bet · GB01SoU27 · 1987-12-31 00:00:00 — En förutsättning för alt ta fram.denna form av information omohälsan sägs ha varit alt register över sjuklighet och dödlighet har kunnatkompletteras med uppgifter om bl.a. yrke. Likaså anses det nödvändigt att registeröver sjuklighet, vårddala och hälsorisker kan samköras med bl.adödsorsaksregisler om det skall vara möjligt all på ett riktigt sätt beskrivahur förekomsten av olika sjukdomar förändras över tiden. I skrivelsen hänvisasockså till den intensiva debatt som förs om dalaregister ochsekretessfrågor. Del betonas därvid särskilt att del inför framliden måsteskapas sådana regler och metoder att individens integritet kan skyddassamtidigt som också andra intressen kan tillgodoses, såsom behovet av underlagför bl. a. hälsopolitiska beslut. Iskrivelsen redovisas också de uttalanden som gjorts i den senaste s. k.Dagmaröverenskommelsen och i propositionen om vissa ersättningar lill sjukvårdshuvudmännen ombehovet av att ett gemensamt informalionssy- SoU 1987/88:27 Som framgått ovan uttalar socialministern i skrivelsen en avsikt atttillkalla en särskild utredare för all utreda frågan kringinformationsstrukturen m. m. för hälso- och sjukvården. därvid alt frågor om hursociala dala skall kunna påföras dala om sjuklighet bör kunna behandlas avdenna utredning. Socialstyrelsenhar i olika sammanhang betonat behovet av all ha tillgång lillpersonrelaterade register för slatislikåndamål och för alt kunna göravetenskapliga hälso-, social- och vårdpolitiska uppföljningar och utvärderingar. Iregeringens skrivelse om folkhälsans utveckling redovisas också det arbete somstatistiska centralbyrån (SCB) påbörjat när det gäller uppbyggandet av enstatistisk databas inom hälso- och sjukvårdsområdet och den utgivning som skallske av en hälsostatistisk årsbok. En sådan har getts ut. Arbetet meddenna har genomförts av en redaktion vid SCB men med en extern referensgrupp ivilken funnits representanter för . ,och Spri. I skrivelsen framhålls också den storabetydelsen av forskningsinsatser när det gäller det fortsatta folkhälsoarbetel. Utskottetgör följande bedömning. Enförutsättning för ett effektivt förändringsarbete är alt det också sker enutveckling av underlaget för olika former av ställningstaganden som berörplanering, resursanvändnng och resultat av hälso- och sjukvårdens verksamheter.Det är enligt utskottet angelägel att även sociala data kan beaktas i dettasammanhang. Ulskoltetkan konstatera att regeringen i sin skrivelse också framhåller vikten av ettförbättrat beslutsunderlag för del framtida folkhälsoarbetel. Det anförssålunda all frägorna kring informationsstrukturen m. m. för hälso- ochsjukvården bör ses över och att en särskild utredare skall tillkallas för ensådan översyn. Även frågan om hur sociala data skall kunna påföras dala omsjuklighet avses bli behandlad av utredningen. Utskottet finner med hänvisningtill vad som sålunda redovisas i skrivelsen alt motionärernas önskemål om enförbättrad statistik med största sannolikhet kommer att tillgodoses utan någotinitiativ från sida. Utskottet avstyrker därför motion So414 (vpk)yrkande 1. Produktivitet och effektivitet i vården Imotion l987l88:So414 av Margö m.fl. (vpk) hemställs all hos regeringen begär att överläggningar las upp med i syfte att åstadkomma mer rättvisande prestationsmått för vården (yrkande 2). Motionärerna anför alt den debatt som förts om sjukvårdens effektivitet och fördelningen av resurserna efler behov har visat på bristerna i de preslafionsmått som används i vården. En mätning av värdens prestationer måste bygga på en dokumentation om de patienter som behandlas på resp. vårdenhet, vilka patientgrupper man tar 10 emot, socialabakgrundsdata och sjukdomsbilder. Detta bör kompletteras SoU 1987/88:27 medvilka vårdålgärder som företas, vidareremittering, sjukskrivning och vadresultatet blir av de gjorda insatserna. Motionärerna anser därför altregeringen i överläggningar med bör verka för