bet · GB01BoU6 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta anges dessutom i viss mån kunna neutralisera deinneboende koncentrationstendenserna i det nuvarande systemet. Imofionerna Bo29 (s), Bo32 (fp) och Bo33 (c) uppmärksammas det förhållandet attregeringens förslag till ortskoefficienter innebär att de två kommunerna Tierpoch i län får en lägre ortskoefficient än övriga kommuner ilänet. Enligt motionärerna år dock byggkostnader och arbetsmarknad lika förlänet i sin helhet, och de förordar därför att även de två aktulla kommunernaskall få samma ortskoefficient som övriga kommuner i lånet. Närdet gäller frågan om beaktande av regionala kostnadsskillnader vid beräkning avlåne- och räntebidragsunderlag gör bostadsutskottet för sin del följandebedömning. Utskottetdelar bostadsministerns uppfattning att de regionala skillnaderna ibostadsbyggandet är så stora att beräknade byggkostnader och byggherrekostnaderäven behöver justeras med hänsyn hårtill. Angränsande områden bör sålångt möjligt behandlas på ett sådant sätt att inte förutsättningarna förlikvärdiga upphandlingar rubbas. att dettamål skall nås är att systemet får en sådan utformning att orter eller BoU1987/88:6 regioner som har en gemensam byggarbetsmarknad behandlas på ettlikvärdigt sätt. Utskottet delar sålunda propositionens syn på dessa frågor. Den av regeringen förordade ordningen, som innebär attortskoefficienter fastställs för grupper av kommuner sammanförda i A-regioner,torde enligt utskottets mening kunna svara mot dessa krav. bör enligtutskottets mening beaktas att indelningen i A-regioner numera endast är en avstatistiska centralbyrån (SCB) gjord sammanföring av landets kommuner istatistiska redovisningsenheter. Indelningen i A-regioner utgör sålunda intenågon officiell administrativ indelning. Enligt vad utskottet erfarit harindelningen i A-regioner inte heller setts över , då den nuvarandeindelningen kom fill stånd. En förutsättning för att A-regionerna skall kunnaanvändas för att beakta de regionala kostnadsskillnaderna är enligt bostadsutskottetsmening mot bakgrund härav att indelningen i A-regioner ses över. I dettasammanhang bör även kunna övervägas möjligheten att använda också andraindelningsgrunder - t.ex. kommuner - för fastställandet av ortskoefficienter. Med beaktande av vad som anförts ovan bör enligtutskottets mening ortskoefficienter kunna fastställas i huvudsak i enlighet medregeringens förslag. I fråga om de båda kommunerna bördock den ändringen göras att dessa kommuner ges samma koefficient som övrigakommuner i län. Vad utskottet nu med anledning av regeringens förslag ochmotionerna Bo29 (s), Bo32 (fp) och Bo33 (c) anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attmotionerna Bo31 (fp) yrkande 5 och Bo34 (c) yrkande 2 avstyrks. 3.4 Kostnadsprövningen vid den statligabostadslångivningen Införandet av den s.k. räntebidragstrappan hadesom ett väsentligt syfte att tillföra subventionssystemet ett automatisktverkande kostnadsdämpande element. 1 anslutning härtill uttalades också attdet minskade statliga stödet till överkostnader innebar att det fannsförutsättningar för att utvidga utrymmet för länsbostadsnämndernas prövning.Nämnderna skulle sålunda i större utsträckning kunna beakta bl.a.kvalitetsfrågor och de särskilda förhållandena i det enskilda byggnadsobjektet.Enligt bostadsministern har det dock i den praktiska tillämpningen uppkommittveksamhet om innebörden av kostnadsprövningen i denna del. För att undanröjadenna tveksamhet förordar bostadsministern att anknytningen av prövningen tillde s.k. överkostnaderna bör slopas. Kostnadsprövningen bör sålunda entydigtavse frågan om kostnaderna för ett byggnadsprojekt är skäliga med hänsyn fillproduktionsförhållandena och projektets allmänna kvalitet. Bostadsministernaviserar också sin avsikt att återkomma till regeringen med förslag tillnödvändiga författningsändringar. Med hänvisning