bet · GB01JoU16 · 1987-12-31 00:00:00 — om skördeskadeskydd (prop. 1987/88:74) 1betänkandet behandlas eii proposition med förslag rörande vissa frågor om detframtida skördeskadeskyddeti Utskottettillstyrker i propositionen framlagda lagförslag som bl.a. innebär attregeringen får överiämna till en särskild stiftelse. Stiftelsen , att besluta i ärenden om skördeskadeskydd. Förslagen innebär ävenvissa ändringar i sekretesslagen (1980:100). Vidareföreslår utskottet att godkänner vad i propositionen förordats om detframtida skördeskadeskyddet. Till betänkandet fogas ettsärskilt yttrande (fp). Regeringen() har i proposition 1987/88:74 föreslagit riksdagendels att anta förslag till 1. lag om beslutanderätt förStiftelsen skördeskadeskydd, 2. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), dels att 3. godkännavad i propositioneri förordats om det framtida skördeskade skyddet. Lagförslagen är avföljande lydelse: I 1987/88. 16saml: Nr 16 1 Förslagtill ,:,;,, L-i: .,.,?--. t:'. . '-rvJoU1987/88:16 Lag om beslutanderätt för Stiftelsen f. :'. -'I : : '=;;!. ';:/ i-- >;-':. § Regeringen får"överlämna till Stiftelsen skördeskadeskyddatt besluta i ärenden om skördeskadeskydd. 2 §Statistiska centralbyrån skall till Stiftelsen skördeska deskydd lämna ut sådana uppgifter som behövs för handläggning av ären den om skördeskadeskydd. Dennalag träder i kraft . Densom hos Stiftelsen skördeskadeskydd har tagit befattning med en fråga som avses. i l§ får inte obehörigen röja.eller utnyttja vad han därvid har erfarit om affärs- eller driftsförhållanden hos enskild. 2 Förslagtill JoU 1987/88:16 Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs aU 9 kap. 4§och bilagan till sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 4§ . Sekretess gäller i sådan särskildverksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik samt, i denutsträckning regeringen föreskriver det, i annan därmed jämförbar undersökning,som utförs av myndighet, för uppgift som avser enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Uppgift iföretagsregister, uppgift som avser avliden, uppgift som behövs förforskningsändamål, uppgift som avser personal- och lönestatistik och uppgift,som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbartförhållande är direkt hänför-1ig till den enskilde, får dock lämnas ut, om delstår klart alt uppgiften kan röjas ulan alt den som uppgiften rör eller någonhonom närslående lider skada eller men. Utan hinder av sekretessen fåruppgift lämnas enligt vad som föreskrivs i lag om beslutanderätt I ärenden omskördeskadeskydd. I fråga om uppgift i allmänhandling gäller sekretessen i högst , såvitt angår uppgift omenskilds personliga förhållanden, och annars i högst . I enlighet med vad som anges i 1kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt alt ta delav handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hosnågot av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angivenverksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisningtill numret i () på den författning med stöd avvilken verksamheten har uppdragils åt organet. Stiftelsen statligt stöd i form av stipendier betsfonden (SFS 1976: 1046) Stiftelserna , prövning av anställnings- och ar- Riksutställningar, in- betsvillkoroch andra frågor som ternalionella fredsforskningsinsli- rörstatligt reglerad anställning hos tut (), Tekniska mu- stiftelsen(SFS 1976: 1046) ' Lagen omtryckt 1985: 1059. Mednuvarande lydelse avses i prop. 1986/87: 151 föreslagen lydelse. 1* 1987/88. Riksutställningar,internationella fredsforskningsinstitut (), och statligt stöd i form av stipendier (SFS 1976:1046) prövning av ärenden om skördeskadeskydd (SFS 1988:00) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statiigt reglerad anställning hos stiftelsen (SFS 1976: 1046) Denna lag träder i kraft, i frågaom 9 kap. 4 § , och i övrigt . Motioner JoU 1987/88:16 Motion väckt under allmänna motionstiden : 1987/88:Jo261 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbrukets skördeskadeskydd. Ett yrkande i ovannämnda motion om införande av ettskördeskadekonto (motion 1987/88:Sk449) har hänvisats till skatteutskottel. Motion väckt med anledning av