bet · GB01KrU1 · 1987-12-31 00:00:00 — I detta belänkande behandlar utskottet förslag om attRödkallens fyr i skall upptas på förteckningen överbyggnadsminnesmärken. Vidare tar utskottet upp förslag i två motioner somsyftar till alt statliga bidrag skall lämnas lill restaurering av delsVäderskärs kapell i , dels en orgel i samma församling.Utskottet avstyrker samtliga motioner. 1986/87:Kr206 av () vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom det angelägna i byggnadsminnesmärkesförklaring av anläggningarpå Rödkallen samt vad som i övrigt anförts om Rödkallens fyrplats i Norrbottenslän. 1986/87:Kr308 av m.fl. (m, s, fp, c)vari yrkas all som sin mening ger regeringen lill känna att enrestaurering av Väderskärs kapell, , är en så angelägenuppgift all bidrag till bestridande av kostnaderna bör utgå av statsmedel. 1986/87:Kr309 av () yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det är av synnerligenstort intresse att en restaurering av Loflahammars 1700-talsorgel blirekononiiskt genomförbar. I senare avsnitt redovisar utskottetmotionsmotiveringarna; 1 16 § kungörelsen (1920:744) med föreskrifter rörande detoffentliga byggnadsväsendet stadgas alt byggnader som står under statens ellermenighels eller allmän institutions eller inrättnings förvaltning bör omsorgsfulltvårdas och underhållas.I detta syfte bör myndighet eller menighet eller annan,som förvaltar sådan byggnad, låta sig angelägel vara att i lid avhjälpauppkomna bristfälligheter, så att ej genom fortgående skadegörelse byggnadeneller dess inredning fördärvas eller byggnadens eller inredningensåterställande i gott skick onödigtvis fördyras. 1 1987/88. På förslag av riksantikvarien kan regeringen bestämma attstatlig byggnad KrU 1987/88:1 som på grund av kulturhistoriskt eller konstnärligtvärde är att betrakta som minnesmärke skall förtecknas som byggnadsminnesmärke.Delta innebär att det tillkommer myndighet eller menighet eller annan, undervars förvaltning dylikt byggnadsverk slår, att vid vården av delsamma lasärskild hänsyn till dess egenskap. Byggnadsminnesmärke får inte utan särskilttillstånd rivas, överlåtas, fiyllas eller användas lill ändamål, varigenom desskulturhistoriska värde förminskas. Samtliga kyrkobyggnader som tillhör svenska kyrkanåtnjuter ett likarlat skydd som kommer de i förteckningen överbyggnadsminnesmärken upptagna byggnaderna lill del. Lagen (1960:690) om byggnadsminnen (BML) har tillkommitför att ge möjlighet lill ett motsvarande skydd för ett urval byggnader i ickestatlig ägo, som representerar särskilt stora kulturhistoriska värden och somdärför bör bevaras för framliden och förskonas från förändringar föranledda avt.ex. Byggnaden skall bevara egenarten hos gången tidsbyggnadsskick eller minnet av historiskt betydelsefull händelse. Genom nämnda lag skall länsstyrelserna se till att landetsmärkligaste byggnader bevaras för framtiden. Lagen gäller byggnader i enskildeller ägo. För varje byggnadsminne utformas skyddsföreskrifter isamråd med ägaren. Vem som helst kan hos föreslå att en byggnadförklaras som byggnadsminne. avgör, efter samråd med ägaren,och i många fall med , om den föreslagnabyggnaden skall bli byggnadsminne. byggnadsminneslag medger möjlighetatt utfärda skyddsföreskrifter även mol ägarens vilja. Enligt förordningen (1981:447) om statsbidrag lill vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan - i mån av tillgång på medel - bidragges till kulturhistoriskt motiverade byggnadsarbeten och kostnader förmedverkan av särskilda sakkunniga vid utredning, projektering och utförande avarbetena. Bidrag ges inte lill kostnader för åtgärder som ökar bruksvärdet. Somgrundläggande princip gäller alt bidrag kan ges till sådana överkostnader somuppslår till följd av särskilt hänsynslagande till byggnadens kulturhistoriskavärde. Bidrag som lämnas av får bara ges omdel kan antas att bebyggelsen kommer