till förslaget om schabloniseradlåneberäkning och minskade räntebidrag förordas i motion Bo31 (fp) yrkande 3att kostnadsprövningen vid långivningen skall lättas upp ytterligare.Samtidigt förordas att byggherren skall ges ett ökat ansvar förkostnadskontrollen. motionärerna skullehärigenom bl.a. detaljstyrningen begränsas och ansvars- BoU 1987/88:6fördelningen mellan stat och byggherre göras klarare. Utskottethar ovan avstyrkt förslaget i mofion Bo31 (fp) i vad avser en schabloniseradlåneberäkning och minskade räntebidrag. Utskottet kan mot bakgrund härav inteheller ställa sig bakom det härtill kopplade förslaget om ytterligare lättnaderi kostnadsprövningen vid den statliga långivningen. Motion Bo31 (fp) yrkande 3avstyrks. 1 sammanhanget vill dock utskottet erinra om att bostadsministerngenom det nu föreliggande förslaget förordar att kostnadsprövningen vid denstatliga långivningen skall begränsas till att entydigt avse frågan omkostnaderna för det enskilda byggnadsprojektet är skäliga med hänsyn fillproduktionsförhållandena och till projektets allmänna kvalitet. Genomförslaget i propositionen har sålunda vad som föreslås i motion Bo31 (fp)yrkande 3 i inte ringa grad redan tillgodosetts. 3.5 Ingångsvärdet vid ombyggnad Föratt få en bättre överensstämmelse i finansieringsförutsättningarna mellanstatsbelånade ny- och ombyggnader infördes möjligheten att vidombyggnader av hyres- och bostadsrättshus inräkna inte bara godkändombyggnadskostnad utan också markvärdet i låneunderlaget för bostadslån. Dettavärde - ingångsvärdet - får räknas in i låneunderlaget under förutsättning attansökan om bostadslån för ombyggnad görs efter det att sökanden harförvärvat huset. Ingångsvärdet beräknas schablonmässigt och grundas på detlägsta av följande belopp, nämligen av den godkända ombyggnadskostnaden,köpeskillingen eller summan av markbeloppen för en motsvarande nybyggnad. Denovan nämnda arbetsgruppen har föreslagit att den schablonmässigasubventioneringen av ingångsvärden vid ombyggnad av hyres- och bostadsrättshusskall slopas helt. Enligtbostadsministern finns i likhet med vad som gäller för lägestilläggen en riskför att ingångsvärdebelåningen kan driva upp priserna på hus som skall byggasom. Som redovisats ovan motiverades införandet av ingångsvärdebelåningen av ensträvan att hindra att det subventionsmässigt blev förmånligare att riva ochbygga nytt i stället för att bygga om. Enligt bostadsministern är dockombyggnader numera sällan av en sådan karaktär att rivning är ett faktisktalternativ till ombyggnad. Med hänvisning härfill och till den förordadegenerella höjningen av beloppen för beräkning av byggkostnaderna vid nybyggnad,som även får effekt vid ombyggnad, anser bostadsministern att subventioneringenkan begränsas. Enligtregeringsförslaget bör räntebidrag och lån som avser ingångsvärdet grundas på det lägsta av följande belopp, nämligen av ombyggnadskostnaden, köpeskillingen eller av summan av markbelop pen för en motsvarande nybyggnad. Med markbelopp avses fr.o.m. det tomtbelopp och de takbelopp som gäller för kommunen i fråga om exploateringskostnader och kostnader för vatten och avlopp enligt det ovan redovisade förslaget (avsnitt 3.2.2). kommer därmed även lägestilläggen att ingå i markbeloppen. De nya reglerna bör enligt förslaget fillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslån 11 Även i ärenden i vilka beslut meddelas BoU1987/88:6 men efter skall det justeradeingångsvärdet tillämpas i de fall den lånesökande godtar detta för att fåberäkna byggkostnaderna enligt den förhöjda nivå som regeringenföreslår. Regeringsförslaget i vad avser ingångsvärdet vid ombyggnadhar inte mött genmäle i motioner eller annorstädes. Förslaget tillstyrks avutskottet. 1 anslutning härtill vill dock utskottet aktualiserafrågan om övergångsbestämmelsernas utformning. Enligt bostadsutskottets meningbör de nuvarande bestämmelserna kunna tillämpas även efter utgången av år1987, om den lånesökande så begär, i de ärenden där ansökan om lån inkommittill kommunen eller där förhandlingar medorganisation av hyresgäster beträffande ombyggnaden har avslutats senast dettadatum. Vad utskottet i denna del anfört bör som sin mening geregeringen till känna. 3.6 Schabloner för amortering av underliggande kredit vidberäkning av räntebidrag m.m. Beräkningen av räntebidraget för ränta på underliggandekredit görs med utgångspunkt i faktisk skuld och därmed också faktiskaamorteringar på lånen. Enligt bostadsministern har dock avregleringen avbostadsmarknaden medfört en stark ökning av antalet varianter avamorteringsvillkor för underliggande kredit. har också motbakgrund härav i en skrivelse till regeringen hemställt om att få användaschabloner för amorteringar på underhggande kredit vid beräkning avräntebidrag. Enligt bostadsministerns mening bör beräkningarna av räntebidragförenklas så långt det är möjligt inom ramen för bidragens syfte. En ordningbör enligt hans mening därför införas som innebär att schabloner för amorteringpå underliggande kredit används vid beräkning av räntebidrag. Den förordade ordningen med amorteringsschabloner föreslåsfå följande utformning. Amorteringen av underliggande kredit förutsätts skeenligt en , serielåneprincip. Lånetiden bestäms vid nybyggnad till förflerbostadshus och till för småhus. Vid ombyggnad görs en anpassning avlånetiden med hänsyn tagen till åtgärdernas omfattning och varaktighet. Ävenäldre lån förs över till det nya systemet. Förslaget innebär att räntebidragfortsättningsvis kommer att beräknas utan hånsyn till de faktiska amorteringarnapå lånet. Extra amorteringar utöver vad som följer av lånevillkoren skall dockbeaktas. 1 mofion Bo34 (c) riktas kritik mot att inte någon klarbild ges av effekterna för låntagarna av den förordade ordningen medamorteringsschabloner för underliggande kredit vid beräkning av räntebidrag.Enligt motionärerna innebär förslaget bl.a. att den som väljer att göra extraamorteringar försämrar villkoren för räntebidraget. Med hänvisninghärtill förordas i motionens yrkande 3 att schablonen skall baseras på en amorteringstidav för såväl flerbostadshus som småhus. Som framhålls i regeringens förslag finns det enlång rad olika planer för amortering av underliggande kredit. är skillnaderna mellan dessa olika amorteringsplaner oftast ganska små. För att förenkla beräkning- j2 arna avräntebidrag bör det således vara möjligt att i enlighet med BoU 1987/88:6 regeringsförslagetanvända schabloner för amortering på underliggande kredit vidberäkning av låneunderlag. LItskottet har inte någon annan erinran mot deprinciper för fastställandet av dessa schabloner som redovisas av bostadsministernän att beräkningarna bör baseras på en lånetid av för hyres- ochbostadsrättshus och på en lånetid av för egnahem och inte baseras påen uppdelning i flerbostadshus resp. småhus. De förordade lånetiderna motsvarar de faktiska amorteringstidersom tillämpas av bottenlångivarna. sålundainte ställa sig bakom förslaget i motion Bo34 (c) yrkande 3 om att beräkningarnaskall grundas på en 50-årig amorteringstid också för lån till Vad i regeringsförslaget i övrigt anförts har inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Förslaget i dennadel bör läggas till handlingarna. 