bet · GB01SoU9 · 1987-12-31 00:00:00 — Kampen mot belastningssjukdomarna är därförockså en fråga om jämställdhet. Arbetsplatserna måste utformas så att de passarsåväl kvinnor som män, anför arbetsmarknadsministern. har i anslutning lill behandlingen av nuaktuella yrkanden anordnat en hearing angåendebelastningsskador i syfte alt öka utskottets kunskaper pä området. Utskottethar därvid erfarit bl. a. följande. En stor del av verksamhet är direkteller indirekt riktad mot ämnesområdet belastningsskador i arbetslivet.Arbetsmiljöinstitutets utbildning av företagshälsovårdens personal syftardirekt till all ge företagshälsovården kompetens all upptäcka, förebygga,behandla och rehabilitera skador orsakade av belastning i arbetslivet. 1egenskap av sektorsorgan har institutet ansvaret alt följa forskningen ochsvara för sammanställning, bearbetning och tolkning av forskningsresultat inomarbetsmiljöns område och då även vad avser belastningsskador. Arbetet sker påsåväl nationell som nordisk och internationell nivå. Institutet bedriver vidareegen forskning som till stor del är inriktad mol problemområdetbelastningsskador. Arbetarskyddsstyrelsen ger bl. a. genominformationssystemet om arbetsskador () ut information om belastningsskadortill arbetsplatserna. Genom görs en yrkesvis kartläggning av riksgrupperoch riskmiljöer när det gäller belastningsskador. S. k. riskdatablad spriderinformationen till arbetsplatserna. lar även fram direktarbetsställerelaterad information till yrkesinspektionen i dess arbete. Arbetarskyddsstyrelsén har inlett det s. k.belastningsergonomiprogrammet. Programmet avser all lägga grunden förarbelarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens insatser för att förebyggabelastningsskador. Programmet utgår från en helhetssyn. Stor vikt fästs vidorganisationsfrågor och arbetets psykologiskt-sociala innehåll. Bransch efter bransch skall gås igenom. Projektet skällleda till en ökad kompelens inom arbetarskyddsstyrelsén och yrkesinspektionennär del gäller belastningssjukdomar vilket i sin tur skall leda till enoffensivare tillsyn. Arbetsmiljöfonden fördelar ca 200 milj. kr. till forskningoch utveckling på ämnesområdet belastningsskador. Fonden planerar nyaprogramsatsningar för den kommande treårsperioden på områdena fysiskarbetsbelastning saml sociala och psykiska belastningars betydelse föruppkomsten av ohälsa. Verksamheten omfattar såväl medicinsk forskning somtekniska projekt. Fonden gör även stora informationssatsningar. har publicerat rapporten sjukdomar i rörelseorganen. Rapporten, som tagits fram i samarbetemed bl.a. arbetarskyddsstyrelsén och , beskriver forsk- ningslägetsåvitt avser arbetsrelaterade och åldersrelaterade sjukdomar i SoU1987/88:9 rörelseorganen. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera attbelastningsskadorna fått stor uppmärksamhet genom olika forsknings-och utvecklingsprojekt. Utskottet har inhämtat att ett flertal projekt ärinriktade på att ytterligare undersöka sambandet mellan belastningsskador ochpsykiska, sociala och arbetsorganisatoriska faktorer. Utskottet delar motionärernas uppfattning omangelägenheten av fortsatt forskning och åtgärder för att förebygga och minskabelastningsskador. a. måste nu medel ställas till förfogande för olikafullskaleförsök. Med hänvisning till den omfattande verksanihet som redovisatsovan anser utskottet inte att motion 1987/88:So707, yrkande 2 i övrigt påkallarnågot uttalande av . Belräffande yrkande 1 i motionen' vill utskottet erinra omdet av arbetarskyddsstyrelsen inledda programmet mot belastningsskador. Dettaskall självfallet fullföljas. Enligl utskottels mening finns därför inte anledningtill något initiativ. Även detta motionsyrkande avstyrks alltså. I samma motion (vpk) begärs vidareatt skyddsombud och lokal fackförening ges vidgad rätt att stoppa arbeten somutsätter den arbetande för förslitnings- och belastningsskador (yrkande 3). Skyddsombud har enligt 6 kap. 7 § arbetsmiljölagen rättatt avbryta arbete i det fall ett visst arbete innebär omedelbar och allvarligfara för arbetstagarens liv eller hälsa och rättelse inte kan uppnås genomhänvändelse lill arbetsgivaren. Skyddsombudet kan då besluta att arbetet skallavbrytas lill dess att yrkesinspektionen hinner la ställning i frågan. Avförarbetena framgår att skyddsombudens stoppningsrätt aktualiseras när riskenär överhängande och man inte hinner avyakta yrkesinspektionens ställningstagande.Skyddsombudet har emellertid inte befogenhet att stoppa arbetet enbart på grundav misstanke om skadliga långtidseffekter. 