bet · GB01FiU31 · 1987-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av det anförda tillstyrker således utskottet mofion Fi24 (c) yrkande16 och avstyrker motion Fi:22 (m) yrkande 13 i berörd del. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande lag om avgifter för vissa statliga garantier att medbifall till mofion l987/88:Fi24 yrkande 16 och med avslag pä mofion1987/88:Fi22 yrkande 13 i berörd del avslår det i proposition 1987/88:150bilaga 1 mom. 10 framlagda förslaget till lag om avgifter för vissa statligagaranfier samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Propositionenslagförslag FiU 1987/88:3i Bilaga 1 Förslag till Lag om avgifter för vissa statligagarantier Härigenom föreskrivsföljande. 1 § Denna lag gällerstatliga garantier som - har lämnats före den 1 juh 1988för lån och krediter med stöd av de författningar som anges i bilaga till dennalag, och - inte tidigare förenats medgaranfiavgift. 2 §Till täckning av statens kostnader för administration och förluster på grund av garantier som avses i I § skall längivaren ärligen betala en avgift till staten. Avgiftenberäknas till en viss andel av den utestående garanterade kapitalskulden perden vaije år enligt vad regeringen närmare föreskriver. 3 §Föreskrifter om tid och sätt för betalningen av avgiften meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Dennalag träder i kraft . Avgiftför garantier enligt författningarna 3,5,6,8,9,15 och 17 i bilagan betalasförsta gången för och beräknas pä den uteståendegaranterade kapitalskulden vid ingången av samma är. Avgift för garanfierenligt övriga författningar i bilagan betalas första gången för budgetåret1990/91 och beräknas pä den utestående garanterade kapitalskulden per den Ijuli 1990. 1 Kungörelsen (1948:367) medvissa bestämmelser rörande statlig garanti för län till yttre och inrerationalisering på jordbrukets område m. m. 2 Kungörelsen (1954: 311) omstatlig garanti för uppförande av lagerhus m. m. för jordbruksändamäl 3 Kungörelsen (1959: 3ö9) omstafiigf stöd ät landsbygdens elförsörjning 4 Rennäringsförordningen(1971:438) 5 Förordningen (1977: 387) ominvesteringsgaranti 6 Förordningen (1977:1123) omstatligt stöd till sfmkfuråtgärder inom specialstålindustrin m. m. 7 Förordningen (1978: 250) omstafiigf stöd till jordbmkefs rationalisering 8 Förordningen (1978:490) om statligtlitteratursföd 9 Förordningen (1978: 507) omindusfrigarantilän 10 Förordningen (1978:516) omstatligt stöd till fiskets rafionalisering, m.m. 11 Förordningen (1979:427) omstatligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering 12 Förordningen (1979:792) omstafiigt stöd till skogsbruket 13 Förordningen (1980:402) om stödtill offentliga karantäner för djur 14 Förordningen (1981: 537) omstatligt stöd till fritidsfisket 15 Förordningen (1981: 661) omsfmkturgarantier, m. m. 16 Förordningen (1985:439) omstatligt stöd till yrkesfisket m.m. 17 Förordningen (1986: 191) omstafiigt stöd för utveckling och introduk- .j tion av ny energiteknik, m. m. Förslagtill FiU 1987/88: 31 Lag om ändring i lagen (1970: 65) om allmänna ' Härigenom föreskrivs att 41 § lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteksbank och om hypoteksföreningar' skall ha följandelydele. Andra lån än sådana vilkas fulla Andra län änsädana vilkas betal- befalning staten ansvarar för (ga- ning staten har ett ansvar för (ga rantilån) får lämnas endast mot sä- ranfilån) fär lämnas endast mot sä kerhet i form av panträtt i fast egen- kerhet i form av panträtt i fast egen dom (inteckningssäkerhet) eller dom (inteckningssäkerhet) eller mot annan betryggande säkerhet. mot annan betryggande säkerhet. Dennalag träder i kraft 'Lagen omtryckt 1983:588. Senaste lydelse 1987:612. 1987/88:8 y om Stöd till näringslivet (prop. 1987/88:150) Finansutskottethar berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1987/88:150 (kompletteringspropositionen) såvitt gäller stöd fill näringslivet(bilaga 1 avsnitt 4.2) jämte motioner. Ianslutning fill angivna del av propositionen föreslär regeringen atf 9. godkännerde allmänna rikfiinjer för stöd till näringslivet som har förordats i propositionen, 10. antar förslag till lag omavgifter för vissa stafiiga garanfier, 11. antar förslag till lag omändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och omhypoteksföreningar. Avde mofioner som har väckts med anledning av proposifionen kommenterarnäringsutskottet två. Dessa är motion 1987/88:Fi22 av m.fl. (m)såvitt gäller yrkandet (14) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riktlinjer för industristöd och mofionI987/88:Fi24 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (16) attriksdagen beslutar att de nya reglerna för statlig garantigivning ej skallgälla gamla lån. Tillgrund för regeringens förslag ligger främst kredifgarantiutredningensbetänkande (SOU 1987:29) Stöd till näringslivet. Uppdraget för denna utredningavsåg utarbetandet av förslag fill enhetliga regler för verksamheten med såvälstafiiga kreditgarantier- utom exportkreditgaranfier - som stafiiga lån ochbidrag. Anledningen till att utredningen tillsattes var atf nuvaranderegelsystem, som finns i ett antal olika författningar, ansågs svåröverskådligt. Utredningensförslag fill enhetligt regelsystem har formen av en förord ning om statligt stöd till näringslivet. Av de olika stödförfattningar somenligt förslaget skall omfattas av förordningen och som fortfarande gäller hänför sig följande till näringsutskottets område, nämligen kungörelsen (1959:369) om statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning, förordningen (1981:659) om lån fill investeringar inom den glasindustrin, förordningen (1981:660) om lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfekfionsindustrin och förordningen (1986:191) om statligt stöd fill utveckling och introduktion av *3 ny energiteknik, m.m.Därtill kommer flera stödsystem som är under FiU 1987/88: 31 avveckling men som alltjämt fillämpas övergångsvis. Däremotavses inte den nya stödförordningen omfatta förordningen (1981:717) om statliggaranti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol, förordningen (1986:553)om statligt stöd till fartygsfinansiering eller förordningen (1987:894) omstatlig finansiering genom regional utvecklingsfond. Desynpunkter som anförs i det följande gäller i första hand de olika stödsystemeninom näringsutskotfets område. Ipropositionen begärs godkännande av vissa allmänna riktlinjer fördet statliga stödet fill näringslivet. Somen första princip anges aft stödet skall vara komplementärt, dvs. atf stödskall lämnas endast i den mån ett finansieringsbehov inte kan tillgodoses avsökanden själv eller av något kreditinstitut. En sådan princip finns redaninskriven i vissa stödförfaftningar. Den bör enligt regeringens uppfattninggälla överlag. Vidareuttalas att statligt stöd i allmänhet skall lämnas endast om verksamhetenbedöms vara eller kunna bli lönsam från företagsekonomisk synpunkt. Som entredje princip anges i propositionen atf statlig garanti för lån skall omfattahögst av krediten jämte ränta. Det förutsätts atf regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer undantagsvis skall kunna fatta stödbeslutsom innebär avsteg från de här angivna principerna av t.ex.sysselsättningspolifiska eller regionalpolitiska skäl. Ianslutning till redogörelsen för dessa rikfiinjer betonas i propositionenvikten av att möjligheterna aft begränsa eller slopa det stafiiga stödet på endel områden utreds under det fortsatta arbetet med aft rationalisera detstatliga stödet till näringslivet. Vad som i första hand torde åsyftas ärarbetet inom den tillsatta utredningen (11988:01) om inriktning ochbehov av statligt finansiellt företagsstöd. Detangivna uttalandet betecknas i moderata samlingspartiets motion 1987/88:Fi22som uttryck för en anmärkningsvärt passiv regeringspolitik. Näringslivetskonkurrenskraft bör vidmakthållas med generella medel, anförs det. "Bidrags- och subvenfionspolitiken skall så långt möjligt avvecklas,skatterna sänkas, samhället avbyråkrafiseras och fondsocialismen undanröjas. "Mofionärerna avvisar från dessa utgångspunkter de i propositionen föreslagnarikfiinjerna för stöd till näringslivet och begär ett nytt förslag i enlighetmed vad som sålunda anförs i mofionen. Näringsufskottethar ingen erinran mot de i propositionen föreslagna riktlinjerna för stöd fillnäringslivet. Riktlinjerna ger uttryck för en mera affärsmässig syn på detstatliga stödet och för en strävan att minska statens risktagande i samband medstödverksamheten. Denkrifik som i programförklaringens form rikfas mot regeringens förslag i motion1987/88:Fi22 (m) torde inte böra tolkas så atf motionärerna motsätter sigenskildheterna i förslaget. Däremot anser de uppenbarligen att regeringen bordeha gått längre. Deras uppfattning grundas på den allmänna syn pånäringspolitiken som redovisas i motionen. erinrar om aft frågor om bl.a.inriktningen av näringspo- FiU 1987/88: 31 litiken har behandlats avriksdagen på grundval av betänkandet NU Bilaga 2 1987/88:25. I detta betänkandeavstyrktes - med reservation från moderata samlingspartiets och folkpartiefsföreträdare - motioner som gav uttryck för en liknande syn på näringspolitikensom den nu aktuella mofionen: Näringsufskoffet anser det inte rimligt atffrågor om inriktningen av näringspolitiken i stort nu fas upp till förnyadbehandling i anslutning fill ett förslag från regeringen av mera begränsadräckvidd. Följaktligen avstyrker utskottet motion 1987/88:Fi22 (m) i berörddel. Vidare läggs i propositionen fram förslag till lag omavgifter för vissa stadiga garantier. I samband därmed erinras om att frågan omavgiftsbeläggning av den statliga garantigivningen tidigare vid flera tillfällenhar anmälts för . Vid införande av nya garantiformer under senare århar oftast föreskrivits atf avgift skall betalas till täckning av statenskostnader för administration och förluster på grund av infriade garantier. Iallmänhet uppgår avgifterna till I % av den utestående garanteradekapitalskulden, atf betalas i förskott till den myndighet som utfärdargarantin. I propositionen hänvisas fill ett uttalande ibudgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100 bil. 1 s. 47) om atf också äldre garantieri normalfallet borde avgiftsbeläggas från . Som bakgrund filldetta uttalande angavs aft det krävdes en betydande ökning i uttaget avgarantiavgifter för att inkomsterna av garantiverksamheten skulle täckautgifterna. Införandet av avgifter för nya garanfier hade ännu infe fått någotstörre genomslag eftersom garantistocken dominerades av äldre, inteavgiftsbelagda garanfier. För /86 uppgick statens netfoutgiffför garantiverksamheten till ca . ställde sigbakom principen om avgiftsbeläggning av äldre garantier (FiU 1986/87:10), ävenom det förutsattes att undantag skulle kunna göras för garanfier inomjordbruksdepartementets område (JoU 1980/87:16). Den lag om avgifter för vissa statliga garantier somföreslås i den nu aktuella propositionen avses träda i kraft den 1 juli 1988och gälla ej avgiftsbelagda garantier som har lämnats enligt vissaförfattningar före nämnda tidpunkt. Beträffande garantier inomjordbruksdepartementets område skall avgift betalas första gången /91. Avgiftens storlek skall fastställas av regeringen enligt ensjälvkostnadsprincip, dvs. avgifterna skall totalt sett motsvara statenskostnader utan aft därmed kostnadstäckning inom varje näringsgren behöver nås.Långivaren skall vara avgiftsskyldig. Avgiftsunderlaget skall vara denutestående garanterade kapitalskulden per . Näringsufskottet noterar atf det i proposifionen saknas enanalys eller bedömning av möjligheterna att uppnå kostnadstäckning för den statliga garanfiverksamheten inom överskådUg tid. En ökning av kostnaderna för statsgaranterade lån torde i viss utsträckning komma atf leda till att låntagarna söker tillgodose sina finansieringsbehov på annat sätt. Härigenom torde statens inkomster av garantiavgifterna komma atf minska, som den återstående garantigivningen kommer aft koncentreras fill lån med hög risk. Atigivna förhållanden talar för att självkostnadsfäckning infe kan 15 uppnåsannat än på långsikt. Å andra sidan bör påpekas att det ekonomiska FiU 1987/88: 31resultatet av garantiverksamheten enligt redovisningen i årets budgetpro- Bilaga 2 position (prop. 1987/88:100 bil. 1 s. 50) har förbättrats starkt,främst fill följd av återbetalning av fidigare infriade varvsgarantier. Statensnetfoutgiff för /87 uppgår således fill knappt 5 milj. kr. Centernställer sig i sin partimotion 1987/88:Fi24 avvisande till att de av regeringenföreslagna nya reglerna för stafiiga kreditgarantier skall gälla fidigarelämnade garantier. Vad som avses torde i första hand vara avgiftsbeläggningenav äldre garanfier. I mofionen anförs att effekten härav skulle bli ökaderäntekostnader för den enskilde. Näringsufskottetvill påpeka att mofionärernas resonemang är oförenligt med densjälvkostnadsprincip för den statliga garantiverksamheten som riksdagentidigare enhälligt har ställt sig bakom. Det förefaller osannohkt attkostnaderna för verksamheten skulle kiinna täckas med avgifter enbart på nyagarantier. Med hänvisning härtill avstyrker utskoftet mofion 1987/ 88:Fi24 (c)i angiven del. Regeringens förslag till lag om avgifter för vissa statligagaranfier tillstyrks. Isammanhanget bör påpekas atf lagförslaget innebär atf avgifter på äldregarantier inom jordbruksområdet kommer atf tas ut först . I moderatasamlingspartiets mofion 1987/88:Fi22 begärs generösare övergångsregler förjordbruksnäringen. Denna fråga torde komma atf behandlas i yttrande avjordbruksutskottet. Regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om hypoteksföreningar föranleder inga erinringar från näringsutskotfetssida. Stockholmden På näringsutskottefs vägnar Närvarande:Nils (), (), (), (),(), (), (), GudrunNorberg (fp), Per (), (), (),(), (), (vpk) och (). ErikHovhammar (m), (), (), Per () och () anser att den del av yttrandet som börjar med "'har" och slutar med "berörddel" bort ha följande lydelse: j Näringsufskottet finneratf de i propositionen föreslagna riktlinjerna för FiU 1987/88: 31 statensstöd till näringslivet vittnar om en i och för sig önskvärd, om än Bilaga 2senkommen, anpassning till en mera affärsmässig syn på det statliga stödet tillnäringslivet. Utskottet noterar dock atf regeringen uppenbarligen avser atfgöra undanfag från de angivna principerna när detta kan motiveras med bl.a.sysselsättningspolitiska eller regionalpolitiska skäl. Medinstämmande i vad som anförs i motion 1987/88:Fi22 (m) anser näringsufskottetatf regeringen inte borde ha nöjt sig med en huvudsakligen teknisk översyn avregelsystemen för stafiigt stöd. Man borde i stället ha undersökt möjligheternafill en långtgående avveckling av det återstående stödet. mening skulle en sådan avveckling få övervägande gynnsammaeffekter, bl.a. därför att stödet leder fill snedvridning avkonkurrensen. Stödet fill tekoindustrin utgör ett exempel härpå. Dennaprincipiella syn på statligt stöd har utvecklats närmare i en reservation avmoderata samlingspartiefs och företrädare till näringsutskotfetsnyligen avgivna betänkande om näringspolitik (NU 1987/ 88:25 res. 1).Näringsutskottet biträder alltså kravet i motion 1987/88:Fi22 (m) på ett nyftförslag från regeringen som tar sikte på en långtgående avveckling av stödettill näringslivet. Avgifter för vissa statliga garantier ErikHovhammar (m), (), (), Per () ochLars De () anser att den del av yttrandet som börjar med"Näringsufskottet vill" och slutar med "garantier tillstyrks"bort ha följande lydelse: Näringsufskottethar i det föregående uttalat sig för en långtgående avveckling av det statligastödet till näringslivet. En sådan avveckling bör innefatta också de olikastatliga garantisystemen utanför jordbruksområdet. Även om målet alltså iförsta hand bör vara aft minska de statliga garantiåtagandena ansernäringsufskottet - såvitt gäller garanfisysfemen inom utskottets område - attdet föreliggande förslaget till lag om avgifter för vissa stafiiga garantierbör antas av i enlighet med dess tidigare principbeslut. Motion1987/88:Fi24 (c) avstyrks däremot, även om näringsutskottet hyser förståelseför mofionärernas uppfattning att staten inte bör ändra de ekonomiskaförutsättningarna för verksamhet som bedrivs av enskilda låntagare medstatsgaranterade lån. Avgifter för vissa statliga garantier IvarFranzén (c) och () anser att den del av yttrandet som börjarmed "vill" och slutar med "garanfiertillstyrks" bort ha följande lydelse: mening kan allvarliga invändningar rikfas mot regeringensförslag om atf även tidigare lämnade statsgarantier skall belastas med avgift.Såsom påpekas i motion 1987/88:Fi24 (c) skulle en sådan regel få enräntehöjande effekt för den enskilde. Konsekvenserna härav skulle komma att blisärskilt allvarliga inom jordbruksnäringen. näringsutskotfet atf detäven principiellt är tvivelaktigt att staten genom att FiU 1987/88: 31 införa en ny avgift ändrarde ekonomiska förutsättningarna för verksamhet Bilaga 2 som bedrivs av enskildalåntagare med statsgaranterade lån. 1987/88:Fi24 (c)tillstyrks alltså i berörd del. motionärernas synpunktertorde föranleda en omarbetning av regeringens förslag till lag omavgifter för vissa statliga garantier. finansutskottet attnärmare pröva denna fråga. Tryckeri, 1988 18