bet · GB01UbU20 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa för den grundläggande högskoleutbildningengemensamma frågor (prop. 1987/88:100,bil. Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposifion 1987/88:100 () under rubriken forskning avsnitten Vissa anslagsfrågor. Forskning och utveckling förhögskolans eget behov och UHÄ:s arbetsuppgifter (s. 203-210) jämte motioner. delsunder rubriken föreslagit att bemyndigaregeringen att besluta om överföringar mellan anslag för högskolan i enlighetmed vad som förordats i propositionen, delsunder rubriken berett tillfälle att ta del av vadsom i propositionen har anförts rörande UHÄ:s arbetsuppgifter. Motioner med anledning av proposition 1987/88:64 1987/88:Ub3av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om betydelsen för den regionala utvecklingenav kvalitet i den högre utbildningen, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om åtgärder för att stärka de mindrehögskolornas utvecklingskraft. 1987/88:A29av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 6. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om de mindre högskolornas roll som utvecklingscentra i denegna regionen. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:Ub515av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående stöd till Forskarskolan i . 1987/88:Ub524 av AlfSvensson (c) vari yrkas att som sin mening UbU 1987/88:20 gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningssektorns regional-och arbetsmarknadspolitiska betydelse. 1987/88:Ub529av och (vpk) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om praktisk-pedagogiskundervisning för lärare/handledare inom högskolan. 1987/88:Ub562av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvärdera Karlstadsmodellen för forskning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fortsatta utbyggnaden av utbildningsverksamheten vid högskolan iKarlstad. 1987/88:Ub565av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 4.att under ett nytt anslag benämnt D 40. Pedagogiskt utvecklingsarbeteinom högskolan anslår 4 milj.kr., 18.att hos regeringen begär förslag till en plan för en minskning avanslaget D 1. Universitets- och högskoleämbetet , 20.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom forskning vid högskolorna i , och . 1987/88:Ub584av och () vari yrkas aU som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ' ett transportteknisktcentrum i . 1987/88:Ub617av och (vpk) vari yrkas att anslår 3milj.kr. för /89 till de små och medelstora högskolorna förplanering av projekt som kan förstärka forskningsmiljön. 1987/88:Ub626 av m.fl. (c) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om insatser för att höja den pedagogiskakvaliteten inom högskolan, 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fasta forskningsresurser vid mindre ochmedelstora högskolor, 39. att beslutar anslå 70 milj.kr. 1987/88:Ub676av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning iKronobergs län. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A457.. . 1987/88:Ub680av m.fl. (c) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbildningsväsendets utformning och inriktning för den regionalautvecklingen. 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen UbU 1987/88:20 anförts om vikten av vidareutbildning på mellannivå av ingenjörer, tekniker ochekonomer för den regionala utvecklingen, i 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om de små högskolornas roll förden regionala utvecklingen, uppbyggnad, utformning och inriktning med avseendepå den regionala utvecklingen, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om forskningens inriktning vid demindre högskolorna, 5. att riksdagenanvisar ett reservationsanslag om . för breddning och utbyggnad avmindre högskolor i regionalt utsatta regioner i enlighet med vad som i motionenanförts (Nytt anslag), 6. att riksdagenanvisar ett reservationsanslag om . för inrättande av fastaforskartjänster vid de mindre högskolorna i enlighet med vad som i motionenanförts. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A462. 1987/88:Ub682 av m.fl. (c, m, fp, vpk) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att pris- ochlöneomräkning av högskolans anslag måste redovisas mycket tydligare ifortsättningen än i årets budgetproposition. 1987/88:Ub702 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökade resurser fill högskolan i ochhögskoleutbildning i . 1987/88:Ub703 av m.fl. (m,fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frågan om utbyggnad av ett universitet i bör beaktas iförberedelsearbetet års forskningspolitiska proposition. 