1. beträffandelånesystemets utformning attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Bo30,1987/88:Bo31 yrkande 1 samt1987/88:Bo34 yrkande 1, 2. beträffandeberäkning av byggkostnader m.m. attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Bo31 yrkande 2 lägger propositionen tillhandlingarna, attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Bo31 yrkande 4 lägger propositionen tillhandlingarna, 4. beträffandebeaktande av regionala kostnadsskillnader attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1987/88:Bo29,1987/88:Bo32 och 1987/88:Bo33 samt med avslag på motionerna 1987/88:Bo31yrkande 5 och 1987/88:Bo34 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Bo31 yrkande 3 lägger propositionen tillhandlingarna, 6. beträffandeingångsvärdet vid ombyggnad att bifaller regeringens förslag, 7. beträffandeövergångsbestämmelsernas utformning attriksdagen med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 8. beträffandeschabloner för amortering attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med avslag på motion1987/88:Bo34 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 9.beträffande regeringsförslaget i övrigt BoU 1987/88:6 att lägger propositionen till handlingarna. Närvarande: (), (), Maj-LisLandberg (s), (), (), Eriing (), PerOlof (), (), (), (), (), Berfil (), (),() och (vpk). Lånesystemets utformning (mom. 1) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "delar" och slutar med "iregeringskansliet" bort ha följande lydelse: Bostadssektorn är den mest genomreglerade av vårasamhällssektorer. Inte minst utgör dagens bostadsfinansieringssysterri ettslående exempel härpå. Som anförs i mofion Bo30 (m) år det nuvarandefinansieringssystemet så krångligt och svåröverskådligt att det i sig hartvingat fram en omfattande central, regional och lokal byråkrafi. Systemet hardessutom lett till att dagens bostadsproduktion styrs av vad som är optimaltbelåningsbart och inte av bostadskonsumenternas krav och önskemål. Det finnssålunda ett stort och uppenbart behov av att fillskapa ett nyttbostadsfinansieringssystem som ger utrymmeför de boendes önskemål och denverkliga bostadsefterfrågan som finns och som dessutom möjliggör en minskadbyråkrati. Det är enligt utskottets mening mot bakgrund av det nuanförda förvånande att regeringen med sitt nu föreliggande förslag valt attföreslå endast marginella förändringar inom ramen för dagens system. mening borde i stället den omfattande kritiken mot systemet somsådant ha lett regeringen fill slutsatsen att i grunden nya låneregler behöverutarbetas. Med hänvisning fill det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening införas ett nytt låne- och räntebidragssystem ienlighet med förslaget i motion Bo30 (m). Det förordade systemet bör i korthetutformas enligt följande. Räntebidragsberättigat bostadslån skall utgå i form av ettenhetslån per lägenhet. Utgångspunkten bör vara en lägenhet om t.ex. 75 m. För lägenheter med mindre yta reduceras lånebeloppet och för större lägenheter ökas beloppet upp fill en viss största lägenhetsyta. Om produktionskostna den för lägenheten överstiger vad som täcks av det förordade enhetslånet får denna kostnad finansieras med lån fill normal marknadsränta. Lånesystemet bör i princip inte heller innehålla något moment av kostnadskontroll. byggande bör i stället gesfrihet att anpassa bostäderna till bostadskonsumen- BoU 1987/88:6 temasönskemål och till den efterfrågan som finns. Den enda begränsningen i systemetutgörs av att byggobjektets kreditvärdighet inte får riskeras. Genomatt införa det nu förordade lånesystemet skapas inte baraförutsättningar fören större valfrihet för de boende. Systemet gör det dessutom möjligt att igrunden förändra hela låneadministrationen. Den lånehantering m.m. som i dagligger på bostadsverket skulle kunna föras över till de sedvanligakreditinsfituten. Dagens komplicerade och omståndiga låneförfarande skulledärmed kunna ersättas av en normal kreditprövning. med anslutning till motion Bo30 (m) nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna delinnebär att det inte finns anledning att i detalj penetrera de marginellaförslag fill förenklingar som regeringen lagt fram i den nu behandladeproposifionen. Förslagen i motionerna Bo31 (fp) yrkande 1 och Bo34 (c) yrkande1 är därmed i allt väsentligt tillgodosedda. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande lånesystemets utformning att medanledning av motion 1987/88:Bo30 och med avslag på mofionerna 1987/88:Bo31yrkande 1 samt 1987/88:Bo34 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Lånesystemets utformning (mom. 1) ErlingBager och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Bostadsutskottetdelar" och slutar med "i " bort ha följandelydelse: Somframhålls i motion Bo31 (fp) måste målet för bostadspolitiken vara en välfungerande bostadsmarknad baserad på de boendes önskemål och med stor valfrihetbl.a. i fråga om lägenhetstyper och upplåtelseformer. nödgasutskottet konstatera att de främsta inslagen i dagens bostadspolitik intebaseras på valfrihet utan på regleringar och omfattande subventioner. Inteminst det nuvarande låne- och räntebidragssystemet utgör ett slående exempelhärpå. Deomfattande subventionerna till bostadssektorn har bidragit till att bostadsproduktionenpå ett godtyckligt sätt har styrts mot vissa bostadstyper och upplåtelseformer.Subventionernas utformning bidrar dessutom till att pressa upp byggkostnaderna.Samtidigt utgör naturligtvis subventionerna en hård belastning på statsbudgeten,och de bidrar därmed till att upprätthålla ett oacceptabelt skattetryck. Tvärtemotvad som ibland påstås har inte dagens bostadssubventioner någon positivfördelningseffekt. Det har påvisats att de är förhållandevis jämnt fördelade påolika typer av inkomsttagare. Däremot bidrar de enligt bostadsutskottets meningtill att försämra de regionala obalanserna i landet genom att sårskiltomfattande subventioner utgår till de expansiva tätorterna och då inte minsttill storstadsområdena. Detta faktum medför en helt oacceptabel omfördelning avresurser från glesbygd till tätort. Enligt bostadsutskottets mening är detta enalltför sällan, för att inte säga aldrig, uppmärksammad svaghet i det nuvarandesubventionssystemet. Med hänvisning till det ovan anförda bör "enligtbostadsutskottets mening BoU 1987/88:6 bostadssubventionerna minskas ochåtgärder vidtas för att åstadkomma ett mindre komplicerat och mindre styrandelåne- och räntebidragssystem i enlighet med vad som föreslås i motion Bo31(fp). Som en naturlig del i en sådan reform ingår minskade räntebidrag och enstarkt förenklad låneberåk-ning. 'Vad utskottet nu med anledning äv motion Bo31 (fp)yrkande 1 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Förslägen i motionerna Bo30 (m) och Bo34 (c) yrkande 1 är därmed i alltväsentligt tillgodosedda. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande lånesystemets utformningatt med anledning av motion 1987/88:Bo31 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1987/88:Bo30 samt 1987/88:Bo34 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Lånesystemets utformning (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "delar" och slutar med "iregeringskansliet" bort ha följande lydelse: Den grundläggande målsättningen för bostadspolitiken måsteenligt bostadsutskottets mening vara att skapa förutsättningar för att allaskall kunna få en bostad till rimlig kostnad i en god miljö. Engrundförutsättning för att detta mål skall kunna nås är attbostadsfinansieringssystemet ges en ändamålsenlig utformning. I enlighet medvad som förordas i motion Bo34 (c) innebär detta att finansieringssystemet börinnefatta - förenklade ochmer lätthanterliga villkor för bostadslån, - rättvisavillkor för hela landet vid nyproduktion av bostäder, - möjlighet attminska statens subventioner, - förutsättningarför en mer balanserad prisutveckling på bostäder i koncentrationsorter samt Mot bakgrund av de övergripande krav som enligtbostadsutskottets mening bör ställas på bostadsfinansieringssystemet kanutskottet konstatera att dagens system i väsentliga avseenden inte fyller dessakrav. Åtgärder måste sålunda vidtas för att bl.a. åstadkomma förenklingar ochkostnadsbesparingar i dagens system. Utskottet kan mot bakgrund härav anslutasig fill förslaget i mofion Bo34 (c) yrkande 1 om införande av ett nyttlånesystem. Som redovisas i motionen bör systemet, för att skapa mer likartadeekonomiska förutsättningar för bostadsproduktionen, ges följande huvudsakligautformning. Systemet bör bygga på en generell schablon förbyggkostnaderna baserad på den genomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter bostadsyta för en normalstor lägenhet. Hänsyn skall dessutom kunna tas till bostadens kvalitet och funktion. Även om lägenhetens yta och standard resulterar i en- dyrare produktion skall lån kunna utgå. Den merkostnad som uppkommer utöver den schablonmässigt beräknade får dock finansieras på den normala 15 kreditmarknaden.För att motverka kostnadsökningar i byggproduktionen BoU 1987/88:6 börräntebidragen strikt kopplas fill låneunderlaget för det statliga lånet. Tillskillnad från i dagens system bör sålunda inte räntebidrag utgå för kostnadersom överstiger av låneunderlaget. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo34 (c) yrkande1 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förslagen imotionerna Bo30 (m) och Bo31 (fp) yrkande 1 är därmed i allt väsentligttillgodosedda. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffandelånesystemets utformning attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Bo34 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1987/88:Bo30 samt 1987/88:Bo31 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Beräkning av byggkostnader m.m. (mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Det förslag" och på s. 7 slutar med "av räntebidragen"bort ha följande lydelse: I enlighet med förslaget i motion Bo31 (fp) börbostadssubventionerna minskas och åtgärder vidtas för att åstadkomma ett mindrekomplicerat och mindre styrande låne- och räntebidragssystem. Utskottet harockså anslutit sig till förslag i samma motion med denna inriktning. Samtidigtkan utskottet konstatera att de förslag till förändringar i lånesystemet somregeringen lagt fram i väsentliga avseenden inte svarar mot dessa grundläggandekrav. Sålunda innebär förslaget i vad avser beräkningen av byggkostnader såvälökade statsfinansiella utgifter som ett bibehållande av nuvarande kompliceradeberäkningsmetod. Regeringens förslag bör därför avvisas i denna del. Med anslutning till vad som i mofion Bo31 (fp) anförts böri stället införas ett lånesystem som innebår en ökad schablonisering ochminskade räntebidrag. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo31 (fp)yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandeberäkning av byggkostnader m.m. attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Bo31 yrkande 2 och med avslag påregeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Lägestilläggen (mom. 3) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "kan" och slutar med "4 avstyrks"bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetdelar bostadsministerns principiella uppfattning att lå- ' gestilläggenbör slopas. Subventioner av så uppenbart prisdrivande art bör naturligtvisinte ingå i ett framtida bostadslånesystem. motionBo31 (fp) bör de som åtnjuter förmånen av att deras bostad har ett frånolika utgångspunkter attraktivt läge också svara för kostnaderna härför. Någonsubventionering av denna typ av förmåner bör således inte före- BoU1987/88:6 komma. Som framhålls i motion Bo31 (fp) har vi en starkefterfrågan på - bostäder i centrala lägen och en härav följande tydligöverhettning. Något skäl att i denna situation företa en stegvis avveckling avlägestilläggen i enlighet med vad regeringen förordar finns enligtbostadsutskottets mening . Utskottet kan för sin del dessutom notera attdet av arbetsgruppen framlagda förslaget också innebär att en avveckling börkomma till stånd . Enligt bostadsutskottets mening talar de nuanförda skälen för att lägestilläggen bör slopas redan fr.o.m. den 1 januari1988 i enlighet med förslaget i motion Bo31 (fp) yrkande 4. Vad utskottet idenna del anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: