bet · GB01AU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att detsedan i juli 1987 finns ett samarbetsprogram inom omavveckling av handelshinder i . Med hänvisning härtill bör motionen inteföranleda något initiativ från sida. I propositionen redovisas ett antal nu aktuellaomlokaliseringar av statliga verksamheter. Den centrala ADB-enheten för det nyatulldatasystemet lokaliseras till , enheter inom ochlantmäteriverket byggs upp i , och viss verksamhet inom affärsverket FFVetableras i . Dessa verksamheter kommer enligt propositionen attsammanlagt innebära ca 100 nya arbetstillfällen. Vidare har Vattenfallbeslutat att omlokalisera verksamhet från huvudkontoret i till bl.a.Luleå. Den verksamhet som berörs är ledningen för byggentreprenadverksamhetsamt delar av dataverksamheten med totalt ca 70 tjänster. RegionNorrbotten har fattat beslut om att flytta verksamhet till kommun ochatt ge en resursförstärkning till den där befintliga verksamheten. Tillsammansberäknas detta innebära ett tjugotal nya tjänster till kommunen. 1 enlighet med tidigare beslut kommer i etablera ett dotterbolag för administration av TV-licenserna.Verksamheten beräknas, när den är fullt utbyggd, sysselsätta över 70 personer. Inom industridepartementet pågår också ett arbete medsyfte att få till stånd en avlänkning av tillväxten inom de privata tjänstenäringarna från '' Stockholmtill de regionalpolitiskt prioriterade områdena, bl.a. Norrbot- AU 1987/88:19ten. Den i propositionen föreslagna utökningen av anslaget Lokaliseringsbidragm.m. är delvis avsedd för särskilda projekt inom den privata tjänste-ochservicesektorn i . 1 detta sammanhang kan erinras om attriksdagen föregåendeår fattade beslut om vidgade möjligheteratt lämna stöd tillföretag inom den privata tjänstesektorn samt till affärsverk och statligauppdragsmyndigheter (prop. 1986/87:100 bil. 14, AU 13, rskr. Vidare bör erinras om regringens uppdrag åt ochpostverket att utreda förutsättningarna för att förlägga ytterligare verksamhettill . För gäller att utredningen skall avsemöjligheterna att åstadkomma ca 200 arbetstillfällen, varav hälften i Kirunaoch kommuner. För postverket skall utredningen avse möjligheterna attåstadkomma ca 100 arbetstillfällen i malmfältskommunerna. (vpk) framhåller i motion A437 attriksdagen bör begära förslag av regeringen beträffande omlokalisering avstatlig verksamhet. En rad förslag med detta syfte lämnas i motionen, t.ex.beträffande den centrala rennäringsadministrationen, ytterligare uppgifterfrän till fjällenheten i , postgirokontoret,transporträdets transportstödsektion samt ett antal olika funktioner inomteleområdet. Det i motionen framförda kravet på omlokalisering avstatlig verksamhet till får anses väl tillgodosett genom delokaliseringar till länet som redovisas i propositionen. Totalt beräknas länetdärmed tillföras omkring 240 nya tjänster. Därtill kommer de ytterligarelokaliseringar som kan bli följden av pågående utredningsarbete inom televerketoch postverket. 1 vilken omfattning man skall gå vidare med ytterligaredecentralisering får övervägas i det löpande arbetet meddecéntraliseringsfrågorna. Med hänvisning till vad som ovan anförts bör motionA43 inte föranleda någon åtgärd frän sida. 1 propositionen föreslås att satsningar genomförs på lokaloch regional kulturverksamhet inom ramen för de särskilda medel om 100 milj.kr. som föresläs bli ställda till förfogande och till vilketutskottet återkommer senare i framställningen. 1 propositionen betonas attprojekt som kommer i fråga för stöd måste ha goda förutsättningar att ge deefterfrågade utvecklingseffekterna. Två motioner tar upp frågan om kullurens roll i ettregionalt utvecklingsperspektiv. 