1987/88:Ub728 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den framtida utvecklingen av högskolan i . 1987/88:Ub734 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildningens inriktning och utformning vid de s.k. mindre högskolorna.Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A484. 1987/88:Ub735 av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om planering för"". Mofiveringen återfinns i motion1987/88:A489. 1987/88:Ub736 av ()vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att beslutar att högskolan iGävle-Sandviken byter namn till Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A490. 1987/88:Ub740 avPer-Richard Molén (m) vari yrkas att som sin UbU 1987/88:20mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning ochforskning vid Sundsvall-Härnösands högskola. Mofiveringen återfinns i motion1987/88:A493. 1987/88:Ub801av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 14. att hos regeringen begär förslag till hur 1980-talets urholkningav anslaget till den grundläggande högskoleutbildningen skall återställas inomde närmaste åren, 15. att hos regeringen begär en parlamentarisk översyn avhögskolans organisation och arbetsformer i enlighet med vad som anförs imotionen (delvis), 16. att beslutar att varje högskolestyrelse bör ansvara för atthögskolekurser anordnas också utanför högskoleorterna inom sina geografiskaområden, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och forskning vid de nya högskolorna. 1987/88:Ub804av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning iKronobergs län. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A428. 1987/88:Ub806av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synen på den högre utbildningen och forskningen, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sambandet mellan högre utbildning och forskning, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskolans styr- och anslagssystem (delvis). 1987/88:Ub809av och () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utökad teknisk utbildning vid högskolan i , 10.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom planeringen för universitet i . 1987/88:Ub810av (vpk) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning vid högskolan i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett statligt huvudmannaskap för forskning i . 1987/88:Ub811av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga- yrkas 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om polymertekniskt centrum i , 9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om livsmedelstekniska högskola. 1987/88:Ub818 av StigJosefson m.fl. (c) vari yrkas att som sin UbU 1987/88:20 meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning, utveckling ochforskning. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:N335. Universitets- och högskoleämbetets framtidaarbetsuppgifter Riksdagenbereds i budgetpropositionen under avsnittet UHÄ:s arbetsuppgifter (s.207-210) tillfälle att ta del av vad som anförts om UHÄ:sar-betsuppgifter.Föredragande statsrådet anmäler att han har för avsikt att se överinstruktionen för UHÄ. För informafion tas även upp vissa frågor somgäller UHÄ som central myndighet för högskolan samt samspelet mellan UHÄ och deolika högskoleenheterna. 11987års budgetproposition (prop. 1986/87:100, bil. 10 s. 219) förordades bl.a.delvis nya uppgifter för UHÄ, varvid uppgiften att initiera och administreraolika former av uppföljning av högskolans verksamhet borde bli en huvuduppgift.Detta hade inte någon erinran mot (UbU 1986/87:25, rskr. UHÄhar i samband med anslagsframställningen för /89 redovisatförslag om hur ämbetet skall fullgöra sina uppgifter. UHÄ har därvid diskuteratfyra roller - som genomförare av statliga beslut, - som beredningsorgan till regeringen, - som företrädare för landets högskolor gentemotregeringen, - som företrädare för högskolan gentemot det övrigasamhället. Föredragande statsrådet erinrar om att det pågår enfortsatt utveckling av högskolansanslags- och styrsystem. I detta sammanhang anses det vara väsentligt att UHÄ:sroll görs tydligare på ett sätt som svarar mot verksledningspropositionensintenfioner (prop. 1986/87:99, KU 1986/87:29, rskr. 226), nämligen att bättremöjligheter ges för regeringen att styra myndighetens verksamhet i stort,som myndigheten i ökad utsträckning får ansvaret för utformningen av(löpande verksamheten. Enligtföredragande statsrådet kan UHÄ:s uppgift inte renodlas till endera av de avUHÄ diskuterade rollerna. UHÄ måste fullgöra alla de nämnda uppgifterna. lJHÄ:shuvuduppgift är