1976/ 77:149 s. 339, SoU1977/78:1 s. 56-57). Yrkanden liknande det nu aktuella behandlades av riksdagenvåren 1986 och . Utskottet avstyrkte då motionerna och uttalade attdet enligt ulskottets mening hade gjorts en lämplig avgränsning iarbetsmiljölagen av de situationer då skyddsombud har rätt att avbryta arbetet.Utskottet kunde således inte dela motionärernas uppfattning att en ökning avskyddsombudens befogenheter i detta avseende skulle vara en lämplig väg att gåför att komma lill rätta med belastningsskadorna. Uiskottei erinrade också omall det i ett antal författningar från arbetarskyddsstyrelsen finns konkretabestämmelser om arbetsställningar, arbetsrörelser och fysisk belastning och attyrkesinspektionen, som skall vaka över att gällande föreskrifter iakttas, isista hand har tvångsmedel att tillgå för att åstadkomma förbättringar avarbetsmiljön (SoU 1985/86:12 s. 17 och SoU 1986/87:17 s. 14). Utskottet, som vill tillägga att risken förbelastningsskador inte är av den brådskande natur att inte yrkesinspektionens beslut hinner inhämtas, har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Motionen avstyrks därför såvitt här är i fråga (yrkande 3). I samma motion (vpk) föreslås att arbetarskyddsstyrelsénskall få i uppdrag SoU 1987/88:9 att ge ut tvingande anvisningar omfacklig organisations rätt att tvinga fram raster och pauser, lägre arbetstempo, arbetsväxling och rotation och arbetsorganisationsmodeller somminskar belastnings- och förslitningsska- , dor (yrkande 4). I 6 kap. arbelsmiljölagen finns regler om samverkan påarbetsmiljöområdet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Dessa regler- omskyddsombud, skyddskommitté m. m. - kompletteras av olika avtal, s. k.medbestämmandeavtal, som slutits av parterna på såväl den offentliga som denprivata arbetsmarknaden. Reglerna i arbelsmiljölagen om skyddsombuds befogenhetertar, som sagts, sikte på situationer som innebär överhängande fara. Imedbestämmandeavtalen las upp frågorom organisationsförändringar m.m.Ulskoltet anser all balansen mellan det lagreglerade och det avtalsregleradeområdet skulle rubbas på ett mindre lämpligt sätt om motionärernas yrkande vannbifall. Detta innebär dock inte all frågor om arbetsorganisation m. m. äroviktiga när del gäller alt minska belastningsskador. Fr. o. m, den 1 juli1987 har i arbelsmiljöförordningen (15 §) förts in en bestämmelse attyrkesinspektionen vid sin tillsyn skall eftersträva en helhetsbedömning. Hänsynskall således tas till arbetsplatsens lämplighet ur psykologiska och socialaaspekter. Utskottet har vidare vid sin hearing om belastningsskador inhämtatatt forskning och åtgärder i hög grad är inriktade på organisationsfrågor. Motbakgrund av det nu anförda avstyrks motion So707 (vpk) även i här aktuell del(yrkande 4). 1 motion 1987/88:So709 av m.fl. (c) tasarbelsmiljöproblemen i upp (yrkande 1). Arbetsmiljön inom har behandlatsutförligt av socialutskottet i det av godkända betänkandet SoU1987/88:5.1 det betänkandet redovisas bl. a. gällande bestämmelser, utredningarm. m. och tidigare riksdagsbehandling. Utskottet erinrade bl.a. om all isamarbete med bl.a, arbetarskyddsstyrelsén genomför ett regeringsuppdrag medsikte på att förbättra rekryteringen av personal lill den sociala hemtjänsten.Arbelsmiljöfrågorna skall härvid särskilt belysas. Utskottet framhöll vidare att utgångspunkten måste varaatt utformas pä ett sätt som varken ger avkall pä kraven på respektför den enskildes integritet eller