammanhanget påpekas att krav på svenskt medborgarskap i allmän tjänst -statlig såväl som - uppställts endast för vissa särskilda tjänster ochuppdrag. Regler härom finns i 11 kap. 9 § RF, där det bl.a. stadgas atf krav påsvenskt medborgarskap för behörighet aft inneha eller utöva tjänst elleruppdrag hos staten eller kommun får uppställas endast i lag eller enligtförutsättningar som angivs i lag. I propositionen samt i lagrådets yttrande ges exempel påförvaltningsupp gifter som anförtrotts utländska medborgare. Så har skett beträffande konsuler, notarii publici och biträdande jurister på advokatbyråer. Det skall tilläggas att de allmänna advokatbyråerna är att befrakta som myndigheter (jfr SFS 1980:548). Mot bakgrund av def anförda finner utskottet från desynpunkter utskottet har att beakta hinder inte föreligga mot atf utländskamedborgare som är advokater eller biträdande jurister i tillerkänns denifrågavarande behörigheten, dvs. aft bevilja allmän rättshjälp i vissaangelägenheter. I propositionen erinras om atf i såväl räftshjälpsnämndsom i besvärsnämn den för rättshjälpen ingår advokater. Departementschefen anför i denna del aft möjligheten aft meddela dispens från kravet på svenskt medborgarskap ,r. för advokater kan antaskomma att utnyttjas i så begränsad omfattning att det JuU 1987/88:18saknas anledning att nu uppställa ett krav på att advokatledamöferna i Bilaga rättshjälpsnämnderna eller besvärsnämnden skall vara svenska medborgare. Regeringenutser ledamöter i rättshjälpsnämnderna och i (se 4 § och 5 a § rättshjälpslagen). Enligt det fidigare berörda stadgandet i11 kap. 9 § RF får endast den som är svensk medborgare vara ledamot avmyndighet eller styrelse som lyder under regeringen. Detta innebäratt propositionen på denna punkt inte kan godtas. Enligt utskottet börändringar göras i 4 och 5 a § rättshjälpslagen, vilka bestämmelser redan i dagär mindre väl förenliga med grundlagen. I övrigt har utskottetinte funnit anledning till något uttalande i ärendet. Stockholmden På konstitufionsutskottets vägnar Närvarande:Olle (), (), '(), (), (), (), (), HansNyhage (m), (), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), () ocli (vpk).