alt bevaras för framtiden. Bidrag lämnasfrån det anslag lill kulturminnesvård som anvisas över statsbudgeten. Ansökan om bidrag skall ställas till riksantikvarieämbetetoch ges in till som granskar ärendet och med eget yttrande lämnaröver del för ämbetets prövning. har det grundläggande ansvaretför beredningen av bidragsärendena. Till ansökan skall fogas en beskrivning avden bebyggelse som avses och uppgift om bl.a. lagfaren ägare. Vidare skallbifogas de förslag och kostnadsberäkningar som ligger till grund föransökningen samt andra uppgifter av ekonomisk art som kan ha betydelse förbedömning av ärendet. Sedan arbetet utförts skall det avsynas antingen avlänsstyrelsen () eller den förordnat att utövaden antikvariska kontrollen. Bidraget betalas ut av ämbetet i efterskott. Av byggnadsvårdsmedlen reserverar riksantikvarieämbetetårligen en viss KrU 1987/88:1 del - ca 60 000 kr.- för varjelänsstyrelse alt fördelas av länsanlikvarien. I cirkulärskrivelse tilllänsstyrelserna om användningen av dessa reserverade medel anges bl.a. allavsikten är alt detta anslag lill förfogande skall underiättaför den regionala kulturminnesvården att snabbt handla i akuta situationer däräven ett begränsat bidrag kan leda lill att kulturminnesvårdens synpunkter ochönskemål respekteras. Del kan t.ex. vara frågan om hjälp med fackmässigprojektering, om anlitande av speciell hantverksteknisk sakkunskap eller om altfå fastighetsägare att i samband med pågående byggnadsarbeten välja ett urkulturminnesvårdens synpunkter korrekt men dyrare material. Det reserveradebeloppet bör fördelas på flera bidrag, och inget bidrag bör översfiga cirkahälften av det totala beloppet utan alt ämbetet fått tillfälle alt lämna sinasynpunkter. Motion 1986/87:Kr206 om Rödkallens fyrplats 1 motionen lämnas följande uppgifter rörande Rödkallensfyrplats. Fyrplal-sen som ligger i är bebodd . Ön äräven ell attraktivt utflyktsmål för båtägare utefter hela Norrbottens- ochVäslerbol-tenskusten. Rödkallens fyranläggning som är medtillhörande byggnader är i stort behov av upprustning och underhåll. Motionären anser all fyranläggningen bör las upp påförteckningen över byggnadsminnesmärken i samband med alt kommeratt överlåta anläggningen till domänverket. Vissa uppgifter rörande motionen Rödkallens har i december 1986i skrivelse till föreslagit att fyr- ochfyrplalsbyggnaderna skall ges ett skydd enligt kulturminnesvårdensspeciallagstiftning. I skrivelsen påpekades också alt byggnadernas underhåll äreftersatt. 1 sittsvar på skrivelsen anförde ämbetet bl.a. följande. I förteckningen över byggnadsminnesmärken finns förnärvarande 30 st. fyrar upptagna varav minsl 3 st. är i huvudsak av sammakonstruktion som Rödkallens fyr. Det är en betydande del av landetsfyrtornsbestånd, som därigenom är skyddat. En viss restriktivitet bör därför iakttagasbelräffande förslag till nya fyrar som byggnadsminnesmärken. Ämbetet har avdenna anledning 1982 avböjt ett förslag att upplaga fyr påförteckningen. Av samma skäl avser ämbetet ej nu verka för alt Rödkallenupptages på förteckningen över byggnadsminnesmärken. Ämbetet är medvetet om all detta medför all det utanförkulturminnesvårdens författningsmåssiga skydd kommer att finnas en hel delfyrplalser, vilka äger betydande kulturhistoriskt värde, inte minsl ur ettregionalt perspektiv. Till sådana platser hör enligl ämbetets bestämda meningäven Rödkallen, som med sill rika innehåll är angeläget att bevara. I deltasyfte har ju Rödkallen också klassats som riksintresse för kulturminnesvården. mening är del därför viktigt all fyren och övriga byggnader geserforderligt underhåll oavsett slutligt ställningslagande belräffandederas KrU 1987/88:1 förfaltningsmässiga skydd och utgår från att såväl som blivande förvaltande myndighet bidrager till deltaunderhåll. Motion 1986/87:Kr308 om Väderskärs kapell Motionärerna anser alt det är ytterst