bet · GB01KrU22 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottetavstyrker därför även bifall till motion Kr2l yrkande 9. Enligtett antal motioner bör skilda frågor som rör folkrörelsernas ekonomiskaförutsättningar och andel av spelmarknaden ytterligare utredas. Motionärernabakom motion Kr23 (c) vill att det tillsätts en parlamentarisk beredning(yrkande 7) med uppgift att framlägga förslag om en kultur-och folkrörelsefond,inrättad av medel från statens spelinläkler, att precisera statens ochfolkrörelsernas roll på spelområdel och att framlägga förslag som syftar tillatt vid 90-lalets mitt relationerna mellan folkrörelserna och statensspelomsätlning blir densamma som , dvs. 1/3 2/3. Närdel gäller frågan om inrättande av en kultur- och folkrörelsefond villutskottet erinra om att på hemställan av utskottet gavregeringen till känna vissa synpunkter av innehåll att närmare överväganden ommöjligheten att skapa en eller flera kulturfonder skulle göras (KrU 1985/86:18s. 16-17, rskr. 1985/86:192). Utskottet hänvisar till den utförii-gadiskussionen i ulskotlsbelänkandet. framställning bereds enligt vadutskottet inhämtat inom . I sitt av i häraktuell del godkända belänkande KrU 1987/88:12 ( s. 10) har utskottet senastbehandlat frågan om del skall inrättas en kultur- och folkrörelsefond, baseradpå delar av statens intäkter från spel och lotterier. Utskottet har därvidframhållit att det inte finns skäl för att la något yllerligareinitiativ i fondfrågan. Utskottet har vidare framhållit alt, så länge de avriksdagen begärda övervägandena om kulturfonder inte föreligger, del inte ärpåkallat att lar ställning lill frågan om sådana fonder skall ha eltvidare syfte än vad som förutsattes, då utskottet första gången behandladefrågan. Till det anförda kommer att frågan om inrättande av en kultur- ochfolkrörelsefond av medel från statens spelintäkter har nära samband med den avutskottet i del föregående behandlade frågan om specialdestinering av inkomsterpå statsbudgeten. Medhänsyn lill det anförda, och då del enligt utskottets uppfattning inte heller iövrigt finns tillräckliga skäl för att förorda all en parlamentarisk beredningtillsätts, avstyrker utskottet motionen i här aktuell del. Ietl flertal motioner yrkas all frågor som rör förbättrade förutsättningar för folkrörelserna lill inkomster av lotterier bör utredas yllerligare. Enligt motionärerna bakom motion Kr412 (fp) - som väckts under den allmänna 10 mofionsfiden - bör ettsådant utredningsarbete inriktas på att bingoskal- KrU 1987/88:22 len slopas, att penningvinster införs i bingospel och att folkrörelserna skall få bilda myntspelbolag efler förebild från . Motionärerna vill också att rätten att spela bingo via närradio och viss form av TV blir föremål för ' Enligl denlikaledes under allmänna motionstiden väckta motionen Kr417 (m) bör regeringenlåta utreda hur en större del av spelmarknaden kan öppnas för idrottsrörelsenoch andra ideella organisationer med särskild inriktning på ell ökat utrymme ålde lokala föreningarna. Etl utredningsarbete med samma inriktning förordas imotion Kr2I (m). Motionärerna menar att de förslag som lagts fram ipropositionen inte är tillräckligt långtgående för alt ge de ideellaorganisationerna del förbättrade ekonomiska utrymme som de behöver. Utskottetkonstaterar att huvuddelen av de frågeställningar som motionärerna önskar fåutredda redan har övervägts av lotteriutredningen och att de förslag sommotionerna rymmer i viss utsträckning tillgodoses genom de förslag somregeringen lagt fram. När det gäller frågan om bingospel via närradio ochkabel-TV vill utskottet erinra om all, med stöd av regeringens bemyndigande, inovember 1985 en särskild utredare har tillkallats med uppgift att utredafrågor om sådant spel. Den omständigheten att de förslag som regeringen läggerfram enligt motionärernas mening inte är tillräckligt långtgående motiverarenligt utskottet inte alt frågeställningarna ytterligare utreds. Frågan om hurspelmarknaden utvecklas är