kraven på en god arbetsmiljö. Utskottetnoterade alt redan fått ett regeringsuppdrag rörandehemtjänsten vari bl.a. ingår att uppmärksamma aktuella arbelsmiljöfrågor. Delerinrades vidare om att arbete med allmänna råd för social hemtjänst pågår inomsocialstyrelsen. Mol denna bakgrund ansåg sig utskottet kunna förutsätta attarbetsmiljöproblemen inom skulle uppmärksammas och få sin belysningutan något initiativ. Utskottet har inhämtat att uppdragrörande rekryteringen lill skall redovisas senast den 1 april 1988.Utskottet förutsätter att härvid också beaktar vikten avutbildning av den ofta unga hemljänstpersonalen så att del skapas bättreförutsättningar för dem att Med hänvisning till del nu anförda avstyrker utskottet bifall lill 12 motionen inu aktuell del (yrkande 1). Arbetsmiljönför livsmedelsarbetare 1987/88:9 I motion 1987/88:So709 av m.fl. (c) hemställsatt regeringen ges till känna vad som anförts om arbetsmiljöproblem förlivsmedelsarbetare (yrkande 2). Arbetarskyddsstyrelsen har meddelat föreskrifter (AFS1982:12) om arbete i kylda livsmedelslokaler. Enligt dessa får köttetstemperatur i snittslället inte understiga -C. Lufttemperaturen iarbetslokal för arbete med livsmedel skall hållas så nära -C som möjligt.I styckningslokal i exportkonlrollerade anläggningar (s. k. kontrollslakterier)får lufttemperaturen vara lägst C. I livsmedelsverkels allmänna tillämpningskungörelse (ATK)SLV FA 1984:11 finns bestämmelser om hantering av kylda livsmedel samt temperaturkravi livsmedelslokal. Dessa innebär bl. a. att i styckningslokal för kött skalllufttemperaturen vara reglerad till -)-C. Temperaturen får vara högre, dockhögst C, under förutsättning bl. a. att hanleringsliden är så kort attvarans temperatur inte överstiger -C. Temperaturbeslämmelser-na föranläggningar godkända för export av färskt kött lill EG-marknaden innebär altinnetemperaluren i köttet vid styckning aldrig får överskrida -C. Understyckning får temperaturen i slyckningslokalen aldrig överskrida -C. Enligl motionärerna medför EG:s krav på temperatur attköttet blir hårdbearbetai vilket ökar risken för muskelskador och andra skador. Utskottet, som kan konstalera att EG:s krav inte stridermot arbetarskyddsstyrelsens anvisningar, har inhämtat att slakt- och charkuteriarbeteutgör ett högriskyrke för belastningssjukdomar. Det är därför angeläget attkraftfulla insatser vidtas för att påverka de faktorer som bidrar lill uppkomstenav belastningssjukdomar. Utskottet har vidare inhämtat att fyra svenskaslakteriföretag avser att söka dispens från EG-marknadens bestämmelser. Från EGhar man enligt uppgift förklarat sig positiv till alt ge tillstånd till s. k.tempererad styckning, dvs. styckning av varmt kött, om vissa villkor kanuppfyllas. Ett sådant villkor är att köttet från slakten försin i en styckningslokal vars temperatur inte överstiger -C. De svenskaföretagen undersöker möjligheterna att klara den angivnatidsgränsen. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att belastningssjukdomarna hos slakteriarbetare minskas, anser motbakgrund av det redovisade dispensförfarandet inte alt motionen påkallar någotinitiativ av . Motion 1987/88:So709 (c) i här aktuell del (yrkande 2)avstyrks alltså. I motion 1987/88:So703 av () föreslås altskogsarbetsplalser skall jämställas med byggarbetsplatser när det gälleransvaret för samordningen av arbetarskyddet på gemensamt arbetsställe. När två eller flera driver verksamhet på sammaarbetsställe, skall de enligt 3 kap. 6 § arbelsmiljölagen samråda och gemensamt verka för att 13 SoU 1987/88:9 Enligt 3 kap. 7 § arbetsmiljölagen har byggherre och densom råder över fast driftsslälle ansvaret för samordning och skyddsåtgärder påett gemensamt arbetsställe när det gäller byggnads- eller anläggningsarbete.På ett annat gemensamt arbetsställe än byggarbetsplats eller fast driftsställe,t. ex. på ett rörligt arbetsställe som vid skogsarbete, kan de som bedriverarbete där komma överens om att en av dem skall ha ansvar för samordningen. Om ensådan överenskommelse