bet · GB01JoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskotlet inser givetvis alt det är vanskligtatt närmare definiera vilka produkter som kan hänföras till denna kategori.Beträffande vissa produkter med "perifert användningsområde" harutskottet tidigare anfört att det är klart stötande från etisk synpunkt omdjurförsök skall behöva förekomma i tillverkningsprocessen (JoU 1981/82:3). Somexempel anfördes i detta sammanhang ett preparat som användes för att påverkaväxtsället hos vissa krukväxter. Enligt utskottels mening måste även kosmetikahänföras till den varukategori beträffande vilken det av etiska skäl inte böraccepteras att djurförsök kommer till användning. Även lagutskottet har ansettalt det vore önskvärt om djurtestningen av kosmetiska och hygieniska preparatkunde förbjudas men har anfört att produkter som saluförs tillallmänheten bör ha genomgått erforderliga undersökningar i syfte att förhindraskadliga verkningar hos konsumenterna. Jordbruksministern anför i delta sammanhang att det kanbli aktuellt att införa ett totalförbud mot djurlester i angivet syfte omalternativa testmetoder irite utvecklas inom rimlig tid. I enlighet med vad utskottet ovan anföri är utskottet försin del berett alt nu gå ett steg längre än regeringen i delta hänseende.Utskottet anser därför att redan nu som sin principiella uppfattningbör uttala att djurförsök inte får förekomma vid framställning och testning avkosmetika. Med kosmetika avser utskottet, delvis i överensstämmelse med motionJo52, skönhetsmedel och liknande produkter av - objektivt sett - lägrenytlighets-grad. Hygienprodukter av typ tandkräm samt tvål och andrarengöringsmedel bör dock av flera skäl inte hänföras till den varugrupp somutskottet angett. Det anförda bör inte innebära att kosmetika undantas frånde produktsä kerhetskrav som i konsumenternas intresse gäller för kemiska produkter i allmänhet. Härigenom får tillverkare och importörer ett ökat intresse av alt 45 alternativatestmetoder tas fram. Finrts sådana metoder inte JoU 1987/88:22 tillgängliga får tillverkaren eller importören tills vidare avstå från att marknadsföra produkten eller tillse att produkten innehåller endast sådana ' ingrediensersom redan tidigare testats med tillfredsställande resultat. Det bör vidare framhållas att den djurförsöksetiskaprövningen inte har rättsligt bindande verkan och att därför ytterligare överväganden behövs om , vilken form ett förbud mot kosmetikatester av angivet slag bör erhålla för att kunna genomföras effektivt. ' Del bör närmast ankomma på regeringen att ytterligareundersöka de praktiska och principiella förutsättningarna för ett förbud ienlighet med utskottets överväganden. De ytterligare preciseringar avkosmetikabegreppet som kan bli nödvändiga bör också ankomma på regeringen. Vad utskottet anföri om förbud mot kosmetikatester på djurbör . med anledning av motionerna Jo43, Jo52 yrkande 7 och1986/87:Jo507 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om innehållsmärkning av kosmetika kan i vissutsträckning bli inaktuell sedan det av utskottet ovan förordade förbudetgenomförts, i vart fall när det gäller svensktillverkade produkter. I avbidanpå en sådan prövning ansluter sig jordbruksutskottet till lagutskottels.synpunkter, som i huvudsak ålergivits ovan. föreslårsåledes att med anledning av motionerna Jo44, Jo45 yrkande 2, Jo47,Jo53 yrkande 5 och L723 gör ett tillkännagivande med den innebörd som anges ilagutskottets yttrande. Försöksdjurens vård och förvaring m.m. Flera motioner tar särskilt upp frågan om djurmiljö m.m.för försöksdjur och föreslår åtgärder för alt förbättra djurens hälsa ochförhållanden i övrigt. Även importen av försöksdjur berörs. Dessa är Jo520 (c),Jo524 (vpk) samt från /87 motionerna Jo518 (m), Jo519 (fp), Jo529(c) yrkandena 4 och 5 och Jo535 (c) yrkande 2. Utskottet har i det föregående behandlat två motioner medförslag om att 4 : § lagförslaget skall omfatta även försöksdjuren. Vad utskottet anfört i detta ' ... sammanhangkan i viss mån tillgodose kraven på en bättre..miljö för försöksdjuren (s. 25).I övrigt bör framhållas att de grundläggande reglerna i lagen om hur djur iallmänhet skall hållas och skötas gäller samtliga djur och således ävenförsöksdjuren. Den etiska prövningen föreslås vidare omfatta även frågor omförsöksdjurens vård och förvaring under försöket saml . före ochefter försöket (prop. s. 40). åtaganden.enligt Europarådskonventionenom försöksdjursanvändning (se prop. s. 40) är också av betydelse isammanhanget. Konventionen innehåller tämligen utförliga och detaljeradeanvisningar rörande vård och förvaring m.m. av försöksdjuren. Givelvis får delförutsättas attbefintliga regler om utrymmes-krav m.m. för försöksdjuren också efterföljs.Utskotlet vill i sammanhanget också hänvisa till följande uttalanden avjordbruksministern (prop. s. 81). Ett gott hälsotillstånd hos försöksdjuren leder till enminskad förbrukning av sådana djur. De hälsoinventeringar i försöksdjursbesättriingar som påbörjats i landet är värdefulla. Jag anser att friska försöksdjur är ett fråndjurskydds- 46 synpunktsjälvklart etiskt krav. Att djuren är friska främjar också forskning-, JoU1987/88:22 ens intressen. Enligt vad jag erfarit pågår både hos berördastatliga organ och inom läkemedelsindustrin arbete med att utöka och breddahälsoinvente-ringsprogrammen. Det är angeläget att centrala försöksdjursnämndennoga följer utvecklingen och i samråd med andra myndigheter och andra berördaintressenter verkar för att hälsoförhållandena för försöksdjuren får en från djurskyddssynpunkt tillfredsställande lösning. Utskottet vill vidare erinra om att importen avförsöksdjur är förhållandevis begränsad. Den övervägande delen härrör från deninhemska destinations-uppfödningen. Utskottet utgår från att de myndigheter ochinstitutioner som importerar försöksdjur noga bevakar djurskyddsaspekterna.Gällande regler om import av försöksdjur innebär bl.a. alt införseltillstånd fårsökas hos lantbruksstyrelsen. Som förutsättning för sådant tillstånd gäller attuppfödaren godkänts av styrelsen. Frågan om hinder mot export av icke destinationsuppföddadjur för försöksändamål har tidigare behandlats av utskottet och föranlett ettuttalande från sida (JoU 1986/87:11, rskr. Jordbruksministernanför (s. 41) att han delar den uppfattning som kommit till uttryck i nämndabetänkande, nämligen att det inte kan anses lämpligt att djur som inle harfötts upp som försöksdjur exporteras till andra länder för försöksändamål.Regeringen kommer att föreslås ta initiativ till överläggningar medregeringarna i de övriga nordiska länderna för att förhindra sådan export. Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att denu aktuella motionerna lämnas utan vidare åtgärd. Organisation av den etiska prövningen av djurförsök Som utskottet tidigare redovisat innebär regeringensförslag att centrala försöksdjursnämnden (CFN) förstärks och omorganiseras. Genom att CFN erhåller ett samlat ansvar för de frågor somdirekt hör samman med de etiska nämndernas verksamhet skapas förutsättningarför en diskussion som kan koncentreras till problemen kring den etiskaprövningens inriktning och organisation. Det utvidgade ansvarsområdet för centralaförsöksdjursnämnden bör omfatta den normgivning som behövs för de etiskanämnderrias verksamhet. Den centrala försöksdjursnämnden bör dessutom isamarbete med lanlbruksstyrelsen sammanställa' statistik rörandeförsöksdjursförbrukningen.' Lantbruksstyrelsen bör även i fortsättningenhandlägga frågor om tillstånd till djurförsök, om godkännande av lokaler förförsöksdjur och om tillstånd till uppfödning av försöksdjur. Ledamöterna liksomordföranden och vice ordföranden i de etiska nämnderna bör utses av dehcentrala försöksdjursnämnden efter förslag av berörda organ. bör även verka för en enhetlig behandling av de ärenden somprövas av de etiska nämnderna. Den centrala nämnden bör också ha ansvaret föratt ledamöterna i de djurförsöksetiska nämnderna får erforderlig utbildningoch information. Det bör ankomma på nämnden själv att inorn ramen för demedel som anvisas på lämpligt sätt genomföra de organisatoriska förändringar som 47 Utskottetansluter sig till dessa överväganden. JoU 1987/88:22 De djurförsöksetiska nämnderna kommer i fortsättningen altpröva i huvudsak alla ansökningar om djurförsök. Arbetsbelastningen för deenskilda nämnderna kommer därför att öka. För att inte arbetsbördan skall bliför tung på en enskild nämnd bör det i vissa högskoleregioner kunna inrättasflera nämnder. Det bör ankomma på den centrala försöksdjursnämnden att se tillatt antalet etiska nämnder blir tillräckligt så att det finns kapacitet förprövningen i de olika regionerna. Det är också angeläget att arbetetorganiseras så att handläggningen av ärendena kan ske snabbt. Nämnderna börockså enligt jordbruksministern samriianträda oftare än tidigare för attförkorta handläggningstiden. Nämnderna bör sammanträda minst en gång ikvartalet för att kunna utföra en snabb handläggning av ärendena. Det börankomma på ordföranden i nämnden att vid behov hålla extra sammanträden. För egen del anser jordbruksministern vidare altlekmannainflytandet i nämnderna bör förslärkas. Därigenom kan man få en meraallsidig belysning av nödvändigheten av och den etiska problematiken kring ettdjurförsök. I varje nämnd bör liksom tidigare ingå representanter för lekmän,forskare och försöksdjurspersonal. Proportionerna mellan de representeradekategorierna bör vara sådana att av nämndens ledamöter är hälften lekmän. Medlekmän avses såväl representanter för djurskyddsorganisationer som förallmänintresset. Majoriteten av lekmännen bör utgöras av representanter förallmänintresset. Den andra hälften bör vara forskare och representanter förpersonal som handhar försöksdjur. Bland forskarrepresentanterna bör om möjligtingå forskare med kunskap om alternativa metoder. Ordföranden och viceordföranden bör vara opartiska och företrädesvis ha erfarenhet av dömandeverksamhet. Antalet ledamöter i en nämnd bedöms, om nämnden skallfungera tillfredsställande, inte böra överstiga fjorton personer medordföranden inräknad. När nämnden fattar beslut bör den bestå av en ordförandeoch ett lika stort antal representanter för forskare och försöksdjurspersonalsom antalet lekmän. Del bör ankomma på centrala försöksdjursnämnden att närmareutforma reglerna för nämndernas sammansättning. De motioner som väckts rörande den etiska prövningensorganisation gäller i huvudsak de etiska nämndernas sammansättning. I motion Jo42 (fp) yrkande 12 anförs att de lekmän somskall företräda allmänintresset bör vara fristående i förhållande till sådanverksamhet som är beroende av försöksdjursanvändning. Utskottet utgår från attregeringens förslag syftar till en sammansättning av nämnderna som ligger ilinje med motionärernas önskemål och föreslår att motionen i denna del lämnasutan vidare åtgärd. I motion Jo50 (c) yrkande 9 föreslås att de s.k.tremannagrupperna avskaffas och att nämnderna sammanträder minst 10 gånger omåret. Utskottet anser inte att har anledning altdetaljreglera de etiska nämndernas funktion och arbetsformer. Av propositionen framgår att tremannagrupperna avses bli ersatta med en särskild beredningsgrupp om nämnden anser det påkallat. Vidare anförs att nämnderna bör sammanträda 40 oftare ännu för att förkorta handläggningstiden. Vid behov kan extra JoU 1987/88:22sammanträde hållas. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo50 yrkande 9. Övriga motioner om den etiska prövningens organisation gåri huvudsak ut på att de etiska nämnderna bör få en ändrad sammansättning.Motionerna är helt eller delvis tillgodosedda genom propositionensöverväganden. Utskottet föreslår med hänvisning härtill att lämnarutan vidare åtgärd motion Jo529 samt följande under /87 väcktamotioner: Jo507 yrkande I, Jo512, Jo526, Jo529 yrkande I och Jo537. Användning av köttmjöl i foder I propositionen föreslås en ändring i lagen (1985:295) omfoder som innebär alt foder till andra djur än pälsdjur inte får innehållakötlmjöl från självdöda djur eller från sjukligt förändrade delar från slaktadedjur. Skälen redovisas på s. 83-86 i propositionen. Bl.a. anförsatt förbudet kommer att gälla också importerat foder. Det bör enligtpropositionen ankomma på lantbruksstyrelsen att bestämma hur imporlkontrollengår till. I motion Jo5l (c) yrkande 4 yrkas att ett generellt importförbudför foder av angivet slag införs. Förslaget motiveras med att del finnsanledning alt hysa tvivel beträffande kontrollmöjligheterna och statliga organs"Bristande resurser, aktivitet och förmåga" i detta hänseende. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del. Närdet gäller foderimporlen synes motionen i huvudsak tillgodosedd genonikonstaterandet alt förbudet kommer att gälla också importerat foder. Sommotionärerna anföri kan dock praktiska svårigheter uppstå när del gällerimportkontrollen. Enligt uppgift finns det inga analysmetoder varigenom man kanpåvisa förekomsten av költmjöl från självdöda djur m.m. i fodret. Utskottet ärdock inte berett att gå närmare in på kontrollfrågan eller att föreslåytterligare åtgärder beträffande importen utöver dem som propositioneninnefattar. Som framgår av jordbruksministerns anförande krävs eventuellt ensärskild procedur för notifiering enligt överenskommelsen om tekniskahandelshinder m.m. med och . Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo51 yrkande 4. Prisavdrag för anmärkningar vid veterinärbesiktning isamband med slakt m.m. Propositionen innehåller i denna del förslag till ändringi lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. som gör det möjligt att - påsamma sätt som i fråga om slaktsvin - kombinera en kommande hälsokontroll avnötkreatur med en särskild avgift vid slakt av djur som inte omfattas avkontrollen. I övrigt innebär propositionen att prisavdrag föranmärkningar vid veterinärbesiklning vid slakt kommer all ske i enlighet med enöverenskommelse som jordbruksnämnden har träffat med branschorganisationernaSveriges slakteriförbund och . I första hand börerfarenheterna av detta frivilliga avdragssystem avvaktas innan ställning tastill om ett lagreglerat avdrags- eller avgiftssystem bör införas. 4 1987/88. I kommiltémotion Jo50 föreslås tillkännagivandenav viss inne- JoU 1987/88:22 börd om djurhälsa och djurhållning,matkvalitet och betalning av produkter efter kvalitet saml omlivsmedelsimporlen (yrkandena 3, 4 och 8). Synpunkterna i motionen är i dessadelar tämligen allmänt formulerade och står knappast i motsättning tillregeringens överväganden. Beträffande djurhållningen anförs att djuren måstefödas upp i en god miljö och att man ser till djurhälsan. Utskottet kan tämligen reservalionslöst instämma i dessa synpunkter som i hög gradöverensstämmer med propositionens huvudsakliga syfte i fråga om förbättradeförhållanden för djur i animalieproduktiorien. Vidare anförs i motionen attsjukliga förändringar på djurkroppar som upptäcks vid slakt bör leda tillprisavdrag. Pristillägg bör utgå till besättning- . som levererar friska djur. Iövrigt anförs beträffande livsmedelsimporten bl.a. alt tidigareställt vissa krav på livsmedelsimporten och. Utöver vad utskottet anföri vill utskottet ianslutning till motionen understryka värdet av ett system som i grunden ärinriktat på en god djurmiljö med friskare djur och därmed en högrekötlkvalitet. De styrinstrument som finns och kommer att finnas tillgängligabör utfornias med utgångspunkt häri. Vad särskilt beträffar möjligheterna tillkvalitelsbetal-ning för jordbruksprodukter instämmer utskottet ijordbruksministerns yttrande (prop. s. 19) att en kvalilelsbetalning börgenomföras för att påskynda ansträngningarna att åstadkomma en bra djurmiljö.Till frågan om import av livsmedel återkommer utskottet i annat sammanhang. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo50 yrkandena3, 4 och 8 i den mån motionen inte tillgodosetts genom propositionen ochutskottets uttalanden ovan. I motion Jo53 yrkande 2 anförs att jordbruksnämndensförslag om sanktionsavgift för sjuka djur genomförs. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden idenna del och avstyrker yrkande 2 i motion Jo53. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga omanslaget F15 Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder. Medelsanvisningeninnefattar bl.a. en förstärkning av centrala försöksdjursnämndens kansli ochresurser för utbildning och kursverksamhet för ledamöterna i dedjurförsöksetiska nämnderna. Vidare föreslås en förlängning av avtalet mellanstaten och läkemedelsindu-slriföreningen om stöd till forskning rörandealternativa metoder. För tiden fram till ämnar avtalsparternatillskjuta vardera . för detta ändamål. Några fristående motioner behandlar vissa djurskyddsfrågotoch veterinärä konlrollfrågor m.m. I motion Jo534 (fp) föreslås åtgärder för inrättande av endjurkarantän på sedan karantänen i lagts ned. Utskottet har av lantbruksstyrelsen - som ärhuvudmyndighet för karan- JoU 1987/88:22 tänsverksamhelen - erfarit attdet inte finns någon brist på kapacitet i fråga om karantänsplatser. Motionenavstyrks med hänvisning härtill. I motion Jo533 (fp) yrkas förbud mot import av elefantprodukler,inklusive - men ej begränsat till - elfenben. Utskottet erinrar om att frågor av det slag som berörs imotionen regleras i Washingtonkonventionen och anknytande svenskaförfattningar. I fråga om indisk elefant, som tillhör den s.k. A-listan ikonventionen, gäller totalförbud , mot artiklar som härrör från denna art. Förafrikansk elefant - som tillhör B-listan - krävs särskild exporllicens.Regeringen har beslutat införa importrestriktioner för levande djurupptagna i bilagorna II och III iWashingtonkoriventionen. En resolution om handel med elfenben antogs i juli1987 inom ramen för konventiorien. Frågorna tillhör för övrigt regering: ensoch lantbruksstyrelsens kompetensområde. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo533. Motion Jo522 (m) om strängare regler för handel med ormaroch kräldjur avstyrks med hänvisning till det anförda och med del tillägget attdet gäller importförbud för reptiler. I motion 1986/87:Jo502 (s) anförs att giltighetstiden förfriskintyg beträffande husdjur som flyttas inom förlängs. Utskottet vill understryka att frågor om in- och utförselav djur måste bedömas av ansvarig myndighet mot bakgrund bl.a. av det aktuellasmiltoläget i och andra länder. Ett belysande exempel utgör de nyligenpublicerade uppgifterna om rabiesutbroll i . Utskottet avstyrker motionJo502. Även i motion 1986/87:Jo532 tas upp frågor som bl.a.förutsätter en veterinärmedicinsk bedömning från fall till fall. Motionengäller alternativa metoder för bekämpning av mul- och klövsjuka, dvs. vissbehandling i stället för nedslaktning. Utskottet hänvisar härvidlag tillepizootilagen (1980:369),- som bemyndigar regeringen eller lantbruksstyrelsenatt meddela föreskrifter om avlivning av djur eller andra åtgärder för attbekämpa eller förebygga epizootisk sjukdom. Enligt vad utskottet erfaritförekommer det t.ex. att värdefulla avelsbesättningar undantas från kravet påavlivning. 1. beträffandeavslag på propositionen och begäran om nytt förslag alt avslår motion1987/88:Jo51 yrkande 1, 2. beträffandepreciseringar av tagtexten tn.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo42 yrkande 1, 3. beträffande samråd vid utarbetande avtillämpningsföreskrifter m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo50 yrkande 11 och 1987/ 88:Jo52 yrkande1, 4. beträffandeprogram för djurhållningen m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo271 och 1986/87:Jo527 51 yrkandenaI och 2, 5. beträffande krav på översyn av djurskyddslagen m.m. JoU 1987/88:22 att avslår motionerna 1987/88:Jo519, 1987/88:Jo527, 1986/ 87:Jo509yrkandena 2 och 3 och 1986/87:Jo533 yrkandena 1, 3, 4 och 5, 6. beträffandeåtgärder mot vanskötsel och djurplågeri att avslår motion1986/87:Jo503, 7. beträffandevissa grundläggande bestämmelser attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Jo42 yrkande 2 antar förslaget tilldjurskyddslag såvitt avser 2 §, allriksdagen med avslag på motion 1987/88:Jo42 yrkande 3 antar förslaget tilldjurskyddslag såvitt avser 3 §, 9. beträffandeomfattningen av 4 § altriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Jo45 yrkande 1, 1987/88:Jo49 och1987/88:Jo52 yrkande 9 antar förslaget till djurskyddslag såvitt avser 4 §. 