1 motion A40 (fp) framhålls att utveckling av lokaltanknuten kultur sannolikt har en viktig mobiliserande roll i den regionalautvecklingen. Däremot är det mer tveksamt om kulturyttringar med mer snävregional eller lokal anknytning kan spela någon rekryterande roll tillregionen. För detta krävs att ett kulturutbud av mer allmän karaktär finns atttillgå, anför motionärerna. De understryker vikten av att fortsatta satsningar påkultur i' även inbegriper sådana yttringar, vilka kan förväntasunderlätta rekrytering av personal till regionen. BirgittaRydle m.fl. (m) framhåller i motion Ub32 att den av regeringen förutsattasatsningen på kulturprojekt mäste utformas så att stödet främjar AU 1987/88:19 kulturverksamhet inom flera olika områden som t.ex. konst, musik,musei-och teaterverksamhet. Vidare framhålls att endast verksamhet som syftartill en hög kvalitet bör komma i fråga för stöd. har erhållit yttrande över deaktuella motionerna från kulturutskottet som i sammanfattning anför attdet inte är möjligt att i här aktuellt avseende göra en skillnad mellan olikaslag av kulturinsatser. Ett av skälen härtill är att kvalitet mäste prägla allakulturinsatser. Stöd bör således kunna utgå både till insatser av amatörer ochprofessionella och till sämverkansprojekt. Ett vitalt kulturliv och en godkulturmiljö är viktiga faktorer för etablering inom näringsliv ochrekryteringen av personal. För att kulturlivet på en ort skall varalivskraftigt krävs det bl.a. att det har en god lokal förankring, somdet förmår att engagera även andra människor än ortens egna invånare.Kulturutskottet anser därför inte att motionärernas synpunkter står imotsättning till regeringens förslag. ansluter sig till det synsätt somkulturutskottet gett uttryck för i sitt yttrande. Motionärernas syfte tordesåledes bli tillgodosett genom det aktuella regeririgsförslaget, och någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna A40 och Ub32 i här aktuella delarär inte erforderlig. 1 propositionen föreslås en rad arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med syfte att dels lindra och motverka de negativa effekterna av deaviserade neddragningarna vid , och , dels stödja en positivsysselsättningsutveckling i länet på . Förslageninnebär i sammanfattning följande. sysselsättningsskapandeåtgärder 63,35 (starta-eget-bidrag, rekryteringsstöd och beredskaps arbeten) Regeringen hemställer vidare att godkänner vissaregeländringar gällande i fråga.om användningen avstarta-eget-bidraget samt rekryteringsstöd i samband med detta. Arbetsförmedling AU 1987/88:19 1 propositionen framhålls att de föreståendefriställningarna i kommer att ställa sä stora krav pä intensivaförmedlingsinsatser att det är nödvändigt med en förstärkning avarbetsförmedlingens personalresurser . Dessaförstärkningar bör vara av en storleksordning som tillåter arbetsförmedlingenatt lämna en god service till dem som blir berörda av friställningarna, utanatt den behöver minska sin service till dem som är anmälda somarbetslösa vid arbetsförmedlingen eller, som utan att tillhöra de friställda,kommer att anmäla sig där. Behovet av förstärkta personalresurser bedöms uppgåtill 30 årsarbetskrafter till en kostnad av totalt 17,4milj. I tvåmotioner tas upp frågan om resurserna för arbetsförmedlingen. I motion A4I (m) föreslås att ett eventuellt behov avökade resurser för arbetsförmedling inledningsvis löses genom omdisponering avde betydande resurser som länsarbetsnämnden och länets arbetsförmedlingartotalt förfogar över. Det står enligt motionärerna regeringen fritt att vid ettsenare tillfälle återkomma till , då dessa möjligheter äi; uttömda. anför i motion A39 att förstärkningen avarbetsförmedlingens personalresurser bör finansieras genom en neddragning avde centrala resurserna pä arbetsmarknadsverket. Motionärerna föreslär därföratt anvisar ett i förhållande till regeringens förslag minskatanslag om 17,4 milj. kr. Utskottet delar propositionens uppfattning att det ärmotiverat med en förstärkning av personalresurserna vid arbetsförmedlingen.Detta kan, med hänsyn till arbetsbelastningenvid arbetsförmedlingarna i länet, inte ske genom en omfördelning av befintligaresurser, såsom föreslås i motion A41. En sådan lösning skulle bl.a. gå ut överandra arbetssökande än de som berörs av de aktuella neddragningarna vidbasföretagen. Frågan om överföring av resurser från AMS tillarbetsförmedlingarna har utskottet behandlat i betänkande AU 1987/88:11.Utskottet anförde i detta sammanhang att decentraliseringen från den centralanivån till regionerna har varit mycket positiv, men framhöll att det är svårtatt ha någon bestämd uppfattning om möjligheten till ytterligare neddragning avpersonalresurserna på central nivå. 1 den nu aktuella motionen A39 (c) har ivart fall inte påvisats några sådana möjligheter. Med hänvisning till det anförda tillstyrks propositionensförslag och avstyrks motionerna A39 och A41 i aktuella delar. I propositionen anförs att det med tanke på omfattningenav de samlade personalinskränkningarna i länet är av stor vikt att ökaresurserna för arbetsmarknadsutbildningen. Merparten av utbildningsinsatsernabör göras inom ramen för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. Medelsbehovetför att förstärka den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen harberäknats till 59 milj. kr., varvid hänsyn tagits till det utbildningsbehovsom finns med anledning av etablering av ett dotterföretagi för uppbörd av TV-licenserna. Härmed bedöms att AU 1987/88:19ca 2 000 personer kan få utbildning hos såväl AMU-gruppen som hos företag ochandra utbildningsanordnare. Som ett led i regeringens mera långsiktiga satsning föratt skapa ett livskraftigt näringsliv i föresläs att ävenmöjligheterna till utbildning i företag förbättras. Det gäller framför alltutbildning i syfte att motverka störningar i produktionen, vilka beror påbristande yrkeskunskaper, s.k. flaskhalsutbildning. Det gäller också utbildningi syfte att stärka ställningen för arbetstagare med kort eller föråldradutbildning. För verksamheten med utbildning i företag i länet beräknas30 milj. kr., vilket innebär att ca 3 700 personer skall kunna fä utbildning. I motion A41 (m) framhålls att etableringen av ettdotterbolag till med medföljande utbildningsbehov inte kan varaett skäl för att anslå medel för arbetsmarknadsutbildning. Det börankomma pä företaget självt att avdela erforderliga resurser för ändamålet.Motionärerna pekar vidare på behovet av datautbildning för småföretagen. Finansieringenav den utökade arbetsmarknadsutbildningen föreslås ske via finansfullmakten. Utskottet anser i likhet med propositionen att det ärmotiverat med en särskild satsning på arbetsmarknadsutbildning i Norrbotten.Beträffande frågan om utbildningsinsatsen vid etablering iKiruna vill utskottet hänvisa till att i tidigare sammanhang, senastvid behandlingen av proposition 1987/88:14 om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland, godtagit attarbetsmarknadsutbildning får anordnas som ett medel att underlätta expansionvid ett enskilt företag. Den aktuella etableringen i av ett dotterbolagtill innebär ett omfattande utbildningsbehov, eftersom rekryteringenskall ske lokalt. För att inte begränsa möjligheten för andra företag att sökastöd till personalutbildning via de reguljära anslagen är det således motiveratmed en finansiering på det sätt som föresläs i propositionen. Detta bör ses somen komplettering av de reguljära stödformerna som motiveras av arbetsmarknadssituationeni . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernabeträffande behovet av datautbildning för småföretagen. Utskottet tillstyrker med det anförda propositionensförslag beträffande arbetsmarknadsutbildning i . Finansieringen börske pä föreslaget sätt genom en ökad medelstilldelning för ändamålet. MotionA41 avstyrks i här aktuell del. 1 propositionen föresläs i detta avsnitt att antaletstarta-eget hidragbör öka från ca 200 till drygt 340 under entreårsperiod. Generellt gäller att en arbetssökande måste vara arbetslösför att komma i åtnjutande av detta bidrag. För att ytterligare förbättramöjligheterna att utnyttja detta bidrag föreslås att bidraget på försök /91 fär användas i även för personer.somriskerar att bli arbetslösa. Vidare förslås att starta-eget bidraget i länetunder försöksperioden får be- viljasarbetstagare som har arbete och inte löper risk att bli arbetslös, i de AU1987/88:19 fall arbetsförmedlingen får återbesätta den plats som bidragstagarenlämnar med en arbetslös som är anmäld hos förmedlingen. Om arbetsförmedlingeni en sådan situation använder rekryteringsstöd bör detta endast få ske om denerbjudna platsen är en tillsvidareanställning. Detta kräver en ändring av nugällande regler. Medelsbehovet för denna förstärkning av starta-eget bidragetberäknas till 23,6 milj. kr., varav . avses användas för enutvärdering. De utvidgade möjligheterna att utnyttja startaeget bidraget fårenligt propositionen även gälla bidrag som beviljas av deordinarie medel för starta-eget bidraget som tilldelas länet. Utskottet tillstyrker propositionens förslag beträffandestarta-eget-bidraget i . Det kan, som anförs i propositionen,med hänsyn till problemens omfattning vara motiverat att vidga möjligheternatill användning av detta bidrag. 1 motion A39 (c) föreslås möjligheten till starta-egetbidrag till ungdomar inom lantbruket. Dessa bör enligt motionärerna få komma iåtnjutande av den hjälp och det stöd som erbjuds nystartande i andra näringar.Därmed skulle en nödvändig nyetablering och generationsväxling inom jordbruketunderlättas. Utskottet är inte berett tillstyrka att starta-egetbidraget generellt skall kunna utgå till ungdomar inom jordbruket. Enligtgällande regler kan lantbrukare liksom andra företagare erhålla kontantarbetsmarknadsstöd och därmed starta-eget bidrag när deras verksamhet irörelsen har upphört annat än tillfälligt. Bidrag till lantbrukare i Norrlandkan emellertid utgå när de för sin försörjning behöver starta ettkombinationsföretag. Utskottet har slutligen inhämtat att frågan om nyainitiativ beträffande möjligheterna att ge stöd till yngre lantbrukare äruppmärksammad inom lantbruksrörelsen. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion A39 i denna del. För att underlätta för arbetsförmedlingen att placera demsom blir arbetslösa genom personalinskränkningarna i nya arbeten bör enligtpropositionen ytterligare medel tillföras för rekryteringsstöd. Medelsbehovethärför beräknas till 19,75 milj. kr. För beredskapsarbeten, bl.a. i syfte att förbättra tillgångentill skogsvägar, beräknas 20 milj. kr. När det slutligen gäller medelsbehovet för desysselsättningsskapande åtgärderna tillstyrker utskottet att 63,35 milj. kr.anvisas för ändamålet. Detta bör ske på sätt som föresläs i propositionen, dvs.under det särskilda anslaget B 22. Förslaget i motion A4I (m) om finansiering viafinansfullmakten avstyrks därför. För att stärka de arbetshandikappades möjlighet tillfortsatt deltagande i arbetslivet i föreslås att länsarbetsnämndenfär förfoga över ytterligare platser med introduktions- och lönebidrag.Merparten bör avse detsärskilda lönebidraget, som utnyttjas vid anställning i den privata och AU1987/88:19 kommunala sektorn och för vilket lönesubventionen till arbetsgivareutgår enligt en fallande skala. Nämnden bör enligt propositionen kunna disponera45 platser för introduktionsbidrag och 30 platser med särskiltlönebidrag. Vidare har räknats med ytterligare 15 platser hos allmännyttigaorganisationer, med tillsättningen jämnt fördelad över treårsperioden.Kostnaderna bör få beräknas till sammanlagt 24 milj. kr. I propositionen föreslås slutligen i detta avsnitt attFormelprödukter, som ingår i Samhallgruppen, tillförs 20 platser till enkostnad av totalt 6 milj. kr. I motion N54 (vpk) föreslås att ytterligarelönebidragsplatser bör inrättas. Utöver regeringens förslag bör enligtmotionärerna 3 milj. kr. anvisas för 30 sädana platser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag, som innebär atttotalt 110 nya platser tillkommer. Vpk-motionen avstyrks därmed i denna del. I motion A41 (m) föreslås att ett system med flexiblalänehidragbör prövas pä försök i . Den i motionen aktualiserade frågan om försöksverksamhetmed flexibla lönebidrag har behandlat (prop. 1987/88; 100bil. 12, AU 11, rskr. 186) och därvid hänvisat till den utvärdering avlönebidragssystemet som pågår. Denna bör avvaktas innan beslut tas om denframtida inriktningen. ! budgetpropositionen aviserades försöksverksamhet medflexibla lönebidrag, och AMS prövar frågan om var dessa försökskall bedrivas. Motion A41 bör således inte i denna del föranleda någonriksdagens åtgärd. I propositionen anförs ätt arbetsmarknaden i Norrbottenslän är starkt könsuppdelad. Andelen kvinnor inom jord- ochskogsbruk liksom inom gruv- och tillverkningsindustri ligger underriksgenomsnittet. Svårigheterna för kvinnorna på arbetsmarknaden har bl.a.bidragit till en förhållandevis stor utflyttning från länet av framför alltunga kvinnor. Mot denna bakgrund finns det enligt propositionen anledning attöka de ansträngningar som redan görs för att förbättra kvinnornas möjligheterpå arbetsmarknaden i . 1 propositionen redovisas några projekt som syftar tillatt bredda kvinnors utbildning och yrkesval: Det gäller främst olika projektvid Teknikens Hus och vid Tekniska högskolan i . Det föreslås också attlänsarbetsnämnden får disponera . för sådana insatser som Forum förkvinnliga forskare och kvinnoforskning initierar för att stödja och intresserakvinnor som väljer forskarutbildning inom teknisk fakultet. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget ochmotiverat att särskilda insatser görs för att bryta den starka könsuppdelningen på arbetsmarkna den i . Propositionens förslag bör kunna bidra härtill och till styrks därför. 2 1987/88. Särskildainsatser i kommun m.m. AU 1987/88:19 I propositionen framhålls att medel som ställttill förfogande för det s.k. östra (prop. 1987/86:100 bil.12, AU 11, rskr. 153) i stor utsträckning utnyttjats för nytänkande ochinnovativa insatser i syfte att med utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiskamedlen söka skapa permanent sysselsättning i ett område med ett besvärligtsysselsättningsläge. Främjande av kompetensutveckling, köp av expertis ochstöd till samordnade insatser bl.a. för marknadsföring åt småföretag harutgjort viktiga inslag i detta arbete. Erfarenheterna som rapporteratsfrån länet har varit goda och motiverar, enligt utskottets mening, enytterligare satsning. i häri en skrivelse den 8januari 1988 föreslagit att en liknande satsning görs i Arjeplogsomrädet. 1propositionen anförs att kommun bör kunna utgöra kärnan i en nyinsats. För detta ändamål föreslås att totalt 15 milj. kr. anvisas attutnyttjas på samma sätt som de medel tidigare anvisat förutvecklingsinsatser i östra . Av detta belopp bör 250 000 kr.användas för en utvärdering av de effekter som insatsen haft. Framför alltskall en sådan utvärdering beröra hur och i vilken utsträckning det har varitmöjligt att positivt påverka sysselsättningsutvecklingen samt belysa desamhällsekonomiska effekterna av insatserna. Utvecklingen i och/eller kommunerbehandlas i fyra motioner. 1 motion A39 av m.fl. (c) ställs kravetatt regeringen utarbetar ett åtgärdsprogram för och Jokkmokkskommuner. Därvid bör inriktningen vara att åstadkomma småföretagsutveckling,ökad satsning på turism, servicesektorn m.m. Motioner från den allmänna motionstiden med liknande syfteär A416 av () och () samt A464 av PaulLestander (vpk). I motion A4I6 föreslås att en särskild delegation tillsätts iArjeplogs kommun. Enligt motion A464 bör ett särskilt utvecklingsprogram tasfram för kommunen. Frågan om utvecklingen i kommun tas också upp imotion A475 av (). Motionären pekar på kommunens stora beroendeav , som bör ta sitt arbetsgivaransvar för kraftverkssamhälletPorjus och kommun. Därutöver tar moderata samlingspartiet i motion A41 upp enprincipfråga om huruvida denna typ av utvecklingsanslag skall riktas tillenskilda kommuner. Man anser att , inom ramen för det föreslagnamedelstillskottet på 100 milj. kr., med en friare användning jämfört medlänsanslagen också bör kunna tillgodose behovet av utvecklingsinsatser iArjeplogs kommun. Utskottet anser för sin del att det är motiverat med ensärskild insats i kommun. Utskottet delar inte uppfattningen i motionA41 (m) att de föreslagna insatserna i kommun innebär en ny principför fördelning av anslag med regionalpolitiskt syfte. Som framgår av.det följandegörs motsvarande insatser i östra . avstyrkerdärför förslaget att medelsanvisningen bör ske inom ramen förde AU 1987/88:19 i propositionen föreslagna medlen till i Norrbottenslän. Utskottet konstaterar att övriga motionärer inte har någraprincipiella invändningar mot de särskilda insatser som föreslås ipropositionen med inriktning på kommun. Vad motionärerna pläderar förär mer långsiktiga insatser och att dessa, enligt motionerna A39 och A475,också bör innefatta kommun. Utskottet anser att den försöksverksamhet som hittillsbedrivits i östra med en friare användning av beredskapsmedel harvarit motiverad och värdefull. Den nu aktuella satsningen i , somursprungligen har föreslagits av , är grundad på de erfarenheterman har fått av denna verksamhet. Syftet är att genom bl.a. företagsutvecklingskapa permanent sysselsättning i ett område med ett besvärligtarbetsmarknadsläge. Enligt utskottets uppfattning överensstämmer regeringensförslag till åtgärder i kommun väl med motionärernas önskemål om merlångsiktiga åtgärder. Utskottet vill också framhålla att propositionensförslag innebär att skall utgöra kärnan i en ny satsning. Vad gäller kommun vill utskottet erinra omVattenfalls beslut att lokalisera verksamhet till kommunen. 1 detta sammanhangbör också nämnas att den regionalpolitiska utredningen prövarfrågan om kommuner som har utbyggd vattenkraft i ökad omfattning skall få delav de vinster som vattenkraften ger. Med det anförda tillstyrker utskottet vad som anförs ipropositionen i detta avsnitt. I sammanhanget upptagna motioner avstyrks imotsvarande delar. Utskottet har i det föregående tillstyrkt vad som anförs ipropositionen beträffande arbetsmarknadspolitiska insatser i län.De i sammanhanget behandlade motionerna har avstyrkts. Detta innebär attriksdagen bör anvisa på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1987/88 ett reservationsanslag av . Motionerna A4I(m), A39 (c) och N54 (vpk) med yrkanden som avviker frän regeringens förslagavstyrks i konsekvens med utskottets ställningstaganden i det föregåendebeträffande finansfullmaktens användning (A4I), decentralisering inomarbetsmarknadsverket (A39) och antalet lönebidragsplatser (N54). Särskilda regionalpolitiska insatser i 1 propositionen föresläs ett antal regionalpolitiskaåtgärder för kompetens utveckling och allmänt näringslivsstimulerande insatser. Åtgärderna har, samlats under en ny anslagspost Särskilda regionalpolitiska insatser i . Regeringen föreslår att anvisar 193 milj. kr. för detta ändamål. ' För att förslärka forsknings- och utvecklingsmiljön iLuleå beräknas sam- AU 1987/88:19 manlagt 111 milj. kr. Därvid ingårmedel för utvecklingsstöd till stiftelsen , stöd till fyra forsknings-och utvecklingsprojekt samt stöd till att uppföra en teknikby i anslutning tillhögskolan. Förslaget till stöd för att uppföra en teknikby möterkritik i motion A41 (m). Motionärerna anser att beslutsunderlaget är alltför knapphändigt,och regeringen bör därför återkomma till med en närmare redovisningav kostnader, finansiering och villkor för uthyrning etc. För att inte försenatillkomsten av teknikbyn bör ur länsanslaget bestrida kostnaderför viss projektering m.m. Enligt vad utskottet inhämtat har ett omfattandeutredningsmaterial om teknikbyn tagits fram av högskolan i och Luleåkommun: Förebilder för den aktuella teknikbyn, som har arbetsnamnet ,finns redan i anslutning till flertalet tekniska högskolor i landet. \ Luleåhar en högtekno-logisk verksamhet i olika former vuxit fram i anslutning tillhögskolan och dess resurser. Enligt utskottets mening finns det därföranledning att gä ett steg vidare och genomföra den nu aktuella satsningen på enteknikby. Det primära syftet med denna är att samlokalisera högteknologiskaföretag och därmed ytterligare höja kompetensbasen vid och i anslutning tillhögskolan.