enligt föredragande statsrådet att vara central myndighet förde självständiga högskoleenheterna. Som central myndighet bör UHÄ genom sininstruktion ges i uppgift - att bereda olika frågor, - att ansvara för uppföljning och utvärdering, - att utöva tillsyn över högskolan. Densenare uppgiften innebär att UHÄ måste ikläda sig ett ökat ansvar när detgäller t.ex. ekonomisk förvaltning samt fillse att bestämmelserna ihögskoleförordningen och andra författningar tillämpas och efterlevs inomhögskolan. I enlighetmed verksledningspropositionen skall myndighetens chef, dvs. UbU 1987/88:20universitetskanslern, ansvara för verksamheten. Inom en så vitt förgrenadverksamhet som högskolan bör emellertid styrelsen också i fortsättningen spelaen viktig roll för ämbetets kontakter såväl med högskolans verksamhet som meddet övriga samhället. Styrelsens ledamöter bör dock gemensamt medverka till attutforma UHÄ:s verksamhet och inte se sig som representanter för olikaintressegrupper. Den nuvarande beredningsorganisationen har utsetts avregeringen, vilket inneburit att planeringsberedningarnas ställning iförhållande fill styrelsen varit oklar. Den centrala regleringen av vilkaberedande organ som skall finnas inom UHÄ bör därför upphöra. I fortsättningenbör det ankomma på att besluta vilka beredningsorgan som skallfinnas. Härvid kan en mer flexibel beredningsorganisation än denhittillsvarande övervägas. Utbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer harhittills fastställts av UHÄ. De har med fiden fått en allt mindre styrandefunktion. budgetproposition (prop. 1986/87:100, bil. 10 s. 217)aviserades därför ett uppdrag till UHÄ att utreda för vilka utbildningslinjerutbildningsplanerna skulle kunna slopas. UHÄ har därefter i särskild skrivelseföreslagit att samtliga utbildningsplaner i fortsättningen bör fastställas avden enskilda högskoleenheten. Föredragande statsrådet anser det emellertid motiverat attbibehålla centralt fastställda utbildningsplaner för sådana utbildningar som ärdirekt inriktade mot yrken där det finns olika former av officiellt fastställdlegitimation eller behörighetskrav, dvs. framför allt inom sektorerna förutbildning för vårdyrken och undervisningsyrken. bör i samband medatt en ny allmän utbildningslinje inrättas även ta ställning till deövergripande målen för linjen. För de linjer som redan inrättats och som enligtföreliggande förslag fr.o.m. /89 inte kommer att ha centraltbeslutade utbildningsplaner bör i stället de övergripande målen anges utifråntidigare riksdagsbeslut om inrättande av resp. linje. Vissa ytterligare arbetsuppgifter för UHÄ berörs underavsnittet Forskning och utveckling för högskolans behov i budgetpropositionen(s. 206-207). Där hävdas bl.a. att utbildningens kvalitet endast marginellt kanpåverkas genom centrala beslut. Central reglering av organisation och tillträdehar naturligtvis betydelse, men det är inte sådana yttre faktorer som ensammabestämmer den anda och det engagemang som utmärker arbetet i föreläsningssalar,i seminarierum, i bibliotek, i laboratorier och på kliniker. Uppmärksamhetenbehöver i växande utsträckning riktas mot hela det komplex av organisatoriskaoch ekonomiska förhållanden som bestämmer hur långt de studerande når iriktning mot goda kunskaper, problemlösningsförmåga och självständigt omdöme.UHÄ:s årliga verksamhetsberättelse ger, liksom högskoleenheternas, en god bildav det livliga utvecklingsarbete som pågår lokah. Det är därför viktigt attcentrala insatser på utvecklingsområdet inriktas så att de stöder ochstimulerar de initiativ som tas på lokal nivå. Inom UHÄ finns två program som enligt föredragandestatsråd är av särskilt intresse i detta UbU 1987/88:20 sammanhang,nämligen forskningsprogrammet och personalutbildningsprogrammet. Itre motioner tas frågor upp som rör UHÄ:s arbetsuppgifter m.m., nämligenmotionerna 1987/88:Ub565 (fp) yrkande 18, 1987/88:Ub801 (c) yrkande 15 delvisoch 1987/88:Ub806 (m) yrkande 27 delvis. I de två senare motionerna efterlysesparlamentariska utredningar av högskolans organisafion. Imotion 1987/88:Ub801 sägs att en viktig uppgift för en parlamentarisk utredningbör vara att se över arbetsfördelningen mellan UHÄ och högskolestyrelserna.Utredningen bör också analysera huruvida det är ändamålsenligt att haskilda centrala verk för högskola och ungdomsskola. Enligtmofion 1987/88:Ub806 skall i den begärda översynen ingå en analys av vilkacentrala högskolemyndigheter som skall finnas och vilka förutsättningar somskall gälla för deras verksamhet. En utgångspunkt bör vara stränga krav påenkelhet och effektivitet i myndighetsarbetet. En annan viktig utgångspunkt börvara behovet att skapa en stark verksorganisafion med goda möjligheter attstödja högskolan i dess arbete lokalt och att företräda den i förhållande tillandra samhällssektorer. Enligtmotion 1987/88:Ub565 finns det anledning att påbörja ett mer systematisktarbete för att minska högskoleadministrationen. Ett rimligt mål är att anslagettill UHÄ, som i budgetproposifionen är uppfört med 102,5 milj.kr., under entreårsperiod skall ha minskat . I motionen anges att minskningar bör kunnagöras i samband med övergången fill treåriga anslagsperioder för högskolan.Vidare bör de lokala högskolorna ges ett betydligt större ansvar förantagningen fill högskolan samt för utbildningsplaneringen. UHÄ:sarbetsuppgifter skulle då kunna renodlas mot vad som anses vara verketsframtida huvuduppgift: att ansvara för utvärdering och uppföljning avutbildning och forskning. Dessutom bör UHÄ ha det nafionella ansvaret förinternationaliseringsarbetet. Utskottethar inhämtat att UHÄ redan har påbörjat ett omfattande arbete kring sin nyaroll. Genom ett stort antal seminarier och grupparbeten med såväl externa sominterna deltagare har olika aspekter på den nya rollen diskuterats ochanalyserats. Utskottetanser för sin del att det övergripande syftet att förse högskolan med eneffektiv och väl fungerande central myndighet bäst uppnås genom att nu ge dennamyndighet arbetsro och förtroende att själv utveckla de medel som krävs för attden skall uppfylla de mål som ställs upp för dess verksamhet. Utskottet anseratt det inte bör filisättas någon parlamentarisk utredning för att fastläggabl.a. UHÄ:s arbetsuppgifter, då en sådan skulle fördröja förnyelsearbetet. Vadgäller motion 1987/88:Ub565 yrkande 18 vill utskottet erinra om att dearbetsuppgifter som angivits som skäl för minskning av UHÄ:s organisationsamtliga sammanhänger med frågor som ännu inte haft anledning att taställning till. Utskottet villsammanfattningsvis konstatera att UHÄ behövs därför ~ att det måste finnasett centralt sakkunnigt beredningsorgan för högskolefrågor. - au nationellaavvägningar måste göras, eftersom resurserna är begränsa- UbU 1987/88:20de, - atthögskoleenheternas intressen måste tas till vara gentemot andra samhällssektorer, - aU man kanerbjuda högskoleenheterna speciella tjänster som inte alla enheter har råd ochmöjlighet att ha särskild kompetens för. Utskottet har inga invändningar mot de för UHÄ angivnaarbetsuppgifterna. När det gäller vad som kan åstadkommas med uppföljning ochutvärdering vill utskottet peka på att UHÄ i sin anslagsframställning(1987:10 s. 95) anfört att det förefaller råda dels en övertro påvad man kan åstadkomma med utvärdering, dels en underskattning avsvårigheterna. Avslutningsvis framhåller UHÄ beträffande det framtida arbetetmed uppföljning och utvärdering av högskolan följande: "Resultatet avuppföljning och utvärdering skall kunna ingå som en deli beslutsunderlag påolika nivåer. Hur detta skall åstadkommas i praktiken måste få utprövas ochutvecklas i och med övergången till nya styrformer och treåriga anslags-ochbudgetcykler" (s. 107). Utskottet delar UHÄ:s bedömning att omställningentill denna delvis nya verksamhet kommer att ställa stora krav på UHÄ den närmastetiden. Med det anförda föreslår utskottet att utanerinran lägger till handlingarna vad som anförts i budgetpropositionen i dettaärende och avslår motionerna 1987/88:Ub565 yrkaride 18, 1987/88:Ub801 yrkande15 delvis och 1987/88:Ub806 yrkande 27 delvis. Enligt motion 1987/88:Ub682 (c, m, fp, vpk) ärbudgetpropositionen i vad gäller grundläggande högskoleutbildning och forskning(prop. 1987/88:100, bil. 10 s. 203-349) mycket svår att läsa, eftersom debelopp som uppgivits av UHÄ och de belopp som regeringen föreslår för resp.anslag inte anges i samma kostnadsläge. Basen för anslaget, dvs. 1987/88 årsanslag, anges nämligen av UHÄ i föregående budgetpropositions kostnadsläge.Detta förfarande, som är helt i enlighet med regeringens budgetanvisningar, gördet nästan omöjligt för alla läsare - riksdagsmän, högskoleadministratörer ochandra - att direkt utläsa eventuella skillnader mellan myndighetens ochregeringens förslag och än mindre storleken av dessa skillnader. Det är t.o.m.svårt att räkna ut eventuella avvikelser, då de procenttal som regeringenanvänt för löneomräkning av anslagen inte uppges någonstans. För att möjliggöraen öppen diskussion om en rimlig pris- och löneomräkning av anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning och forskning fordras att regeringen tydligtoch klart redovisar hur beräkningen har gjorts för varje anslag. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. LItskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Det är en för universitet och högskolor viktig fråga somtas upp i motionen. Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget attberörda anslag på , riksstaten redovisas för på ett sätt som gör detmöjligt att meningsfullt diskutera pris- och löneomräkningsfrågorna. Enhögskoleenhets ekonomiska situation bestäms i mycket främst genom deanslagsökning- ar ettvisst år som föranleds av pris- och löneomräkningen, eftersom dessa UbU1987/88:20 belopp som regel är avsevärt högre än de anslagsförändringar somgörs på andra grunder. I fortsättningen bör därför enligt utskottetsuppfattning eventuella avvikelser från UHÄ:s förslag till pris- ochlöneomräkningar redovisas och kommenteras och det beräknade beloppet för pris-och löneomräkning anges för varje anslagspost. En sådan redovisning ärspeciellt angelägen för högskolan som har ett anslagssystem där anslagen rymmer' olika kostnadsslag och där medel fill lönekostnader anvisas uhder reservationsanslag.Anslagen till forskningsråden bör behandlas på motsvarande sätt. Vad utskottethär anfört om en öppen redovisning av pris- och löneomräkningen för anslagentill grundläggande högskoleutbildning och forskning bör med anledningav motion 1987/88:Ub682 som sin mening ge regeringen till känna. Balansen mellan grundläggande högskoleutbildning och.forskning I anslutning till proposition 1986/87:80 om forskningbehandlade utskottet under föregående sambandet mellan kvalitet iutbildningsväsendet och kvalitet i forskningen (UbU 1986/87:26 s. 13-14). I två motioner väckta under innevarande , nämligen1987/ 88: UbSOl (c) yrkande 14 och 1987/88: Ub806 (m) yrkande 25 delvis,hemställs åter om ett uttalande om att kvaliteten i den grundläggande högskoleutbildningenbör förbättras. Motionärerna anser att denna utbildning har fått stå tillbakavid de senaste årens stora satsningar på forskningen. Balansen mellan dengrundläggande högskoleutbildningen och forskningen bör därför återställas,bl.a. med tanke på att en försämradkvalitet i den grundläggandehögskoleutbildningen påverkar kvaliteten i forskningen. Enligt motion1987/88:Ub801 bör särskilda program utarbetas för hur högskoleutbildningenskvalitet skall höjas. Utskottet kunde föregående år konstatera att utskottetdelar den i motionerna uttryckta uppfattningen om sambandet mellan kvaliteten i forskningen och kvaliteten i grundutbildningen (UbU 1986/87:26 s. 13-14). Utskottet fann också att det i forskningspropositionen 1986/87:80 gavs uttryck för samma grundinställning, nämligen att det är nödvändigt att ha en helhetssyn på forskning och utbildning. Huvuddelen av grundforskningen bedrivs vid institutioner inom högskolan parallellt med grundläggande högskoleutbildning och med samma personer i stor utsträckning engagerade inom båda verksamhetsområdena. Därför medför förstärkningar inom forskning och forskarutbildning - av det slag som gjordes vid föregående - en kvalitetshöjning också av den grundläggande högskoleutbild ningen. I årets budgetproposition har satsningen på den grundläggande högskoleutbildningen sin tyngdpunkt i en utbyggnad av de mindre och medelstora högskolorna. Där har de tidigare satsningarna på forskningen inte haft samma betydelse för utbildningens kvalitet som de haft vid universitet och högskolor med fasta forskningsresurser. ' Utskottet vill i sammanhanget erinra om att arbete förnärvarande pågår inom med frågor öm högskolans anslags- och styrsystem. 1' 1987/88.14 saml. sambandmed en redovisning budgetproposition av detta arbete UbU 1987/88:20uttalade chefen för att treåriga planeringsperioder avdet slag som tillämpas för forskning bör införas även för den grundläggandehögskoleutbildningen. Något uttalande om införande av särskilda program förutvecklingen av anslagen till grundutbildningen bör enligt utskottetsuppfattning inte göras . Mot bakgrund av det anförda är det enligt utskottetsmening inte heller, nödvändigt med något särskilt uttalande från riksdagenssida om vikten av att det råder en balans mellan satsningarna på grundläggandehögskoleutbildning och forskning. bör därför avslå motionerna1987/88:Ub801 yrkande 14 och 1987/88:Ub806 yrkande 25 delvis. Utbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna Den regionalpolitiska betydelsen samt inriktningen avutbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna behandlas i fem motionerväckta under allmänna motionstiden samt i två motioner väckta med anledning avproposition 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland.