bet · GB01FiU25 · 1987-12-31 00:00:00 — Datateknikerismöjligheter atf skapa arbetstillfällen i regioner med en svag arbetsmarknad hartidigare betonats av flnansufskoftet i t.ex. betänkande FiU 1985/86:5. Sammanfattningsvis anser finansutskottet atf de härbehandlade motions yrkandena - Fil3 (c) yrkande 3, Fil4 (vpk) yrkande 3, FilS (m) yrkande 1 samt Filö (fp) yrkandena 2 och 3 inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Mofionsyrkandena avstyrks således. ' Underrubriken unvändarorienterad systemutveckling aviseras i propositio- FiU1987/88:25 nen att ett uppdrag kommer aft lämnas till statskontoret aft utformaen vägledning för myndigheternas systemufvecklingsarbete med anvisning avmetoder och tekniker. Utgångspunkterna skall därvid vara verksamhetsanpassningoch effekfivitet i sysfemutvecklingsarbefet samt aktivt användarin-flyfande ochanvändarmedverkan. Särskild vikt skall läggas vid olika intressenters medverkani beslut. Standardisering och andra krav som statsförvaltningen ställer för aftkunna utnyttja information som en gemensam resurs bör beaktas tidigt i ensystemufvecklingsprocess. anser aft det planerade uppdraget ärvälmotiverat. Utskottet vill peka på att det är angeläget atf krav påstandardisering beaktas även i detta sammanhang. Standardiseringsfråganbehandlar utskottet vidare i ett senare avsnitt. Beträffande arbetsmiljön i anslutning till ADB-ufrusfningframhålls i propositionen att stor vikt bör läggas vid att den ADB-utrustningsom används i statsförvaltningen bör ha god ergonomi och bidra till en godarbetsmiljö. Enligt föredragande statsrådet är det ett berättigat krav att hälsoriskerpå arbetsplatser skall elimineras så långt möjligt. har hälsorisker fill följd av deelektrosfafiska fälten och de lågfrekventa magnetfälten runt bildskärmardiskuterats. Hos många som arbetar vid bildskärih finns det enligt civilministernen stark oro för dessa hälsorisker. Civilministern anser att denna oro måstetas på allvar och åtgärder vidtas för att minska oron. Eftersom det i dagslägetfinns tekniska möjligheter atf i huvudsak eliminera det elektrosfafiska fältetoch väsentligt reducera de lågfrekventa magnetfälten, föreslås i propositionenaft det sätts upp ett mål för de myndigheter som i sin verksamhet använderADB-system. Målet är atf skall anställda, som ofta arbetar vidbildskärm, erbjudas dafaarbefsplatser, där det elektrosfafiska fältet ihuvudsak är eliminerat och de lågfrekventa magnetiska fälten har låga värdenmed bibehållen synergonomi. Enligt propositionen skall stafskonforef särskiltbeakta atf dessa krav tillgodoses vid nya upphandlingar eller ombyggnad avutrustning. I proposifionen berörs även andra arbefsmiljöproblem somär förknippade med bildskärmsarbete. Enligt föredragande statsrådet bör, i detfortsatta arbetet, ökad uppmärksamhet ägnas sådana arbefsmiljöproblem sombelastningsbesvär av olika slag, t.ex. muskel-, led- och ögonbesvär. Frågan om arbetsmiljön i anslutning till bildskärmsarbetetas upp i tre mofioner, Fil3 (c), FilS (m) och Filö (fp). Enligt motion Fil3(c) måste det vara den enskildes upplevelse och oro som vägleder i beslut omarbetsmiljön i anslutning fill ferminalarbete. I motionen framhålls aftdataanvändandet kan leda till såväl förbättringar som försämringar avarbetsmiljön. Monotona och farliga arbetsuppgifter kan elimineras, mensamtidigt kan det skapas nya typer av monotona arbetsuppgifter. Motionärernakonstaterar också- atf arbetsmiljön i anslutning till bildskärmsarbete ännuinte är helt klarlagd. I motion FilS framhålls också att den oro som uppkommit för de 1] medicinskaeffekterna hos den som arbetar vid bildskärmar måste tas på FiU 1987/88:25 allvar.Enligt mofionärerna borde detta leda fill slutsatsen aft det bör ske en kraffigsatsning på forskning för att utröna orsaker och samband mellan informationsteknologinsanvändning och arbetsskador. inteinskränkas fill de elektrosfafiska och elektroniska magnetfälten utan ävenomfatta psykologiska och sociala