10. beträffandetillämpningsföreskrifter om naturligt beteende att avslår motion1987/88:Jo42 yrkande 5, 11. beträffande förprövning av nyteknik attriksdagen avslår motion 1987/S8:Jo50 yrkande 1. 12. beträffandeallmänna krav på husdjurshållningen attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo50 yrkande 6 och 1987/ 88:Jo53 yrkande 3, 13. beträffande forskningen vidveterinärinrätlningen i m.m. alt avslår motionerna 1987/88:Jo48yrkande 2 och 1987/ 88:Jo511 yrkande 3, 14. beträffande uttalande om vissamyndighetsbeslut att avslår motion 1987/88:Jo511 yrkande 1, 15. beträffande krav på betesgång attriksdagen avslår motionerna 19S7/88:Jo48 yrkande 3 och 1987/ 88:Jo52 yrkande 3, 16. beträffandeekonomiskt stöd tid djurägare altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo5I yrkande 5, 17. beträffandeavveckling av burhönssyslemet tti.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo42 yrkande 4, 1987/88:Jo.50 yrkande 7,1987/88:Jo51 yrkande 2, 1987/88:Jo52 yrkande 2 och 1986/87:Jo521, 18. beträffandeimportförbud för ägg altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo51 yrkande 3, 19. beträffandegenteknik m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo50 yrkande 2 och 1987/ 88:Jo720 yrkandena3 och 4. 20. beträffandeoperativa ingrepp attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Jo46, 1987/88:Jo506. 1987/88:Jo5()9och 1987/88:Jo5I0 antar förslaget till djurskyddslag såvitt avser 10 S samtlämnar motionerna 1987/88:Jo42 yrkande 6 och 1987/88:Jo52 yrkande 5 utan vidareåtgärd. 21. beträffande slakt och avlivning JoU 1987/88:22 att med avslag på motion 1987/88:Jo42 yrkandena 7 och 8 antarförslaget till djurskyddslag såvitt avser 13, 15 och 36 §§, attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo534, 23. beträffandetillståndspliki för viss djurhållning attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Jo42 yrkande 9 antar förslaget tilldjurskyddslag såvitt avser 16 §, 24. beträffandeuttalande om pätsdjursnäringen m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo52 yrkande 4 och 1987/ 88:Jo54, 25. beträffandetiltsynsorganisationen m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88: Jo48 yrkande 1,1987/88: Jo50 yrkande 5 och1987/88:Jo53 yrkande 1, 26. beträffandelänsveterinärens ställning attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo873 yrkande 4, 27. beträffande veterinärernasarbetsförhållanden att avslår motion 1987/88:Jo530, 28. beträffande cirkuselefanler attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo501, 29. beträffandeomhändertagande av djur m.m. attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Jö42 yrkande 13 och 1987/88:Jo52yrkande 6 antar förslaget till djurskyddslag såvitt avser 29 §, 30. beträffande polismyndighetens befogenheter att avslår motion 1986/87:Jo510, 31. beträffandetillståndsprövningen av djurförsök attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Jo42 yrkande 10 antar förslaget tilldjurskyddslag såvitt avser 19 §, 32. beträffandeLD 50-metoden attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo42 yrkande 11, 1987/88:Jo50yrkande 10, 1987/88:Jo52 yrkande 8, 1987/88:Jo535 yrkande 1 och 1986/87:Jo507yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 33. beträffandealternativa och kompletterande metoder m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo53 yrkande 4, 1986/ 87:Jo507 yrkande 4,1986/87:Jo513, 1986/87:Jo522, 1986/87:Jo529 yrkandena 2 och 3, 1986/87:Jo535yrkandena 3 och 4 och 1986/ 87:Jo536, 34. beträffandevetenskaptig utvärdering av djurförsök attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo531, 1986/87:Jo517 yrkande 1 och 1986/87:Jo535 yrkande 1, 35. beträffandeförbud mot särskiU smärtsamma försök attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo517 yrkande 2 och 1986/ 87:Jo535 yrkande5, 36. beträffandekosmelikatester och märkning av kosmetika altriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo43, 1987/ 88:Jo44,1987/88:Jo45yrkande 2,1987/88:Jo47,1987/88:Jo52 yrkande 53 5 1987/88.