beroende av i vilken utsträckning föreningarnaförmår att utnyttja de ökade möjligheter lill intäkter av lotterier och spelsom erbjuds genom de ändringar i lolterilagstiftningen som beslutas.Utskottet vill förorda att effekten på spelmarknaden av förändringarnaavvaktas, innan man tar ställning lill frågan om behovet av ytterligareutredningsarbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr412, Kr417 yrkande 3 och Kr21 yrkande 1. Motionärernabakom motion Kr2l (m) vill alt de ideella organisationerna skall få rätt attutveckla nya spelformer på samma villkor som staten. En av orsakerna, menarmofionärerna, fill den stora dominans som statens spelbolag har fått påmarknaden är all de i realiteten har monopol när det gäller att utveckla nyaattraktiva spelformer. Delta är inte riktigt, menar -de. mening är frågor som rör hur spelmarknaden skall fördelas mellanberörda parter sådana som del i första hand ankommer på regeringen att laställning lill i samband med prövning av tillståndsfrågor enligt lotterilagen.Utskottet är inte berett alt förorda någon ändring i detta avseende. Motionenavstyrks därför i här aktuell del (yrkande 10). Imotion Kr20 (fp) tas upp en annan fråga som har samband med folkrörelsernasmöjligheter all utveckla sin spelverksamhet. Motionärerna vill nämligen alt etlfolkrörelseägt spelbolag skall kunna ges möjlighet att på lika villkorkonkurrera med Trisslolteriet, vilket anordnar (yrkande 1). Ilikhet med vad som anförs i proposifionen konstaterar utskottet all folkrörelserna är oförhindrade alt bilda ett samarbetsorgan i form av bolag, stiftelse eller förening för handläggning av lotteri- och spelfrågor. ankommer inte på riksdageller regering alt ta ställning lill frågan huruvida KrU 1987/88:22folkrörelserna skall bilda elt sådant bolag. Eftersom något folkrörelseägtspelbolag inte finns , saknas del enligt utskoltets meninganledning att ta ställning fill frågan om huruvida ell sådant bolag skall kunnages rätt att anordna lotterier av del slag som motsvarar PenninglotterietsTrisslotleri. Del får i enlighet med vad som fidigare anförts ankom-. . ma påregeringen alt i förekommande fall la ställning lill om lotterier medpenningvinster kan tillåtas. På grund av del anförda avstyrker uiskollel bifalllill motionen i här aktuell del. Eventuellaförslag om förändringar i den statliga spelverksamheten bör enligt motionärernabakom den i det föregående behandlade motionen Kr20 följas av en redovisningför hur folkrörelsernas verksamheter skall kunna tryggas (yrkande 6). Ulskoltetvill understryka angelägenheten av all de intentioner som ligger bakom del nuföreliggande förslaget inte äventyras genom en avgörande förändring av denstatliga spel verksamheten. Utskottet är emellertid inte berett all förorda ensådan särskild redovisning lill vid varje enskild förändring av denstatliga spelverksamheten som mofionärerna vill få lill stånd. Utskottetavstyrker därför bifall fill motionen i här aktuell del. Utskottetövergår härefter till all pröva enskildheterna i de förslag regeringen lagt fram i propositionen. Enligtlotlerilagen får vinster i sådana lotterier som anordnas avideella föreningar inte utgöras av pengar eller värdepapper. När del gällerrikslotterier, dvs. sådana lotterier som får bedrivas inom flera län eflerfillstånd av lolterinämnden, får dock medges all vinsterna i viss utsträckningutgörs av värdepapper. Lotterier med penningvinster får för , närvarande inteanordnas ulan regeringens fillstånd. Traditionelltsett har lotterier och spel med penningvinster huvudsakligen varit förbehållnastaten. Detta har sin grund i spelens attraktivitet. Det har nämligen ansettsall det vid spel med penningvinster kan finnas särskild risk för socialaskadeverkningar. Det har förutsatts att samhället vid utformning av statligaspel och lotterier beaktar dessa risker. Likaså har det ansetts kunnaförutsättas all statliga lotterier och spel utformas så att lotlköparnas ochspelarnas berättigade intressen tillgodoses. Ipropositionen