faktorer. anmärkningsvärtatt det i propositionen inte finns några förslag till forskning Motionärerna föreslår, i stället för den absoluta tidpunkten1991 för en eliminering/minskning av de elektriska fälten, att insatsernainriktas mot en intensifierad forskning för att haklariagt de verkliga orsakerna fill de medicinska problem som kan ha I motion Fil6 (fp) framhålls atf speciella gränsvärden förstafiiga bildskärmar eller speciella regler för statligt anställdas arbete viddatorer inte kan accepteras. Enligt motionärerna bör hela frågan omADB-ufrusfningens egenskaper överlämnas till arbetarskyddsstyrelsen. anser, i likhet med föredragandestatsrådet och motionärerna, atf det är en självklarhet atf den oro förarbetsmiljön som kan förekomma hos anställda måste fas på allvar. För att kunnabedriva en effektiv verksamhet inom statsförvaltningen är de anställdasarbetsinsatser och arbetsförhållanden av grundläggande betydelse. Enligt vad utskottet inhämtat finns det tekniskamöjligheter aft kraftigt bringa ned emissionerna från bildskärmar. Utskottetanser att det är en lämplig väg, som föreslås i proposifionen, att styrautvecklingen genom atf statskontoret ser till aft dessa krav tillgodoses vidnya upphandlingar. Utskottet vill emellertid understryka att andraarbetsmiljöproblem i anslutning till bildskärmsarbete inte får komma iskymundan. Utskottet vill därför instämma i det som anförs i motion FilSangående angelägenheten av en kraffig satsning på forskning. Även iproposifionen framhålls att forsknings- och utvecklingsinsatser bör satsas påatf utveckla ny teknik för atf komma till rätta med arbetsmiljöproblem isamband med särskilt intensivt bildskärmsarbete. uttalade också aft frågorkring arbefsmiljöris-kerna vid bildskärmsarbete är ett angelägetforskningsområde. Enligt den forskningsproposition (prop. 1986/87:80) somframlades 1987 kommer bl.a. teknisk-fysikalisk forskning med inriktning på elektromagnetiskariskfaktorer att utgöra ett prioriterat område vid institutet förarbetsmiljöforskning . Forskningen är till sinnatur ofta tvärvetenskaplig och åtgärdsinriktad och omfattar många olikariskfaktorer. Utskottet anser, mot denna bakgrund, att de aktuellayrkandena i Fil3 (c), FilS (m) och Filö (fp) infe bör föranleda någon särskildåtgärd från sida. Utskottet avstyrker således motion Fil3 (c)yrkande S, mofion FilS (m) yrkande 2 och motion Filö (fp) yrkande 4. Beträffande frågan om handikappanpassade datorstöddaarbetsplatser avise ras i propositionen att statskontoret skall ges i uppdrag aft ange vilka krav som bör ställas på handikappanpassade arbetsplatser vid statliga upphand lingar. Det är, enligt föredragande statsrådet, angeläget aft stora beställares j2 krav påutrustning sammanfaller, om man skall kunna få fram handikappan- FiU1987/88:25 passad utrustning av god kvalitet fill rimlig kostnad. I mofion Fil6 (fp) framhålls aft det vore naturligt atfanlita STU beträffande utveckling av datorsfödda arbetsplatser förhandikappade. STU har både resurser och kompetens för forskning och utveckling.Det vore, enligt mofionärerna, önskvärt att STU i samverkan med industrin iökande grad medverkar fill att initiera demonstrations- och utvecklingsprojektkring datorsfödda arbetsplatser för handikappade. Det är vikfigt att kunna visafram för handikappade de nya praktiska möjligheter som datatekniken möjliggör. Utskottet vill i defta sammanhang anföra följande.Datatekniken kan för människor med funktionsnedsättningar innebära atf de iökande utsträckning kan delta i arbetslivet som alla andra. Defta framhölls avfinansutskottet i betänkande FiU 1985/86:5 i anslutning till den proposition omdatapolitik som framlades 1985. Alla myndigheter, organisafioner och företagmed kunskap på området bör, enligt utskottets mening, bidra till detta. Enligtvad utskoftet inhämtat sker ett sådant samarbete inom ramen för en referensgrupp,knuten fill statskontoret. I referensgruppen är bl.a. statskontoret, STU, AMS,och leverantörer företrädda. Utskottet utgår från aft berörda myndigheter fortsättersitt arbete aft på olika sätt främja handikappades möjligheter fill arbete.Någon särskild åtgärd från sida med anledning av yrkandet i mofionFilö (fp) finns det därför inte behov av. Utskottet avstyrker således bifalltill mofion Fil6 (fp) yrkande 5. I propositionen konstateras atf det infe finns en samladbild över säkerheten i ADB-verksamheten eller över konsekvenser av eventuellastörningar. Det föreslås därför atf alla myndigheter, som har ansvar förADB-system, senast /90 skall ha genomfört säkerhetsanalyser fördessa system samt vid behov ha utarbetat en plan för erforderligasäkerhetshöjande åtgärder. Statskontoret föreslås få i uppdrag aft sammanställaresultaten av dessa säkerhetsanalyser och fill regeringen i samråd medöverstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) redovisa en bedöming av analyserna samtplanerade eller vidtagna åtgärder vid myndigheterna. ()bör i sin revisionsverksamhet fortlöpande följa upp hur säkerheten idatasystemen utvecklas. Statskontoret föreslås vidare få i uppdrag atf eftersamråd med bl.a. överbefälhavaren (), () och RRVutarbeta krav på system för kontroll av användares behörighet aft utnyttjasystemen. Dessa krav bör kunna bli normgivande och få bred användning.Möjligheterna fill kryptering bör prövas i defta sammanhang. I propositionen föreslås också att statskontoret ges iuppdrag att. efter samråd med bl.a. ÖCB, utforma en vägledning, som visar hur myndigheter na med bibehållna krav på offentlighet även har att tillgodose krav på säkerhet och sekretess i sina ADB-system. Om det därvid skulle visa sig att det utöver allmänna råd finns behov av föreskrifter för myndigheternas J3 arbete medsäkerhet skall statskontoret föreslå regeringen de åtgärder som FiU1987/88:25 bör vidtas. Civilministern konstaterar vidare att kunskapen omsäkerhet, offentlighet och sekretess hos verksamhets-och systemansvariga istatsförvaltningen bör . . öka. Statskontoret bör därför ges i uppdrag afti samråd med SIPU planera och genomföra utbildning med denna inriktning. Beträffande organisationen av säkerhetsarbetet görs ipropositionen följande precisering av ansvarsfördelningen. Statskontoretföreslås ha kvar sina nuvarande uppgifter inom säkerhetsområdet. Detta innebäraft statskontoret skall ha ett samordningsansvar för ADB-säkerhefen i fredinom den civila statsförvaltningen inkl. affärsverken, att statskontoret skallge de enskilda myndigheterna stöd och råd för aft underlätta arbetet medsäkerhetshöjande åtgärder samt aft statskontoret skall utgå från de krav påADB-säkerhet i kris och krig som kommer fram i ÖCB:s arbete. Mot bakgrund av uttalande (FöU1987/88:1, rskr. 24) om vidgade uppgifter på ADB-säkerhefsområdef för ÖCB anges nu i propositionen att ÖCB bör få i uppdrag atf utreda behovet av styrmedel för aft förverkliga en samhällsövergripande beredskapsplan för landets ADB- beroende vid krigsfara eller krig. bör ÖCB belysa förutsättningar na för att också utfärda rikfiinjer för förberedelser i fred som gerfillräcklig ADB-säkerhet vid krigsfara eller krig. Beträffande den särskilda samrådsgruppen för samhälletssäkerhet inom dataområdet inom () framhåller föredragandestatsrådet att han ser det som en huvuduppgift för SAMS att fortsätta attidentifiera och konkretisera sådana säkerhetsproblem på samhällsnivå, somannars riskerar atf infe bli tillräckligt uppmärksammade. Frågan om säkerhet och sekretess tas upp i motionerna Fil3(c), FilS (m) och Fil6 (fp). Dessutom tas de lipp i, fre motioner från denallmänna motionsfiden, motionerna FöSOl (fp), FöSll (c) och FÖ526 (m), vilkahar överlämnats fill finansutskottet från försvarsutskottet i anslutning tillförsvarsutskottets yttrande 1987/88:2 y (bilaga 1 fill detta betänkande). hänvisar i sin motion Fil3 fill de förslag somfidigare framförts i motion FöSll beträffande åtgärder för atf minskasamhällets sårbarhet. I motion FöSlI anförs att ett sätt atf öka säkerheten ochminska sårbarheten i ADB-beroende funktioner vore atf begränsa användningen avstora centrala dataregister. ADB-användningen inom myndigheter och andraoffenfiiga organisafioner skall i stället baseras på små decentraliseradedatasystem. Regeringen bör, enligt motionärerna, ges i uppdrag aft utarbetaplaner för decentralisering av stora centrala dataregister. Mofionärernaframhåller också att sårbarhetsfrågornas och datafrågornas handläggning måsteges en förstärkt parlamentarisk förankring. Man föreslår därför att enparlamentarisk sårbarhetsberedning tillsätts. I motion FilS (m) liksom i motion Fö526 (m) tas frågan omorganisationen av säkerhetsarbetet upp. I mofion FilS konstateras aft detprimära ansvaret för säkerhet, sekretess och'driftsäkerhet måste ligga på denenskilda myndigheten. I mofion Fö526 pekas på aft det inte finns någotorgan med ett samlat och övergripande ansvar för den nationella säkerheten,trots det ansvar som lagt på ÖCB. Det är därför nödvändigt att regeringensnarast redovisar vilka åtgärder man avser att vidta samt en piU 1987/88:25organisation för sårbarhetsfrågornas hantering med klara ansvarsförhållandeninom . I motion FilS framhålls att en organisation med engemensam handläggning av sårbarhetsfrågorna hade varit att föredra. Med denorganisation som föreslås i proposifionen åvilar det regeringen ett stortansvar att tillse att sårbarhetsfrågorna beaktas såväl inom den stafiigasektorn som inom övriga samhällssektorer. Beträffande statskontoretssamordningsansvar för sårbarhefsfrågor bör detta inskränkas till den civilastatsförvaltningen, exkl. affärsverken. I niotion Fö526 (m) framhålls också aft alla myndighetermed ADB-register bör göra en sårbarhefsanalys och att en sårbarhefsanalys börläggas till grund för beslutsfattande om varje riytt register. Därför bör etttillägg göras fill kommitfékungörelsen. Vidare anser motionärerna aft skyddetmot avlyssning snabbt måste vidareutvecklas genom förbättradekrypferingsmöj-ligheter. Regeringen bör därför lämna förslag till riksdagenangående krav på kryptering vid datakommunikation av sekretessbelagdinformation. Slutligen anförs i motion Fö526 att dagens moderna ADB-teknik ochdess oanade möjligheter till selektering och sammanställningar gör atthanteringen av en mängd i och för sig oskyldiga uppgifter kan skada riketssäkerhet. Med exempel från postens transporfplaneringssysfem understryks detangelägna i aft pröva om vissa informafionssammanställningar är godtagbara medavseende på rikefs säkerhet. 1 motion Filö (fp) framhålls aft den kanske mestväsentliga generella åtgärden för aft uppnå förbättrad säkerhet är attdecentralisera register och registerföring. Detta poängteras också i motionFöSOl (fp), där det anförs atf det huvudsakliga ansvaret för en enskildmyndighets säkerhetsarbete och sårbarhetskontroll bör ligga på myndighetensjälv. Beträffande den ansvarsfördelning avseende säkerhetsarbetet somredovisas i propositionen anser motionärerna i motion Filö att den är oklar ochöverlappande och därtill inte i överensstämmelse med riksdagenstillkännagivande . ÖCB har tilldelats ansvaret för säkerhetsarbetetoch bör ha det även i fortsättningen. I motion FöSOl anges ett antal konkretauppgifter som bör åläggas ÖCB, däribland ansvaret för principer om undanförseloch förstöring av ADB-register och uppgifter i händelse av krig. I sitt yttrande till finansutskottet konstaterarförvarsufskottet att regeringen i propositionen sökt fa fasta på och närmarekonkretisera bl.a. vad som gavs fill känna från sida (FöU 1987/88:1, rskr. Vad utskottet där anförde utgör den självklarautgångspunkten för utskottets ställningstagande i föreliggande yttrande. instämmer således i uppfattningen ipropositionen och vissa av mofionerna atf det saknas en samlad bild översårbarheten/ säkerheten i ADB-verksamheten och att det därför finns behov avatt skapa en organisatorisk grund för sarriordning, kraftansamling ochöverblick över beredskapsplaneringen och säkerheten i ADB-systemen. Utskottetanser också att det är en lämplig metod att gå stegvis fram när det gällerÖCB:s utökade samordningsansvar. erinrar i sitt yttrande om atf det varmot bakgrund av ett antal motionsyrkanden'om effektiviserad samordning av och parlamenfa- 15 risktdeltagande i ADB-säkerhefsarbefet m.m., som utskottet FiU1987/88:25 enigt uttalade aft ÖCB borde kunna ges vidgade uppgifter påADB-säkerhefsområdef. Utskottet kvarstår därmed vid sin bedömning att det intefinns några vägande skäl för inrättande av ett särskilt sårbarhetsorgan ellertillsättande av en parlamentarisk sårbarhefsutredning. Yrkandena 1 och 2 imofion 1987/88:FöSll (c) bör således enligt försvarsutskottet avslås avriksdagen. anser, i likhet med försvarsutskottet, atfregeringen i propositionen sökt ta fasta på vad uttalat beträffandeorganisationen av säkerhetsarbetet. Den stegvisa modell för att skapa formerför ÖCB :s utökade samordningsansvar som föreslås i proposifionen anserfinansutskottet också vara ett lämpligt tillvägagångssätt. För statskontoretinnebär propositionens förslag atf statskontoret bibehåller samordningsansvaretför ADB-säkerheten i fred inom den civila statsförvaltningen inkl.affärsverken. Utskottet anser att det som föreslås i proposifionen innebär enlämplig ansvarsfördelning mellan ÖCB och statskontoret. Beträffande farhågorna för splittring mellan de berördamyndigheterna som framförs i motionerna vill finansutskottet peka på det samrådsom håller på aft etableras mellan statskontoret och ÖCB. Enligt vad utskottetinhänntat kommer statskontorets speciella råd för säkerhetsfrågor att ombildasfill ett gemensamt råd för ÖCB och statskontoret. I detta råd skall också ingårepresentanter för näringsliv och organisationer. Rådet kan användas som ettforum för den gemensamma planering som kommer atf krävas. Vad gäller yrkandet i motion FilS (m) att statskontoretssamordningsansvar inte skall inkludera de statliga affärsverken kanfinansutskottet infe instämma i detta. Enligt utskottets mening böraffärsverken i detta avseende befraktas på samma sätt som den övriga civilastatsförvaltningen. Detta mot bakgrund av de speciella krav - krav påsamhällsansvar och regionalpolitiska och servicemässiga krav - som ställs påaffärsverkens verksamhet. Beträffande kravet på en klarare ansvarsfördelning inomregeringskansliet vad avser sårbarhefsfrågornas hantering anser finansutskottetatt det självklart åvilar regeringen aft ha det övergripande ansvaret för atfsårbarhetsfrågorna beaktas på alla områden. De särskilda grupperna -statsrådsgruppen för datafrågor, den därtill knutna referensgruppen fördatafrågor och samrådsgruppen för samhällets säkerhet inom dataområdet (SAMS) -bör kunna användas av regeringen för att fullgöra detta övergripande ansvar. Idefta sammanhang vill finansutskottet också framhålla att referensgruppen meddess parlamentariska inslag delvis bör kunna tillgodose det önskemål omparlamentarisk insyn som krävs i mofion FöSll (c). Vad finansutskottet ovan anfört om behovet av samordningav säkerhetsarbetet utesluter inte atf det primära ansvaret bör ligga på denenskilda myndigheten. Proposifionens förslag om att varje myndighet skall göraen säkerhetsanalys är i överensstämmelse med detta synsätt. Beträffande yrkandena i mofion Fö526 (m) om krav påkryptering vid datakommunikation av sekretessbelagd informafion och åtgärder för att förhindra sammanställning och försäljning av information, som kan vara till skada för rikefs säkerhet, utgår försvarsutskottet ifrån att detta bör beaktas inom ramen för det säkerhefsfrämjande och säkerhefssamordnande arbete , 16 Dessa frågor bör också, enligt försvarsutskottet, kunna FiU1987/88:25 uppmärksammas i de förnyade direktiv fill SAMS som aviseras iproposifionen. Utöver vad försvarsutskottet anfört i dessa frågor villfinansutskottet framhålla följande beträffande krav på kryptering. Ipropositionen anges särskilt, i anslutning till att statskontoret föreslås få iuppdrag att utforma krav på behörighefskonfroll, atf möjligheterna tillkryptering bör