att merrättvisande prestationsmått än de nu fillämpade utvecklas för vården. Somframgått ovan har parterna i samband med den senaste s. k. Dagmaröverenskommelsenockså behandlat frågan om en kartläggning av vårdresursernas utveckling,omstruktureringen av värden m.m. Man har därvid uttalat att socialstyrelsenårligen lill regeringen bör redovisa och presentera analyser av bådefolkhälsans utveckling och vårdresursernas utveckling. senasle proposifionen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen(prop. 1987/88:63) behandlades frågan om viss uppföljning av de ersättningarsom utgår från sjukförsäkringen. Därvid angavs, vilket också framgått ovan, attsocialstyrelsen bör ges i uppdrag att i samråd med Landstingsförbundetkartlägga vårdresursernas utveckling, omstruktureringen mellan skildaverksamhetsområden inom hälso- och sjukvården samt vissa andra övergripandefrågeställningar om hälso- och sjukvårdens utveckling. Del framhölls attbeskrivningar av folkhälsan och hälso- och sjukvården kan ses somkompletterande aspekter som sammantagna kan ge underiag för regeringensställningstaganden. nu aktuella skrivelsen om folkhälsans utveckling aviseras åter etl sådantuppdrag till , som alltså skall lämna en mer utförligredovisning av hälso- och sjukvårdens strukturella förändring samt effektivitets-och produktivitetsutvecklingen inom vården. Sprihar som ett särskilt prioriterat verksamhetsområde för tagitupp ämnet Kvalitet och effektivitet i vården. Spri har i samarbete medESO, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, tagit fram en rapport somberör effekfiviletsfrågorna i vården (publicerad i 230,Kvalitetssäkring - Alt mäta, värdera och utveckla sjukvårdens kvalitet). En nyrapport om produktivitet och effektivitet i sjukvården kommer alt publicerasinom kort (238 Med räll mått mätt). Spri bedriver även andraprojekt inom området kvalitet och effektivitet i vården. Spris arbete ärframför allt inriktat på ell "mikroper-spekliv", dvs. alt mätakvalitet som underlag för ledning och styrning av verksamheten på lokal nivå.Även bedriver produkfivitetssludier som berör hälso- och sjukvårdsområdet.Detta arbete syftar främst till att skapa etl bättre kunskapsunderlag om heladen offentliga sektorns tjänsteproduktion som grund för planering, beslut ochallmän debatt. 1985 publicerades , kostnads- ochproduktivitetsutveckling inom offentligt bedriven hälso- och sjukvård 1960-1980(Ds Fi 1985:3). Utskottethar i ett föregående avsnitt behandlat frågan om en utredning ominformafionsstrukturen m.m. för hälso- och sjukvården. I sammanhanget kanockså redovisas alt regeringen tillsatt en särskild beredning förutvärdering av medicinsk metodik. Utskottet gör följandebedömning. SoU 1987/88:27 Utskottethar i tidigare sammanhang (se bl. a. SoU 1987/88:22) uttalat att det ärangelägel alt se till att nödvändiga kostnadsbegränsningar när det gällerhälso- och sjukvårdsområdet inte får gå ut över vårdkvaliteten och att det ärangeläget att produktiviteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvärdenfortlöpande följs upp. Del finns anledning alt på nytt framhålla detta.Åtskilligt arbete har, som också framgår av redovisningen ovan, redan inlettsför alt öka kunskaperna om sjukvårdens effektivitet och produktivitet, ochflera utredningar har aviserats som syftar lill att ge samhället bättremöjligheter alt utvärdera hälso- och sjukvårdens prestationer. Mot dennabakgrund anser utskottet del inte nödvändigt med någon åtgärd från riksdagenssida för alt syftet med det aktuella motionsyrkandet skall bli tillgodosett.Utskottet avstyrker sålunda motion l987/88:So414 (vpk) yrkande 2. Förebyggande insatser inom hälso- och sjukvården Imotion l987l88:So49l av och (båda fp) hemställsatt begär att regeringen vidtar åtgärder i avsikt att undanröja imotionen påtalade hälsorisker. Motionärerna tar bl.a. upp de hälsoskillnadersom finns mellan arbetare och tjänstemän, hälsorisker i arbetsmiljön och påandra områden. Motionärerna