angeläget attVäderskärs kapell restaureras. De hävdar all samtliga ansvarigainstitutioner - församlingen, och - äröverens om behovet av en restaurering. De hävdar att det skulle finnasmöjligheter alt få bidrag till restaureringen från frånden kvot som inom län disponeras genom länsanlikvarien. Vissa uppgifter i anslutning till motionen förklarades Väderskärs kapell som byggnadsminne. Isamband med byggnadsminnesförklaringen upprättades en promemoria överbyggnaden. I denna redovisas bl.a. följande. borgare började använda Väderskär somsäsongsboplats . På 1880-lalet var fiskeläget Smålandsstörsta med 14 bofasta fiskarfamiljer. Fiskarna var förenade i ett skärlag, därfrågor av rättslig och ekonomisk art logs upp. Skärlagels förnämsta gemensamma egendom var kapellet,förmodligen uppfört 1663, i äldre lider använt som både skolhus och kyrkolokal.Kapellet är ett lågt timmerhus, klätt med rödfärgad panel och täckt av ettsadeltak med tegel. Inredningen är likaledes enkel med plankgolv och rakryggadeträbänkar med inskurna bomärken. Väggarna är dels målade, dels klädda med redanförut målad panel, förmodligen tagen från en äldre inredning på Fågelvik.Målningarna framställer bibliska scener och utfördes ca 1740. Kapellet är en exteriört och interiört välbevaradrepresentant för äldre liders fiskelägeskapell. Byggnadens dubbelfunklion somsamlingslokal och gudstjänstlokal återfinns även hos de norrländskafiskelägeskapellen och de s.k. gravkyrkorna i en del brukssamhällen. Denålderdomliga karaktären framhävs ytterligare av fiskelägels kringliggandeoreglerade bebyggelse på oskiftad mark. Kapellet är med hänsyn lill det ovananförda av stort kulturhistoriskt intresse och därmed all anse som synnerligenmärklig byggnad. Motion 1986/87:Kr309 om Loflahammars församlings1700-talsorgel Motionären önskar all statsbidrag skall lämnas för alt denorgel från 1700-lalel som finns i skall kunnarestaureras. redovisaratt del i församlingen finns en fond om ca . avsedd för KrU1987/88:1 restaurering av orgeln. Dessa medel räcker inte lill för de kostnadersom en restaurering för med sig. Enligt motionären är det av största intresse inte bara förbevarandet av vårt kulturarv utan också för musikintresset all orgelnrestaureras. Vissa uppgifter i anslutning till motionen Från byggnadsvårdsanslaget lämnas även bidrag tillåtgärder på församlingskyrkor. I den redogörelse för detstatliga stödet till vården av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som lämnasi skriften Byggnadsvård med bidrag och lån (Underrättelser frånriksantikvarieämbetet och statens historiska museer 1983:5) lämnas bl.a.följande uppgifter. Eftersom församlingarna har ansvar för vården av sinakyrkor har bidragsgivningen varit restriktiv och begränsad till fall därförsamlingen har myckel ringa skattekraft och särskilt stora kostnader för attvidmakthålla kyrkans kulturhistoriska värden. Behovet av statligt stöd ökaremellertid påfallande på grund av de kraftigt stigande vård- ochkonserveringskoslna-derna och den försämrade ekonomin i många församlingar,särskilt inom glesbygd. När det gäller vården av kyrkliga inventarier krävs i ökadomfattning stora och omfattande konserveringsarbeten t.ex. på medeltidaaltarskåp, andra målade träföremål och äldre orgelverk. I begränsad omfattninghar lämnat bidrag lill sådana arbeten.Enligt byggnadsvårdsutredningens intenfioner skulle ett nyttstatsbidragssystem till vården av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ocksåomfatta de kyrkliga inventarierna. Bidragsförordningen redovisar inteinventarierna som bidragsberättigade objekt men regeringen har genom särskiltbeslut medgett att medel från anslagsposten Bidrag till vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse också får utgå till vård och underhåll avvissa kyrkliga inventarier. Liksom i fråga om kyrkobyggnaderna är församlingensskattekraft utslagsgivande vid en