inte har träffats, kan enligt 7 kap. 6 §. ' arbelsmiljölagenyrkesinspektionen bestämma vem som skall ha sådant ansvar. Vid tillkomsten av arbetsmiljölagen konstateradesocialutskottet (SoU 1977/78:1 s. 34) alt det skulle innebära svåragränsdrägningsproblem alt införa ett obligatoriskt samordningsansvar för allagemensamma arbetsställen. Utskottet underströk det angelägna i altarbetarskyddsstyrelsen med uppmärksamhet följer utvecklingen och att man iförsta hand genom information försöker avhjälpa förekommande brister. Utskottetpekade även på den möjlighet som yrkesinspektionen har att i del enskildafallet bestämma om samordningsansvar beträffande alla typer av gemensammaarbetsställen. Arbetarskyddsstyrelsen höll en konferens omsamordningsansvar på skogsarbetsplatser. Vid konferensen deltog bl. a.representanter för yrkesinspektionen. , och vissa skogsbolag. Konferensen mynnade inteut i några konkreta förslag. Det konstaterades emellertid att rekommenderade sina medlemmar att regelmässigt ta inbestämmelser om samordningsansvar i entreprenadkontrakten. Utskottethar inhämtat att arbetarskyddsstyrelsén, söm förutsattes vid ' tillkomstenav arbetsmiljölagen, noga följer utvecklingen. Utskottet har vidare inhämtatatt samordningsansvaret vid större skogsarbetsplatser i ökad omfattningregleras genom avtal mellan parterna. Méd hänsyn härtill anser inte utskottetatt det är påkallat med någon åtgärd från sida. Motion So703 (s)avstyrks således. I motion 1987/88:So710 av m.fl. (c)begärs att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att inifiera en fortsättningpå projektet och att medel härföranvisas ur arbetsmiljö-fonden (yrkande 2). Arbetsmiljöfonden är ett forskningsfinansierande organ,vars verksamhet finansieras av en arbetarskyddsavgifl [8 § lagen (1981:691) omsocialavgifter]. beslutar självständigt om användningen av demedel som finns för forsknings-, utbildnings- och utvecklingsinsatser. Istyrelsen sitter företrädare för arbetsmarknadens parter. (SoU 1986/87:17 s. 25) förklarade förravåren med anled ning av en liknande mofion att det ankommer på fondens styrelse att prioritera vilka utbildningsinsatser den vill genomföra. Utskottet förutsatte vidare att yrkesinspektionen kommer att ägna arbetarskyddet i det självverk samma skogsbruket särskild uppmärksamhet om så är påkallat med hänsyn fill olycksfallsfrekvens m.m. ,14 Det utskottet anförde vid föregående ägeraktualitet även . SoU 1987/88:9 Utskottet anser inte att motion1987/88:So7l0 påkallar någon åtgärd i nu aktuell del (yrkande 2). I motion 1987/88:So715 (fp) hemställs om en utredning omde ekonomiska konsekvenserna för arbetsgivare vad gäller arbetsmiljön (yrkande7). Förelagsbot kan fr. o. m. åläggasnäringsidkare för brott som begåtts i näringsverksamheten. Såväl enskilda somjuridiska personer kan åläggas företagsbot. Företagsbol kan fastställas tilllägst . och högst 3 milj. kr. (dir. 1986:13) har haft tilluppgift bl.a. att undersöka förutsättningarna för att införa ekonomiska sanktionersom kan tas ut även av juridiska personer utan all det behöver kunna bevisasuppsåt eller oaktsamhet hos en enskild person. Utredningen har nyligenredovisat sina överväganden i betänkandet (SOU 1988:3) Arbetsolycka -"olycka eller arbetsmiljöbrott?" Utredningen anser inte att del finnsnågot behov att utöver företagsbol införa ytterligare någon typ avsanktionsavgifi på arbetsmiljöområdet. Frågan om ekonomiska konsekvenser för arbetsgivare vidarbetsmiljöbrott kommer att bli föremål för fortsatta överväganden avregeringen i samband med departementsbehandlingen av arbetsolycksutredningensbetänkande. Motion 1987/88:So715 (fp) yrkande 7 påkallar därmed ingen åtgärdav ulan avstyrks. Imotion 1987l88:So715 (fp) las även upp frågan om föriängdpreskriptionstid för ärenden om tillämpning av arbetsmiljölagen (yrkande 6). Ansvarsreglerna i arbetsmiljölagen bygger i första hand påatt ett direkt slraffhot inte inträder förrän en tillsynsmyndighet i delenskilda fallet har meddelat ett föreläggande eller förbud. Den som bryter motett sådant kan enligt 8 kap. 1 § arbetsmiljölagen dömas till böter ellerfängelse i högst . Enligt 8 kap. 2 § kan den som bryter mot vissaföreskrifter eller villkor som meddelats med stöd av lagen dömas till bötereller fängelse i högst . När som i arbetsmiljölagen svårare straffan fängelse i ettår inte kan följa på brottet, får påföljd inte ådömas om inte den misstänktehäktats eller fått del av åtal för brottet (35 kap. 1 §brottsbalken). Preskriptionstiden är således . Har en arbetsskada vållats genom oaktsamhet kanstraffrättsligt ansvar utkrävas för vållande lill annans död eller vållandelill kroppsskada eller sjukdom enligt bestämmelser i (3 kap. 7 §och 8 § BrB). Även brottet framkallande av fara för annan (3 kap. 9 § BrB) kanbli aktuellt. Preskriptionstiden för brottet vållande lill annans död är inormalfallet och i grova fall . Vid vållande till kroppsskadaeller sjukdom är preskriptionstiden i normalfallet och i grova fall femår. Preskriptions-liden vid framkallande av fara för annan är . har i sitt betänkande (SOU 1988:3)Arbetso lycka - "olycka eller arbetsmiljöbrott?" föreslagit all en särskildslraffregle- 15 ring förarbetsmiljöbrott skall införas i . Enligt den föreslagna SoU1987/88:9 bestämmelsenskall den som åsidosätter vad som åligger honom för att förebyggaohälsa eller olycksfall i arbetsmiljö i vissa angivna fall kunna dömas förarbetsmiljöbrotl lill böter eller fängelse i högst eller i grova fall tillfängelse i högst . Preskriptionstiden blir för det föreslagna i normalfallet och vid grova fall. Utskottet konstaterar således alt frågan om förlängdpreskriptionstid vid arbetsmiljöbrotl redan är aktuell genomarbetsolycksutredningens förslag. Utskottet ser mol bakgrund härav inte skälatt begära ytterligare åtgärder från regeringen utan avstyrker motion1987/88:So715 (fp) såvitt nu är i fråga (yrkande 6). Luftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar I motion 1987l88:So714 av m.fl. (c, m,fp) hemställs att regeringen ges till känna vad i motionen anförts om införandeav luftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar som skydd mot arbetsskadabland chaufförer (yrkande 1). 1 samma motion begärs att arbetarskyddsstyrelsénfår i uppdrag alt utforma föreskrifter med närmare riktlinjer för införandet avluftkudde i personbilar (yrkande 2). Motionärerna uppger att försök med luftkudde har skett itvå av postverkets bilar. Mol bakgrund av de goda erfarenheterna i ochUSA av systemet med luflkudde bör sådant införas i alla bilar som utnyttjasyrkesmässigt. Motionärerna upplyser om att försöksverksamheten i underåren 1988-1989 skall utvidgas till 100 nya postbilar. Försöket utförs isamarbete mellan postverket, slatshälsan och näringslivet. Utskottet vill framhålla att trafikmiljön är en del avarbetsmiljön för många människor och alt det är viktigt all bilen för dem görstill en så säker arbetsplats som möjligt. Härvid kan luftkudden vara ett medelför att förhindra och hindra arbetsskador. Luflkudden ersätter emellertid inteanvändningen av bilbälte utan är ett komplement till detta. Utskottet serposifivt på forsknings- och utvecklingsprojekt om luftkuddesystem. Sommotionärerna anför planeras mer omfattande försök i under de närmasteåren. Dessa försök bör enligt utskottels mening avvaktas. Mol bakgrund av det nuanförda avstyrks båda yrkandena i motion So714. Dator- och bildskärmsarbete m.m. Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar m. m. Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat en kungörelse medföreskrifter om arbete vid bildskärm (AFS 1985:12). Den trädde i kraft den 1januari 1986.1 denna anges hur synförhållanden, arbetsplats, arbetsuppgifteroch pauser skall vara utformade för att inte leda till ögontrötlhet, psykiskpåfrestning samt besvär i muskler och leder. Arbetarskyddsstyrelsén har vidaregett ut allmänna råd om datorstöd i arbetet (AFS 1986:279). Råden behandlar bl.a. viklen av utbildning, information och medinflytande vid införande av datorstöd.De allmänna råden lar vidare upp frågor om arbetsinnehåll, SoU 1987/88:9ergonomi och personlig integritet m. m. till följd av datoriseringen. I motion 1987/88:So709 av m.fl. (c) begärs attarbetarskyddsstyrelsén får i uppdrag att utarbeta mer precisa regler vadgäller lokaler, ergonomi och arbetstid vid arbete med bildskärmar (yrkande 3). Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter tar främst sikte påsynproblemen och belastningsbesvär som kan uppkomma i samband med arbete vidbildskärm. De innehåller bl. a. bestämmelser om arbetspassens längd och omsynundersökning av arbetstagaren. De allmänna råden behandlar bl.a..ergonomiska och fysiska arbetsmiljökrav vid bildskärmsarbete. Ävenarbetarskyddsstyrelsens kungörelse Arbetsställningar och arbetsrörelser (ASF1983:6) kan tillämpas vid planering av bildskärmsarbelsplats. Utskottet anordnade en hearing om.arbetsmiljöproblem vid bildskärmsarbete. Närvarande var bl.a. representanterför arbelsmiljöinsiiiulet, arbetarskyddsstyrelsen, , statensslrål-skyddsinstitut, statens arbelsmiljöfond, slatshälsan saml förarbetsmarknadens parter. Utskottet inhämtade därvid bl. a. att arbeten vidbildskärm kan vara av olika och mycket varierande natur. Det är därför svårtalt utfärda föreskrifter som är mer precisa och som skall gälla för allaförekommande typer av bildskärmsarbete. Del vetenskapliga underlaget är vidareotillräckligt när det gäller åtgärdernas utformning. Det behövs ytterligareforskning på delta område. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attarbetsmiljöriskerna vid bildskärmsarbete är föremål för en intensiv bevakning.Del kan, enligl vad utskottet inhämtat, antas alt arbetsorganisatoriskaförändringar ofta kan minska risken för ohälsa vid bildskärmsarbete. Ettflertal forsknings- och utvecklingsprojekt pågår i syfte alt finna ergonomiskaoch arbetsorganisatoriska lösningar vid användningen av bildskärmar. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottetmotion / 88:So709 i nu aktuell del (yrkande 3). Forskning om hälsorisker vid bildskärmsarbete I motion 1987/88:So225 av m. fl. (c) yrkasétt tillkännagivande av vad i motionen anförts om datatekniken ocharbetsmiljön. Motionärerna lar bl. a. upp frågan om fortsatt forskning när detgäller lerminälarbetet och hur det elektromagnetiska fältet och strålningenpåverkar människor (yrkande 1 delvis). Även i motion 1987/88:So715 (fp) tas upp frågan omforskning om bildskärmsarbetets risker (yrÅ:a«e2). Enligt motionärerna behövsbl. a. fler forskningsprojekt. I motion 1987/88:So716 (s) begärs tvärvetenskapligforskning om skador vid bildskärmsarbete samt om förslag till åtgärder för atthjälpa de drabbade. Av den forskningsproposition (prop. 1986/87:80) somframlades framgår att bl. a. teknisk-fysikalisk forskning med inriktning på elektromag netiska riskfaktorer kommer att utgöra ett prioriterat område vid . nadsministernframhåller särskilt den vikt som bör läggas vid denna SoU 1987/88:9 forskning,dvs. forskning om hur exponering för olika typer av elektromagnetiska fält, t.ex. vid bildskärmar, påverkar olika yrkesgrupper. Vid institutet förarbetsmiljöforskning pågår ett tjugotal projekt inom området. Grafiska hälsovårdscentralen i , hudklinikerna vidSahlgrenska sjukhuset i och i och vidstatens strålskyddsinstitut pågår också olika forskningsprojekt. Forskningenrör olika områden, t.ex. ergonomiska problem, hudproblem, synbesvär ochforskning kring påverkan på . Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågor kringarbetsmiljöriskerna vid bildskärmsarbete är ett angeläget forskningsområde.Som framgår av den här lämnade redovisningen kommer forskningen kringeventuella risker med bildskärmsarbete att även i fortsättningen utgöra etlprioriterat område. Forskningen är till sin natur ofta tvärvetenskaplig ochåtgärdsinrik-tad och omfattar många olika riskfaktorer. Utskottet anser motdenna bakgrund inte att motionerna 1987/88:So225 (c) yrkande 1 i motsvarandedel, So715 (fp) yrkande 2 och So716 (s) påkallar något uttalande frånriksdagens sida.