prövas. Sammanfattningsvis anser finansutskottet atfmotionsyrkandena beträffande området säkerhet och sekretess inte bör föranledanågon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker således bifall tillmotion FilS (m) yrkandena 3 och 4, motion Filö (fp) yrkande 6, mofion FöSOl(fp), mofion FöSll (c) samt mofion Fö526 (m). Förvaltning och omprövning av ADB-system Många av de befintliga stora stafiiga ADB-systemenutvecklades och infördes under 1970-falet. De närmar sig nu successivt engräns, där de snarare kan utgöra ett hinder än ett stöd för förnyelse ochvidareutveckling av verksamheten. Förnyelsen av de äldre ADB-systementillsammans med den fortsatta utbyggnaden av ADB-stödet kommer atf ställa storakrav på omprioriteringar och besparingar. Mot denna bakgrund aviseras i propositionen att ensärskild beredningsgrupp skall tillsättas inom med uppgiftatt ta fram underlag till stöd för regeringens ställningstagande fill störreADB-invesferingar. Den bör, enligt proposifionen, göra samlade bedömningar avinvesterings- och finansieringsbehoven utifrån en analys avverksamhetsutveckling och vid behov föreslå prioriteringar mellan olikainvesteringar. I propositionen aviseras också att statskontoret skall ges i uppdragatt i samråd med RRV utforma en vägledning för förvaltning av ADB-system ochför avtalsfrågor vid drift av ADB-system på servicebyråer. I motion FiU (c) framhålls att det omfattandeförnyelsearbete av vissa större datasystem som förestår bör ske med enparlamentarisk medverkan. Förnyelsen bör vara inriktad mot decentralisering.Enligt motionärerna bör defta lämpligen ske inom en parlamentarisk utredningeller genom atf återupprätta dafadelegationen med dess parlamentariskasammansättning. Utskottet vill med anledning av ovanstående anföraföljande. Utvecklingen inom ADB-området är mycket snabb. Det blir därförnaturligt aft kontinuerligt ompröva och förnya befintliga ADB-system inomstatsförvaltningen. Enligt utskottets mening bör omprövning och förnyelse avdatasystem således ses som en självklar del i en effekfiv statsförvaltning ochinte som en uppgift för en parlamentarisk utredning. Det behov avparlamentarisk insyn i förnyelsearbetet som eventuellt kan behövas, utöverriksdagens sedvanliga granskning av regeringens verksamhet, bör kunnatillgodoses inom ramen för referensgruppen för datafrågor. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskoftetmofion Fil3 (c) yrkande 2. 2 1987/88. ADB-investeringar FiU 1987/88:25 Riksdag och regering har i olika sammanhang uttalat attmyndigheterna skall få ett större ansvar för den verksamhet de bedriver,samfidigt som detaljstyrningen från riksdag och regering skall minska. Motdenna bakgrund anser föredragande statsrådet att det är önskvärt atfmyndigheterna ges en vidgad beslutsrätt även när det gäller beslut omADB-invesferingar. gäller, enligt förordningen (1981:266) ominvesteringar i statliga ADB-system. en särskild ordning vid bedrivande,avstörre systemutveck-lingsprojekt och införande av det färdiga ADB-systemef.Civila myndigheter utom affärsverken skall genomföra ADB-investeringar etappvissamt besluta om närmare inriktning och genomförande successivt. Större eller påandra sätt vikfiga ADB-invesferingar skall särskilt prövas av regering ochriksdag. Särskild prövning skall alltid ske när de totala kostnaderna förutveckling och genomförande överstiger 5 milj. kr. Civilministern framhåller iproposifionen aft förordningen om investeringar i ADB-system infe längre kanmotiveras som styrinstrument och att den därför bör upphävas från den 1 juli1988. Beträffande det centrala reservationsanslaget B 2Anskaffning av ADB-ufrusfning under trettonde huvudtiteln anser civilministernatt det bör avvecklas så snart en nyordning kan tas i bruk. I proposifionenanges att RRV bör få i uppdrag atf utre'da alternafiva lösningar' förfinansiering av ADB-utrustning och särskilt skyndsamt se över behovet avlösningar för myndigheter, som bedriver verksanihet i affärsverksliknandeformer.