prövning om bidrag skall ges. Förslagen i de tre motioner som utskottet här behandlarsyftar till att de kulturminnesvårdande myndigheterna skall på olika sätt gestöd till vissa speciella objekt. Enligl motion Kr206 (m) bör Rödkallens fyranläggningarföras upp på förteckningen över byggnadsminnesmärken. Motionären anser alt ävenövriga fyrplalsbyggnader bör rustas upp med statliga bidrag. Av redogörelsen i det föregående framgår all föreslagit att fyr- ochfyrplalsbyggnaderna skall föras upp på förteckningen över byggnadsminnesmärkenoch därmed ges ell särskilt skydd enligl kulturminnesvårdensspeciallagstiftning. har i skrivelse lill föreningenavvisat detta förslag. Ämbetet har därmed framhållit att 30 fyrar förnärvarande är byggnadsminnesmärkta. Minsl treär i huvudsak av samma konstruktion som Rödkallens fyr. Ämbetet KrU1987/88:1 har påpekat alt en betydande del av landets fyrtornsbestånd ärskyddad och har därför intagit ståndpunkten alt en viss restriktivitet böriakttas beträffande förslag till nya fyrar som byggnadsminnesmärken. Ämbetet har dock understrukit att del är angeläget attbevara Rödkallen och att den också klassals som varande av riksintresse förkulturminnesvården. Del är därför viktigt, har ämbetet anfört, all fyren ochövriga byggnader ges erforderligt underhåll oavsett slutligt ställningstagandebeträffande deras författningsmåssiga skydd. 1 skrivelsen har ämbetet utgåttfrån alt såväl som blivande förvallande myndighet bidrar lilldetta underhåll. Rödkallens fyrplals har överlåtits lilldomänverket. Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att detråder allmän enighet om att Rödkallens fyrplats har ett betydandekulturhistoriskt värde, inte minst ur regionalt perspektiv, och alt det ärviktigt att Rödkallens fyr och fyrplalsbyggnaderna underhålls och bevaras.Utskottet förutsätter all domänverket som förvaltande myndighet beaktar detta.Utskottet anser att motionen inte bör föranleda någon åtgärd. 1 motion Kr308 (m, s, fp, c) påtalas behovet av attVäderskärs kapell restaureras. Motionärerna menar att bidrag tillreslaureringsarbelet bör utgå från del anslag lill kulturminnesvård som slårlill förfogande. Väderskärs kapell som förklarats som byggnadsminne år 1980ägs av skärlagel på Väderskär. Kapellet förvaltas av Loflahammars församlingoch utnyttjas numera för sommargudsljänsler. Enligl vad utskottet inhämtat har i Kalmarlän på förfrågan av uttalat att del bör finnasmöjligheter lill byggnadsvårdsbidrag eftersom kapellet är förklarat sombyggnadsminne. Med hänsyn lill den möjlighet har altformellt ansöka om bidrag enligt förordningen (1981:447) om statsbidrag tillvård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, och då prövningen enligt dennaförordning ankommer på avstyrker utskottet motionen. Enligt motion Kr309 (m) är del av synnerligen stortintresse att en restaurering av Loflahammars 1700-lalsorgel blir ekonomisktgenomförbar. Motionären vill all skall göra etl uttalande av dennainnebörd. Bidrag från byggnadsvårdsanslagel lämnas lill åtgärder påsvenska kyrkans församlingskyrkor liksom lill vård av kyrkliga inventarierexempelvis äldre orgelverk. Eftersom församlingen har ansvaret för vården avkyrkobyggnader och deras inventarier har bidragsgivningen varit restriktiv ochbegränsad lill fall där församlingen har mycket ringa skallekrafi. Med hänsyn lill den möjlighet harall ansöka om byggnadsvårdsbidrag för restaurering av orgeln och lill vadutskottet anfört i del föregående avstyrks motionen. Hemställan KrU 1987/88:1 1. beträffandeRödkallens fyr attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr206, 2. beträffandeVäderskärs kapell allriksdagen avslår motion 1986/87;Kr308, 3. belräffande restaurering av Loflahammars orgel alt avslår motion 1986/87:Kr309. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (m), (), KerstinGöthberg (c), (vpk), Mals O () och UllaJohansson (s).