anser att stimulans och övervakning från samhälletssida i arbetsmiljöfrågor behöver intensifieras. Kostfrågor och bruk av drogermåste uppmärksammas. Arbetarskyddsstyrelsén måste prioritera sin verksamhetutifrån redovisade förhållanden. Imotion 1987/88:So468 av () begärs etl tillkännagivande tillregeringen av vad som anförs i motionen om sjukdomsförebyggande insatser i helalandet (yrkande 3). Motionären anför att del är angeläget att se att ensystematisk satsning på förebyggande hälsovård kan skapa förutsättningar föratt lösa vikliga folkhälsoproblem innan de orsakat svåra sjukdomssymptom. Dettaär i högsta grad en viktig ekonomisk satsning och en politik medframtidsinriklning. Det krävs enligl motionären strategiska beslut som intekan fattas på regional nivå. Dessa strategiska beslut kan blisignaler för mer omfattande insatser i hela landet. senast nämnda motionen (c) hemställs vidare att hos regeringenskall begära förslag till åtgärdsprogram för all anlysera och kartlägga olyckormed personskador som följd (yrkande 2). I yrkande 1 i motionen hemställs attriksdagen hos regeringen skall begära att en utredning tillsätts med uppgiftatt utreda ensamhelssitualionen i . Motionären anför att det är välkäntall social isolering och ensamhet ökar riskerna för alt såväl kroppsliga somsjälsliga sjukdomar skall uppstå. Det vore enligt motionären värdefullt altkunna karfiägga hur situationen ser ut när del gäller del sociala nätverket. Enutredning rörande ensamheten i skulle kunna lämna ellinformationsmaterial som underlag för att förebygga svåra psykiska tillstånd. Närdet gäller olika hälsopolitiska initiativ redovisas i regeringens skri velse om folkhälsans utveckling att arbetet i hög grad kommit all inriktas 12 mol framtagande avunderlag för s.k. hälsopolifiska handlingsprogram, SoU 1987/88:27 dvs.åtgärdsinriktade handlingsprogram för att undanröja hälsorisker an-lingen ianslutning till vissa centrala sjukdomsgrupper eller med anknytning till enviss samhällssektor, t. ex. bostadssektorn. Inomramen för den s. k. HS 90-ulredningen utarbetades sålunda tre underlag tillhälso-politiska handlingsprogram redovisade i betänkandena (SOU 1984:42-44) Attförebygga skador. Au förebygga bjärt- och käri-sjukdomar och Hälsopolitik isamhällsplaneringen - boendemiljö, arbetsmiljö, arbetslöshet och kost.Cancerkommitténs betänkande (SOU 1984:67) Cancer - orsaker, förebyggande m.m.kan också ses som ett hälsopolitiskt handlingsprogram mol cancersjukdomarna. Socialstyrelsenhar på uppdrag av regeringen utarbetat underlag fill hälsopolitiskahandlingsprogram mol psykisk ohälsa och rörelseorganens sjukdomar. Underlag förhandlingsprogram i sistnämnda fråga har redovisats i serien Socialstyrelsenredovisar (1987:14) Att förebygga sjukdomar i rörelseorganen. Socialstyrelsenhar också fått i uppdrag alt kartlägga psykiatrins utveckling mot öppnarevårdformer. Vissa inledande studier har redovisats till regeringen i särskildapromemorior. Flera landsting och kommuner har utarbetat hälsopolitiskahandlingsprogram för att förebygga psykisk ohälsa och även psykosocialutslagning av barn och ungdom. Närdel gäller kostvanor m. m. kan hänvisas fill ochlivsmedelsverkets rapport , motion & hälsa, vilken också är avsedd attkunna vara en utgångspunkt och ett hjälpmedel i folkhälsoarbetet.Livsmedelsverket har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga behovet avkostinformalion samt att utforma ett syslem för märkning av livsmedel. har sedan längre lid tillbaka bedrivits ett särskiltarbete mol förebyggande av olycksfallsskador. Ett speciellt projekt startadesår i . Verksamheten omfattade olycksfallsregistrering,information, utbildning, tillsyn samt förändringar av den fysiska miljön. Iprojektet engagerades olika kommunala och privata instanser. En utvärdering harvisat all antalet hemolycksfall minskade med 35 [ ]och alt antaletolycksfall bland mycket små barn halverades. Socialstyrelsenhar efter en inventering kunnat redovisa