föreslås all penningvinster i viss utsträckning skall till låtas i lokala lotterier, i lotterier som bara bedrivs i ell län saml ibingospel, allt under förutsättning att lotteriet eller bingospelet anordnas av ideella föreningar med allmännyttigt ändamål. För rikslotlerier föreslås däremot inte att penningvinster skall tillåtas. Enligt propositionen skall alltså för sådana lotterier även i fortsättningen gälla att endast varuvinster tillåts eller - om tillståndsmyndighelen medger del - vinster i form av värdepap per. Sammanfattningsvis innebär således förslaget i propositionen i fråga om lotterier som anordnas av ideell förening med allmännyttigt ändamål (föreningslotterier) att penningvinster, skall tillåtas i andra lotterier än rikslotterier. Högsta vinslen i pengar skall dock i andra lotterier än bingo- 12 spel inte få uppgå lillmer än . För bingospel ges,genom förslaget i KrU 1987/88:22propositionen möjlighet fill penningvinster upp till etl värde motsvarande ellhalvt basbelopp, eller . Ulskoltettillstyrker regeringens förslag i fråga om penningvinster i bingospel. Sådantspel svarar för den övervägande delen av folkrörelsernas inkomster frånspelmarknaden. omsatte bingospelet 1 563 milj. kr. Förslaget i dennadel i förening med de i del följande behandlade förslagen om all skallen påbingospel med varuvinsler - vilken för uppgick till 85 milj. kr. - tasbort och att ell flertal förenklingar av olika slag införs bör leda liHallspelet blir mer attraktivt och ge föreningarna betydande möjligheter tillökande inkomster. Frågorom penningvinster i lotterier tas upp i fyra motioner, nämligen motionerna Kr20(fp), Kr21 (m), Kr22 (c) och Kr23 (c). De här aktuella motionsyrkandena har detgemensamt all motionärerna vill alt betydligt högre penningvinster skalltillålas i lotterierna än vad regeringen föreslagit. Motionsyrkandenas innehållframgår av följande sammanställning. riks-, läns- och lokala lotterier riks-, läns och lokala lotterier Utskottet konstaterar att möjligheten lillpenningvinster i föreningslotterier tveklöst bör kunna medverka till att ökaföreningslotleriernas allrak-fivilet. Medhänsyn till reformbehovet biträder därför utskottet förslaget att en begränsadjämkning av den princip i fråga om penningvinster som gällt bör görasnär det gäller lokala och regionala lotterier. Vid övervägande av i vilkenutsträckning som detta bör kunna ske måste man dock, enligl utskottetsuppfattning, beakta de sociala konsekvenser som kan bli följden av eltomfattande spel med sådana vinster. Till detta kommer att starka skäl talar föratt - med hänsyn lill de kontrollsvårigheter som är förenade med skattepliktenför lotterivinster - vinsterna bör begränsas så att de inte uppgår lillskallepliktiga belopp. Enligl utskottets uppfattning är de överväganden somligger lill grund för regeringens förslag i fråga om penningvinstervälgrundade. Närdet gäller rikslotlerier föreslås som tidigare anförts inte något infö rande av penningvinster. Enligl lotterilagen får lolterinämnden medge all vinster i viss utsträckning utgörs av värdepapper. Det ankommer på lolte rinämnden att från fall till fall pröva i vilken utsträckning som detta kan fillälas. I lagens förarbeten har uttalats all utgångspunkten bör vara all vinsterna i dessa lotterier i allt väsentligt inte skall utgöras avvärdepapper. I betänkandet KrU 1985/86:1 konstaterade utskottet all lolterinämnden då tillämpade en praxis som innebar att av vinstvärdet fick utgöras av premieobligafioner. Utskottet uttalade därvid all lagstiftningen torde ge visst utrymme för en ökning av procentsatsen och all detta sannolikt skulle öka lotteriernas attraktivitet. Vad utskottet sålunda uttalat bör vara vägle dande för den framtida bedömningen i delta avseende. Med hänsyn till 13 möjligheten till vinster iform av värdepapper, och då sådana vinster inte är KrU 1987/88:22skattepliktiga, anser inte heller utskottet all det finns skäl alt införa penningvinsteri rikslotlerier. i det föregående anfört om penningvinster i föreningslotlerierinnebär all uiskottei tillstyrker propositionens förslag och avstyrker följandemotioner, nämligen motionerna Kr20 yrkande 4, Kr21 yrkandena 2, 3 och 5, Kr22yrkande 2 samt Kr23 yrkande I. Enligtförslaget i propositionen skall vinst i lotteri som enligt 11 § lotterilagenanordnas av ideell förening vara skattefri. Medhänvisning till förslag om att penningvinster bör tillålas utan begränsningarbegärs det i mofionen Kr21 (m) att regeringen skall återkomma fill riksdagenmed förslag i fråga om vilken skatt som skall ulgå (yrkande 4). Ulskoltettillstyrker regeringens förslag om att penningvinst i lotteri som anordnas avideell förening skall vara skattefri. Med hänsyn till den ställning utskottettagit i fråga om penningvinsternas storlek påkallar mofionen i här aktuell delinte någon åtgärd. Genomde förslag som läggs fram i propositionen slopas skatten på bingo med enbartvaruvinster. För bingo med penningvinster föreslås alt spelskatt skall ulgåmed - i enlighet med vad som gäller -5,av omsättningen.Samtidigt förenklas administrationen i olika hänseenden. Bl.a. läggsbingoskallen om så att den las ut med 5,av till-ståndsbeloppet. Skallenskall betalas efler den dag då fillslån-det började gälla. Förnärvarande sker redovisningen i ivåmånadersperio-der med hänsyn lill denfaktiska omsättningen. Imotion Kr2l (m) yrkas att även bingospel med penningvinster befrias från skatt(yrkande 8). Motionärerna anser alt regeringens förslag inte är tillräckligtlångtgående och kritiserar även utformningen av förslaget, nämligen för attdet innebär att skatten skall betalas i förskoll på belopp som inte behöver slåi överensstämmelse med den faktiska omsättningen. Yr- kandena 2 och 3 imotion Kr20 (fp) och yrkande 6 i motion Kr23 (c) innebär att skatten skallbestämmas lill av omsättningen och kunna erläggas i efterskott.Motionärerna åberopar bl. a. alt lotteriutredningen föreslagit att skallen iöverensstämmelse med önskemål från såväl föreningar och serviceförelag somriksskatteverket borde slopas eller i vart fall sättas ned till . I motionKr417 ( m) yrkas all bingoskalten slopas. Iyttrande lill kulturutskottet har skatteulskoltel förklarat sig dela den i propositionen framförda uppfattningen all penningvinster med sä höga belopp, som enligt förslaget kommer att fillåtas i bingo, bör beskattas oavsett i vilken spelform de förekommer. Enligt skalleutskottets mening bör utgångspunkten även i fortsättningen vara all skatten sammanlagt bör 14 motsvaralotterivinslskatten, och skäl saknas all ompröva de beräkningar KrU1987/88:22 enligl vilka skattesatsen då bör vara . Kulturutskottethar i det föregående tillstyrkt regeringens förslag när det gäller slopande avskatten på bingo med varuvinsler och när det gäller införandel avpenningvinster i bingospel. Med hänsyn till den betydande del avfolkrörelsernas inkomster från spelverksamhel som bingospelel svarar för bördessa åtgärder, som utskottet redan understrukit, ge föreningarna betydandemöjligheter till ökade inkomster. Enligt utskottets uppfattning är emellertiden ytterligare förbättring av dessa möjligheter angelägen mot bakgrund av denför folkrörelserna negativa utvecklingen på spelmarknaden. En lägre skattesatsäven på bingospel med penningvinster ligger också i linje med regeringensförslag i övrigt, nämligen att folkrörelserna skall ges ökade möjligheter tillinkomster från lotterier och spel genom en kombination av åtgärder som syftartill att dels göra folkrörelsernas lotterier mer attraktiva, dels ökaföreningarnas utbyte av spel-' verksamheten. Utskottetär inte berett att förorda att bingospelel ges en sådan särställning iskattehänseende som elt slopande av skatten i sin helhet skulle innebära. Denav skatteutskottet framhållna utgångspunkten för beräkningen av skatten, altskallen på bingo bör motsvara lollerivinstskallen, bör emellertid enliglkulturutskottet inte hindra en sänkning av skatten fill . Del anförda innebäralt utskottet tillstyrker motionerna Kr20 yrkande 2 och Kr23 yrkande 6 såvittyrkandena avser sänkning av skatten: Även motionerna Kr2l yrkande 8 och Kr417yrkande 6 tillgodoses i viss mån genom utskottets ställningslagande. uppfattning innebär förslaget i propositionen, all skatten skallutgå på lillståndsbeloppet i stället för på omsättningen och att skatten skallbetalas på en gång , betydande förenklingar av förfarandet,såväl för föreningarna som för . Som motionärerna bakommotionerna Kr20 och Kr23 påpekar innebär förslaget emellertid även vissanackdelar för föreningarna. För- och nackdelar med förslaget i denna deldiskuteras närmare i skalteulskollets yttrande. Enicke oväsentlig nackdel med förslaget i propositionen är att skatten las ut påett lillslåndsbelopp som inte behöver överensstämma med den faktiskaomsättningen. Genom alt, som skatteutskottet föreslår, komplettera denföreslagna ordningen med en regel om rätt till nedsättning av skatten, i defall där omsättningen i praktiken blir väsenfiigt lägre än den medgivna, skullevisserligen ölägenheterna bli betydligt mindre. Vissa betänkligheter av angivetslag mot den föreslagna ordningen skulle dock alltjämt kvarstå. mening bör det vara möjligt att förena fördelarna medregeringens förslag med en ordning som fillgodoser önskemålet att skallen utgårpå den faktiska omsättningen. Detta bör kunna ske genom att skatten - underförutsättning att bingotillstånd ges för kalenderår - i princip fastställs ochbetalas på följande sätt. Isamband med all tillstånd till bingospel ges bestäms skatten preliminärt lill av del omsätlningsbelopp som tillstånd meddelas för. Av den sålunda bestämda preliminära skatten betalas pä en bestämd upp- 15 bördsdag under juli månad.På grundval av deklaration påföljande KrU 1987/88:22 år bestämssedan den slutliga skatten efter den faktiska omsättningen för de spel sombedrivits . Inbetalning av skatten sker sedan medavdrag för erlagd preliminär skatt. Utskottetsi del föregående redovisade ställningstaganden i fråga om bingoskatl bör, såvitt avser slopande av skatt på bingospel med varuvins- . ter och skattesatsen för skattepliktigt bingospel, föranleda att i dessa hänseenden anta ändringar i den nu gällande lydelsen av lagen om skall på spel. Närdet gäller utskottets ställningstagande i övrigt bör det enligl utskottetsuppfattning ankomma på regeringen att återkomma lill med förslag lilllag om ändring i lagen om skall på spel och de övriga lagar som berörs härav ienlighet med de principer som utskottet angivit. Vad utskottet anfört i frågaom förslag från regeringen bör med anledning av mofionerna Kr20yrkande 3 och Kr23 yrkande 6 delvis och med avslag på propositionen imotsvarande del som sin mening ge regeringen lill känna. Slopande av tillståndsplikten för vissa lotterier Ipropositionen föreslås att fillståndsplikten för lokala föreningslotlerierskall slopas utom när det gäller lotterier som bedrivs från fast försäljningsställe.I stället för tillstånd införs dels en registreringsskyldighel, dels en rättalt också utan registrering anordna lotterier under vissa närmare angivnaförutsättningar. Utskottettillstyrker förslagen såvitt avser slopande av tillståndsplikten för lotterieroch de särskilda föreskrifter som föreslås gälla för att lotterier skall fåanordnas enbart efler registrering. Förslaget i denna del bör kunna innebärabetydande administrativa förenklingar för föreningarna. Motionärernabakom motion Kr 19 (fp) och motion Kr23 (c) vänder sig mol alt del görsundantag från slopandet av lillståndsplikten belräffande lotterier som bedrivsfrån fast försäljningsställe; Enligt motionärerna innebär regeringens förslagi den delen en stor arbetsbelastning och administrafivt krångel förföreningarna. Undantaget förtar värdet av den föreslagna förenklingen, menarman. Ulskoltetkonstaterar all enligt vad som närmare utvecklas i proposifionen delifrågavarande undanlaget är motiverat av önskvärdheten alt öka föreningslivetsinflytande över den lotterimarknad som avser försäljning av lotter från fastaförsäljningsställen och av en strävan att föreningar skall komma bort frånberoendet av särskilda serviceförelag. Till följd av överlåtelse från kommuneller kontrakt med lokalinnehavaren disponerar sådana företag i storutsträckning försäljningsställena. Förslaget i denna del syftar således tillalt de intäkter som lolleriverksamhelen ger verkligen skall tillfalla denförening som anordnar lotteriet. Enligt propositionen (s. 20) bör tillståndnormall inte ges lill lotteri med försäljning från fast försäljningsställe, omplatsen bara blir tillgänglig genom utnyttjande av serviceförelag. Utifrån önskvärdheten avatt de intäkter som lotleriverksamheten ger 16 verkligentillfaller den förening som anordnar lotteriet tillstyrker utskottet KrU1987/88:22 förslagetom att lillståndsplikten behålls i fråga om lotterier som genomförs Med sådana försäljningsplatser avses främst lotlkioskerplacerade på torg eller affärsgalor samt lolistånd och lottauto- mater ivaruhus och andra affärslokaler. Om en förening tillfälligtvis, exempelvisunder en tävlingsdag på en idrottsplats, sätter upp en lottför- säljningskureller ell regnskydd är del inte fråga om fast försäljningsplats i denaktuella bestämmelsens mening. Med hänsyn lill de i motionerna påtalade olägenheterna medtillstånds-plikt och önskvärdheten att i största möjliga utsträckningunderlätta för föreningarna anser utskottet alt med fast försäljningsplats endastskall avses sådan i del föregående bestämd plats som blir tillgänglig förföreningen genom alt föreningen utnyttjar ell serviceförelag. Delta bör framgåav lagtexten. Genom detta ställningstagande tillgodoses i viss månmotionerna Krl9 och Kr23 yrkande 2. Prövningen av lokala lotterier m. m. Enligt vad som föreslås i propositionen skall tillstånds-och registrerings prövning av lokala lotterier i fortsättningen göras av denkommunala nämnd som kommunen bestämmer. Enligt förslaget skall också tillsynöver lotterier, som anordnas efler registrering eller efter tillståndsprövningav kommunen, i fortsättningen utövas av kommunen. Motionärerna bakom motionerna Kr20 (fp). Kr 21(m) och Kr22av () vänder sig mot alt kommunen skall överta ansvaret förregistrering och åtgärder för tillstånd och kontroll av lotterier. De menar attdessa uppgifter bör ligga kvar hos polismyndigheten resp. ,eftersom dessa myndigheter redan har den erforderliga kompetensen. Motionärernamenar att det är onödigt att kommunen skall behöva bygga upp sådan kompelens påområdet. Utskottet konstaterar att lotleriulredningens förslaginnebar all prövningen skulle göras av . I propositionenframhålls emellertid att det medför vissa nackdelar all flytta ärenden från enlokal till en regional myndighet. Att lollerianordnarna kan vända sig lill enlokal myndighet har fördelar framför allt genom närheten lill denna. En lokalmyndighet har, framhålls det i propositionen, som regel också en myckel störrekännedom om de aktuella föreningarna, och del är en stor fördel om dennakompelens kan utnyttjas. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning ochavstyrker motionerna Kr20 yrkande 5, Kr21 yrkande 6 och Kr22 yrkande 3. Bingospel och egentligt lotteri i närradio ellerkabeltelevision , 1 propositionen föreslås alt i lotlerilagen intas en nybestämmelse av innehåll att bingospel, som får anordnas med stöd av 11 8,inte får bedrivas 17 2 1987/88. Nr 22 Rättelse: S. 20 rad 14 och 15 ändrad text. i närradio ellerkabeltelevision. Denna bestämmelse saknar motsvarighet i KrU 1987/88:22 dennu gällande lotterilagen. Motionärernabakom motion Kr23 (c) motsätter sig förslaget och anför att det genombestämmelsen i praktiken införs förbud mol bingo i närradio (yrkande 3). Ulskoltetkonstaterar alt den föreslagna bestämmelsen innebär alt prövningen av fråganom tillstånd fill bingospel i närradio eller kabeltelevision flyttas frånlolterinämnden och lill regeringen. Det ankommer nämligen enligl4 8 lotlerilagen på regeringen alt pröva frågor om tillstånd till lotterier iandra fall än som särskilt anges i lagen.