ett 80-talolycksfallsprojekt spridda över hela landet (informerar omolycksfall. Nr 1 1987). De flesta av dessa bygger på någon form av registreringinom hälso- och sjukvården i syfte att kartlägga olycksfallens fördelning ibefolkningen och analysera skadehändelser och skademönster. Socialstyrelsenhar fått i uppdrag av regeringen att registrera de skade fall som behandlas inom den offenfiiga hälso- och sjukvården, förelagshäl sovården och skolhälsovården. Registreringen skall omfatta några lands fing i sänder och påbörjas . Syftet är att ge underlag för inrikt ningen av skadeförebyggande insatser samt ge möjligheter att följa upp effekterna av vidtagna åtgärder. har också fåll i uppdrag att utreda och precisera miljö- och hälsoskyddsnämndernas roll i det lokala skadepreventiva arbetet. En särskild projektorganisafion har fillskapats inom med ansvar alt driva och samordna insatserna för olycksfallsprevenfion. Arbetet bedrivs i samverkan med myndigheter och 13 Del finnsockså en rådgivande medicinsk grupp knuten lill SoU 1987/88:27 projektet. Närdel gäller hälsoskillnaderna mellan arbetare och tjänstemän kan redovisas attLO i samarbete med , och inlett ett femårigi projekt för en bättre hälsa - såväli arbete som på frilid - bland LO-medlemmarna. Arbetet bedrivs med stöd frånsocialdepartementet. Med projektet vill man väcka ökat engagemang ochdelaktighet i förhållanden som påverkar hälsan. Regeringentillsatte en särskild utredning (S 1986:02) om frågor kringförebyggande av allergier och andra överkänslighetsreaktioner. Utredningenskall enligt sina direktiv analysera forskningsbehoven inom området men ocksåundersöka om redan vidtagna åtgärder är tillräckliga inom samhällsområden såsomarbetslivet, boendemiljön, skolan och förskolan. Utredningens slutbetänkandehar aviserats till senare delta år. Isammanhanget kan vidare redovisas den i skrivelsen aviserade utredningen medsyfte alt få till stånd ell förbud mol annonsering av tobaksvaror.Socialministern har i annat sammanhang uttalat att utredningen också skallutreda lämpligheten av ett förbud mot rökning i offentliga lokaler. Deflesta landsting och många kommuner har antagit hälsopolitiskahandlingsprogram. Det är fråga om program för att förebygga specifika sjukdomarmen också program som är inriktade på olika risker. Socialministernanför i skrivelsen om folkhälsans utveckling alt hon anser det väsentligt altarbetet på den nationella nivån intensifieras ytterligare. Handlingsprogrammenutgör en viktig utgångspunkt för landstingen i den pågående uppbyggnaden av dellokala och regionala arbetet med förebyggande av ohälsa. I skrivelsen betonasvidare all såväl i det regionala som del lokala förebyggande arbetet ärsamverkan över seklorsgränser-na nödvändig. Socialminslern framhåller att delsektorsövergripande samarbetet på nationell nivå bör stärkas. Detkan också finnas skäl all här redovisa den hälsopolitiska arbetsgrupp somenligl skrivelsen skall tillsättas som ett rådgivande organ till den nya hälso-och sjukvårdsberedningen. Förutom rådgivande uppgifter skall gruppen genom sinsammansättning aktivt medverka till all åtgärder initieras inom myndigheteroch organisationer. Utskottetgör följande bedömning. Utskottetdelar de bedömningar som görs i motionerna och även i regeringens skrivelseatt det är av största betydelse att arbetet med att förebygga ohälsa hosbefolkningen fortsätter och att dessa insatser kan intensifieras. För dettakrävs ett engagemang såväl på statlig som regional och lokal nivå. I detföregående har redovisats att ett omfattande arbete nu - i enlighet med vad somtidigare uttalats av regering och riksdag - kommit i gång. För arbetet med attutjämna" hälsovillkoren från social synpunkt är det också betydelsefulltatt faklasammanställningar och analyser motsvarande dem i folkhälsorapportäven fortsättningsvis tas fram. I skrivelsen harregeringen redovisat sin syn på den kommande inrikt- 14 ningen av hälsoarbetet.Utskottet finner att denna väl svarar mot de krav SoU 1987/88:27 pååtgärder för alt undanröja hälsorisker som ställs i motionerna So491 (fp) ochSo468 (c) i aktuell del. Någon åtgärd från sida kan inte ansespåkallad såvitt nu är i fråga. Utskottet avstyrker sålunda motionerna So49l(fp) och So468 (c) yrkande 3. MotionSo468 (c) tar vidare upp de ensammas situation och den risk som socialisolering innebär för uppkomsten av ohälsa. Av socialstyrelsensfolkhälsorapport framgår all ensamboende och särskilt frånskilda löper mycketstörre risk än andra att läggas in pä sjukhus för olika allvarliga sjukdomar.Det finns enligl uiskottei anledning att här erinra om det samband som finnsmellan psykiska och somatiska sjukdomsfillslånd. Uiskottei delar motionärensbedömning att det behövs kunskapsunderlag för att förebygga inte minsl denpsykiska ohälsa som uppkommer fill följd av all människor saknar socialanätverk. Somframgått ovan pågår inom en särskild kartläggning avpsykiatrins utveckling mot öppnare värdformer men också arbete med särskilda handlingsprogram.Resultatet härav avses bli redovisat . Enligt utskottet är delangelägel all arbetet med att förebygga psykisk ohälsa fortsätter. Utskottet ärdock inte berett att förorda en särskild utredning om ensamhetssituationen ilandet. Utskottet avstyrker därför motion So468 (c) yrkande I. Beträffandemotionskravet (c) på ett ålgärdsprogram mol olyckor med personskador kanutskottet likaså konstalera att arbete med dessa frågor redan pågår inom etlflertal landsting och att nu inlett uppbyggnaden av en länsvisregistrering av de olycksfall som hälso- och sjukvården kommer i kontakt med.Även miljö- och hälsoskyddsnämndernas förebyggande arbete i denna del skallförstärkas. Utskottet, som vill understryka vikten av att detta arbetefortsätter, anser inte att det behövs något initialiv från sida föralt syftet med motionen skall uppfyllas. Med det anförda avstyrker utskottetmotion So468 (c) yrkande 2. Ulskoltetanser inte att regeringens skrivelse i övrigt påkallar något uttalande frånriksdagens sida. 1. beträffandesjukvårdens andel av samhällets resurser . att avslår motion 1987/88:So442 yrkande 5, 2. beträffande utvecklingen inomprimär- och länssjukvård m.m. att avslår motion 1987/88 :So426yrkande 2 och mofion 1987/88:So2l0 yrkande 6, 3. beträffande utvärderingav primärvården att avslårmotion 1987/88:So426 yrkande 1, att avslårmotion l987/88:So442 yrkande 3, 5. beträffandeändring i hälso- och sjukvårdslagen att avslårmofion 1987/88;So426 yrkande 8, 15 6. beträffandeunderlaget för hälsopolitiska beslut SoU 1987/88:27 att avslår motion 1987/88:So414yrkande I, 7. beträffandeproduktivitet och effektivitet i vården att avslår mofionl987/88:So414 yrkande 2, 8. beträffandeåtgärder för att förebygga ohälsa att avslår mofion 1987/88:So491 ochmotion 1987/88;So468 yrkande 3, 9. beträffandeutredning om ensamhetssituationen i alt avslår motion1987/88:So468 yrkande I, 10. beträffande åtgärdsprogram motolyckor med personskador alt avslår motion 1987/88;So468 yrkande 2, 11. att beslutar att vad sonianförs i skrivelsen om folkhälsans utveckling m. m. i övrigt inte skallföranleda något uttalande. Närvarande: (),(), (), (), (), (), (), (), IngridAndersson (s), (), Sfina (), ClaesRensfeldt (s), (), () och (vpk). 1.Sjukvårdens andel av samhällets resurser (mom. 1) DanielTarschys och (båda fp) anser dels att den del av utskoUets yttrande som på s. 4 börjarmed "Hälso- och sjukvårdslagen" och slutar med "avstyrkssåledes." bort ha följande lydelse: Under en följd av år har regeringen angivit att denkommunala konsumtionen inte bör öka med mer än en volymprocent per år.Sjukvårdens andel av bruttonationalprodukten har minskal. Med de förändringar ibefolkningsstrukturen som kan förutses kan en sådan utveckling inte fortsätta. Utskottet delar bedömningen i motion So442 (fp) altsjukvården måste tillföras resurser i takt med den ekonomiska tillväxten. Detta är nödvän digt för alt såväl klara nya behov och nya sjukdomar som att förbättra möjligheterna all behålla och rekrytera personal. Om den ekonomiska tillväxten skulle bli svagare än de 2-2,som antagits t.ex. i den senasle långtidsutredningen måste sjukvårdens behov enligt uiskottei till godoses genom omprioriteringar från andra områden. sålunda anfört med anledning av motion So442 (fp) yrkan- SoU1987/88:27 de 5 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottels hemställan under mom. I bort haföljande lydelse; 1. belräffande sjukvårdens andel av samhällets resurser alt med anledning av motion l987/88:So442 yrkande 5 , som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utvecklingen inom primär- och länssjukvård m. m. BlendaLittmarck, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Det finns"och slutar med "yrkande 6." bort ha följande lydelse: Denu gällande riktlinjerna för hälso- och sjukvården innebär en kraftig satsningpå förebyggande vård. Behovet av hälso- och sjukvård skall i långt störreutsträckning än tidigare tillgodoses inom primärvården. Erfarenheterna haremellertid enligt utskottets mening visat att möjligheterna alt behandla ochbota sjukdom inom primärvården är begränsade. Det är därför enligl ulskoltetinte heller möjligt alt i någon betydande utsträckning ersätta kvalificerad sjukvårdvid läns- och länsdelssjukhus med primärvård. Den bör ha i uppgift att avlastalänssjukvården och att remittera patienter dit. Primärvård kan utgöra ettalternativ till länssjukvården endast i de gränsskikt där länssjukvårdenskvalificerade insatser inte behövs. Utskottetdelar den bedömning som görs i motion So426 (m) alt de gällande riktlinjernaför hälso- och sjukvården bör omprövas. Regeringen bör sålunda föreläggariksdagen ell förslag till reviderade riktlinjer för hälso- och sjukvården medbeaktande av vad utskottet ovan har anfört. Närdet gäller den slutna somatiska akutsjukvården utgör denna den allra viktigastevården för alla ålderspensionärer. Enligl Spri har befolkningen över 75 årkraftigt ökat sin andel av vårddagarna i somatisk akutsjukvård. Del finnsingen anledning att anta all antalet akutfall eller inläggningar kommer attminska. Åldersgruppen kommer i stället att öka. Det är mot dennabakgrund angeläget att bromsa den nedläggning av fungerande akutsjukhus som förnärvarande pågår. En utbyggnad kan t.o.m. vara motiverad på flera platser ilandet. Den slutna somatiska akutsjukvården är och kommer i framliden att varasamhällets viktigaste stöd för de äldre som vill bo hemma . sålunda anfört med anledning av mofionerna So426 (m) yrkande 2 ochSo2IO (m) yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen till känna. delsall utskoltets hemställan under mom. 2 bort ha följande lydelse: 2.belräffande utvecklingen inom primär- och länssjukvård m. m. att med anledning av motion 1987/88;So426 yrkande 2 och motion l987/88:So2IO yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 17 3.Utvärdering av primärvården (mom. 3) BlendaLittmarck, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Vadgäller" och slutar med "därför avstyrks." bort ha följandelydelse; Isomliga områden, främst storstadsområden, är primärvården enligt utskottetsmening så väl utbyggd att en fortsalt utbyggnad bör anstå i avvaktan på enutvärdering av vad primärvården där förmår prestera. Utskottet delar sålundaden bedömning som framförs i motion So426 (m) yrkande 1 alt det är angelägetatt en utvärdering av de strukturella förändringarna inom hälso- ochsjukvården kommer lill stånd. Vad utskottet anfört i denna del bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande utvärdering av primärvården att medanledning av motion l987/88;So426 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Husläkare (mom. 4) DanielTarschys och (båda fp) anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "yrkande 3." bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående betonat vikten av en väl utbyggd primärvård huvudsakligenuppbyggd utifrån ett områdesansvar.