propositionen: 1987/8S:Jo3 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att som en tredje paragraf i Lag ombeslutanderäll för StiftelsenLantbrukarnas skördeskadeskydd tillägga: § 3 "Skyddet är ett individuellttotalskydd och är öppet för alla jordbrukare med mer än 5,0 ha åker, oavsettorganisationstillhörighet." Mellan företrädare för regeringen och Lantbrukarnasförhandlingsdelegation träffades enprincipöverenskommelse om att () skall övertahuvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskydd. En för staten och LRF gemensam arbetsgrupp har därefterhaft i uppdrag att närmare utreda och lämna förslag till utformning av det nyaskyddet. Arbetsgruppen lade fram ett sådant förslag.Förslaget innehåller också en överenskornmelse mellan staten och LRF. I proposition 1986/87:146 om reglering av priserna påjordbruksprodukter m.m, togs bl.a. frågan om del framtida skördeskadeskyddetupp. Regeringen förordade i propositionen att LRF skulle vara huvudman för ettnytt skördeskadeskydd års skörd och hemställde om godkännandei denna del. beslutade i enlighet med hemställan (JoU 1986/87:26,rskr. som regeringen förelade frågan omhuvudmannaskapet uttalades alt flera av de frågor som behandlades iöverenskommelsen var av den arten att måste besluta i ärendet innanen överföring kunde ske. Förslag i de olika frågor som fordrade riksdagensställningstagande skulle utarbetas och föreläggas senast hösten 1987.Under hösten har förnyade överläggningar ägt rum mellan företrädare förregeringen och LRF. I förevarande proposition återkommer jordbruksministern nutill frågan om det framtida skördeskadeskyddet. Allmännautgångspunkter JoU 1987/88:16 Nuvarande skördeskadeskydd infördes . Syftet är attge jordbruksföretagen ett skäligt ekonomiskt skydd mot förluster på grund avskördeskador. Skördeskadeskyddet har sedan tillkomsten utsatts förkritik från i första hand enskilda jordbrukare eller grupper av jordbrukare.Även om vissa förändringar har genomförts i skyddet har jordbrukarnasmöjligheter att påverka skyddets utformning ansetts vara alltför begränsade.Mot den bakgrunden har det varit angeläget för jordbrukarna att själva fåöverta ansvaret för administrationen, finansieringen och den närmareutformningen av skyddet. har också, som tidigare nämnts, godkänt atthuvudmannaskapet för skyddet överförs till LRF. Genom en sådan överföring gesjordbruket frihet att utforma ett lämpligt skördeskadeskydd. måste emellertid beaktas de allvarligaåterverkningar som stora skördeskador av typen naturkatastrof kan få. Sådanaskador kan staten inle frånsäga sig ansvaret för. Staten bör följaktligen enligt jordbruksministern ha kvarett övergripande ansvar för katastrofartade skador på skörden. Överenskommelsenmed LRF innebär också att staten även i fortsättningen skall ha ettövergripande ansvar vid skördeskador av naturkatastrofkaraklär som drabbarstora områden. Dessutom bör emellertid staten även i fråga om skyddet iövrigt, dvs. till de delar huvudmannaskapet överföres på LRF, försäkra sig omatt vissa grundläggande krav på del framtida skyddels utformning uppfylls. Idet följande behandlas dessa frågor och frågan om administration och finansieringav skyddet. Den med LRF träffade överenskommelsen innebär attjordbruksnäringen själv utifrån vissa utgångspunkter skall svara förutformningen av skyddet. I överenskommelsen med LRF här således vissariktlinjer för skyddet angivits. Dessa innebär enligt överenskommelsen bl.a.att skyddet väsentligen är ett individuellt totalskydd och att det är öppet föralla jordbrukare med mer än 5,0 ha åker. Väsentliga ändringar får enligtöverenskommelsen inte göras ulan regeringens medgivande. För information lämnas i propositionen enredogörelse för huvuddragen i del system som LRF avser att tillämpa: Som skadeområden avgränsas de geografiska områdendär totalskador har större omfattning. Endast inom dessa skadeområden skallersättning kunna utgå. Jordbrukare får inom sådana områden anmäla arealer därskörden inte kan bärgas eller skadorna på skörden i fält är sådana att skördenmåste kasseras. Skyddet gäller inte partiella skador och normall inte helleruivintringsskador och osådda arealer. Beräkningen av skördeersättningen sker individuellt förvarje företag. Vid beräkning av skordeskadan utgår man från lolalskadad arealoch normskör-devärdet i området för den aktuella grödan. som odlaspå företagel beaktas inle. Ersättningen beräknas som skördeska- JoU1987/88:16 dan på lolalskadad areal minskad med en självrisk beräknad pågårdens totala normskördevärde. Viss minimistorlek på utbetald ersättning kan kommaatt bestämmas. En självrisk på skall tillämpas. Självrisken kanbehöva vara olika stor i olika områden beroende på hur stor sannolikheten förtotalskador är. Även individuella variationer kan ifrågakomma. I motion Jo3 av m.fl. (fp) understryks detangelägna i att skyddet verkligen blir tillgängligt för alla jordbrukare medmer än 5 ha åker. Enligt motionen bör del framgå av lagtexten att skyddet äröppet för alla jordbrukare med angivet markinnehav, oavsett derasorganisationstillhörighet. Utskottet vill framhålla att de uttalanden som görs ipropositionen inte ger utrymme för någon särbehandling av jordbrukare på detsätt som avses i motionen. Kravet att skördeskadeskyddet skall slå öppet föralla jordbrukare med viss minimiareal är tillgodosett genom dessa uttalanden,och enligt utskottels mening är det inte nödvändigt att komplettera lagtexten iangivet hänseende. Motion Jo3 avstyrks således. Enligt motion Jo261 av och (båda c) bör man kunna diskutera omfattningen av skyddet när detgäller de grödor som skall ingå i systemet. T.ex. ärtor och bönor borde kunnaingå och på även andra grödor som utgör alternativ till den gängseproduktionen; t.ex. energigrödor m.m. Utskottet vill i fråga om skyddets omfattning hänvisa tillden redovisning som görs i en bilaga till propositionen angåendeöverenskommelsen mellan företrädare för staten och jordbruksnäringen. De grödorsom förutsätts ingå i skyddet är höstvete, vårvete, råg, korn, havre, vall,matpolatis, fabrikspota-lis, sockerbetor, oljeväxter, blandsäd, foderärterm.m., vallfrö och grönfoder. Utskottet är inte berett att nu föreslå någon avvikelsefrån överenskommelsen i detta avseende. Bl.a. med hänsyn till de alltintensivare strävandena att ställa om jordbruksproduktionen till alternativaråvaror kan det givetvis vara motiverat att ägna frågorna om skyddetsomfattning fortsall uppmärksamhet. Det bör i första hand ankomma på den nyehuvudmannen att göra dessa överväganden. Motionen bör inle föranleda någotsärskilt uttalande från sida. Enligt överenskommelsen skall LRF utöva huvudmannaskapetför skördeskadeskyddet genom en särskild juridisk person. LRF har för dettaändamål inrättat en stiftelse vars ledamöter utses av skall inte ha någon annan verksamhet. Avsikten är att anmälnings- och kontrollförfarandet skallorganiseras så att det kommer att likna det förfarande som för närvarandetillämpas vid. individuell anmälan av skördeskador. De uppgifter som behövs för skördeskadeskyddet hämtas förnärvarande ur lanlbruksregistret. Enligt förordningen (1968:111) om uppgifterför lantbruksslatistiken, lantbrukets företagsregister och skördeskadeskyddet utgöruppgift för lantbruksslatistiken också anmälan för reglering av JoU1987/88:16 skördeskada. Skall stiftelsen administrera skyddet behöver stiftelsentillgång till motsvarande uppgifter. För lantbruksföretag inom skördedrabbadeområden är det främst följande uppgifter som behövs, nämligen namn och adress,person-eller organisationsnummer, församlingsnamn och områdesidentifikationsamt odlade grödor och arealerna för var och en av dem. Även om huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet överförsfrån staten till LRF kommer dessa uppgifter också i fortsättningen att lämnasför lantbruksslatistiken och ingå i lantbrukets företagsregister. Som framgår av vad som har anförts behöverstiftelsen också tillgång till uppgifter om normskördar förersätlningsberäkningarna. LRF anser att för det framtida skördeskadeskyddet ärdel tillräckligt med en tredjedel av nuvarande antal provytegårdar. Det blirdärmed sannolikt de krav slatistikanvändare i övrigt ställer som främst kommeratt vara styrande för hur omfattande skördeuppskattningarna behöver vara iframtiden. publicerade i juni1982 Utredning om de objektiva skördeuppskattningarnas omfattning. Enligtdenna utredning erfordrades, om man bortsåg från skördeskadeskyddets behov,åtminstone skördeslatislik på länsnivå. Skördeuppskattningarna borde, menademan, kunna begränsas till hälften eller tredjedelen av nuvarande omfattning.Det kan nu bedömas som troligt att antalet skördeområden kan minskas från 420till ca 100. De uppgifter som stiftelsen kan behöva föradministrationen av skyddet bör ersättning få tillgångtill efter överenskommelse med SCB. LRF har vidare framfört önskemål om ait få anlitalantbruksnämnderna för arbete med rapportering av skadorna samt insamling ochgranskning av skadeanmälningarna. Jordbruksministern anser att det arbetet börfå utföras av nämnderna på uppdragsbasis. Utskottethar ingen erinran mot regeringens överväganden i delta avsnitt. Medelsbehovet i det framtida skördeskadeskyddet ärberoende av omfattningen av de skadetyper som ingår i skyddet samt valet avsjälvrisknivå. LRF avser att i stort sett behålla den ambitionsnivå som gällerför de tillfälliga åtgärderna i nuvarande skydd. De sammanlagda årligaersättningarna för dessa åtgärder har varit i genomsnitt 44 milj. kr. Om utvintring m.m., som inte avses beaktas i detframtida skyddet, frånräknas har de årliga utbetalningarna varit knappt 30milj. Det beräknade skadeutfallet och därmed ocksåersättningarna kommer att variera betydligt mellan olika år. Det är därförenligt jordbruksministern angeläget att skördeskadefonden är tillräckligt storför alt klara dessa variationer. har fondens behållningminskat. Efter utbetalningarna skörd uppgår skördeskadefondentill ca 324 milj. kr. Det förutsätts att en uppbyggnad av fonden sker så attdenna inom en 10-årsperiodkommer att uppgå till storleksordningen 500 milj. kr. i dagens JoU1987/88:16 penningvärde. Till fonden bör tills vidare föras ett belopp av60 milj. kr. Detta är avsett att dels motsvara de årliga genomsnittligautbetalningarna för ersättningar och administration, dels bygga upp fonden tillerforderlig storlek. Avsättningen till fonden föreslås ske från deprisregleringsmedel som jordbruksnäringen tillförs enligt årliga riksdagsbesluteller genom särskild skördeskadeavgifi. Jordbrukets kompensationsram bör höjasmed motsvarande belopp utan avräkning. Enligt överenskommelsen mellan staten och få överta skördeskadefonden skörd. Efteröverläggningar mellan företrädare för regeringen och LRF haremellertid en överenskommelse träffats som innebär all fonden inte nu överförstill stiftelsen utan av kvarstår hos statensjordbruksnämnd. Fondens medel skall av jordbruksnämnden placeras på samma sättsom regeringen har angivit för placeringen av övriga prisregleringsmedel. Nämndenskall efter rekvisition till stiftelsen utbetala de medel som erfordras fördess verksamhet. kommer ett arbete att pågå i syfteatt nå en överenskommelse med LRF om en definitiv överföring av fonden vidperiodens slut. 1 övrigt görs inga förändringar i förhållande till den tidigareöverenskommelsen. Utskottet har ingen erinran mot regeringens övervägandenom finansieringen m.m. Effekter på den statliga förvaltningen Överföringen till LRF av huvudmannaskapet förskördeskadeskyddet kommer att medföra att dimensioneringen avskördeuppskatlningarna blir mindre beroende av skördeskadeskyddet. Enligt måste en nyområdesindelning vara färdig året före det skördeår då den skallanvändas, bl.a. beroende det tar för omarbetning av dataprogrammen.Urvalet av provytegårdar måste också göras . Skördeuppskatlningarna kandärför inte läggas om förrän fr.o.m. . Intill omläggningen av skördeskadeskyddet den 1 juli 1988föreslås såväl skördestalistiska nämnden som enheten för skördeskadeskyddfinnas kvar ; och fullgöra sina uppgifter vad gäller skörd samtförekommande avvecklingsarbete. Därefter bör såväl nämnden som kansliet kunnaavvecklas. En mindre del av de uppgifter enheten för skördeskadeskydd har kanbehöva utföras inom även , bl.a. gäller detslutförande av arbete som rör skördeskador. Detta har beaktats istatistiska centralbyråns anslagsframställning. bör enligt propositionen kvarstå somhuvudmyndighel för nuvarande statliga skördeskadeskydd till dess alt det äravvecklat. Detanförda föranleder ingen erinran från utskottets sida. Lagstiftningsfrågor joU 1987/88:16 som för LRF:s räkningskall handha skyddet kommer att anförtros uppgifter som innebärmyndighetsutövning. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen fordrar detta lagstöd.Jordbruksministern föreslår alt uppgiften överlämnas till stiftelsen i ensärskild lag. En fråga som bör uppmärksammas i del här sammanhanget ärfrågan om offentlighetsprincipens tillämpning på stiftelsen. Regeringen har iproposition 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m.föreslagit en utvidgning av principens tillämpning utanför myndighetsområdetoch då främst till sådana organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda.Jordbruksministern anser att stiftelsens verksamhet, i enlighet med deriktlinjer som redovisas i propositionen, bör omfattas av en sådan utvidgadoffentlighet. Stiftelsen bör således föras upp i den bilaga till sekretesslagensom föreslagils i propositionen. Det behov av sekretess hos stiftelsen som kan uppkomma pågrund av att offentlighetsprincipen skall tillämpas tillgodoses i propositionengenom ett tillägg i 8 kap. 7 § sekretesslagen. En konsekvens av regleringenblir, som också uttalas i propositionen, att inte bara handlingssekretesskommer att gälla utan också en motsvarande tystnadsplikt. De föreslagna ändringarna i sekretesslagen skall inteträda i kraft förrän . Avsikten är emellertid att stiftelsen skall påbörja sinverksamhet . Del behövs därför särskilda bestämmelser om tystnadspliktför befattningshavare hos fram till den 1 januari 1989.Sådana bestämmelser kan enligt propositionen tas in i övergångsbestämmelsernatill den särskilda lagen om beslutanderätt för stiftelser. De bör ges enbegränsad lillämpningstid och inte gälla längre än till dess ändringarna isekretesslagen träder i kraft. I det föregående har föreslagits att stiftelsen skall fåtillgång till vissa uppgifter ur lantbrukets företagsregister. För dessauppgifter råder enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) i viss utsträckningsekretess. Förslagen i proposition 1986/87:151 innebär också att deenskilda organ till vilka offentlighetsprincipen utsträcks blir att jämställamed myndigheter vid tillämpningen av sekretesslagen. Enligt 1 kap. 3 §sekretesslagen får sekretessbelagda uppgifter inle röjas för annan myndighet iandra fall än som anges i lagen eller i lag eller förordning till vilken lagenhänvisar. Delsamma gäller enligt 1 kap. 2 § då fråga är om att röja uppgifterför enskild. Av 14 kap. 1 § framgår emellertid såvitt avser uppgiftslämnandemyndigheter emellan att även en föreskrift om uppgiftsskyldighet i en lag ellerförordning till vilken någon uttrycklig hänvisning inte finns i sekretesslagenskall, lända till efterrättelse. Någon motsvarande bestämmelse finns inte dådet gäller uppgiftsskyldighet mot enskilda. Jordbruksministern anser att uppgiftsskyldighelen gentemotstiftelsen bör regleras i den särskilda lagen om beslutanderätt för stiftelsen.För att stiftelsen skall kunna administrera skördeskadeskyddet behöverstiftelsen tillgång till uppgifter från redan underhösten 1988, dvs. innan stiftelsen enligt förslagen i proposition 1986/87:151blir alt jämställa med myndighet.En särskild hänvisning till uppgiftsskyldigheten .-JöUi987/88;i6' måstedärför införas i sekretesslagen. Ett sådant tillägg har gjorts i 9 kap. 4 §. Ienlighet med det anförda har inpm upprättats förslagtill 1. lagom beslutanderätt förStiftelsen skördeskadeskydd, . 2. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Förslagetunder punkt 2 har upprättats i sarnråd med chefen för . Det bör framhållas att den nu aktuella propositionentill viss del förutsätter att antar de i proposition 1986/87:151framlagda lagförslagen. Dessa bereds f.n. i . Jordbruksutskottethar till överlämnat för beredning den del avproposition 1987/88:74 som avser bilagan till sekretesslagen. 1. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1987/88:Jo3 antar förslaget till lag om beslutanderätt för Stiftelsen skördeskadeskydd, 2. att antar förslagettill lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) utom såvitt avser bilagan tillsekretesslagen; attriksdagen godkänner vad i propositionen förordats om det framtidaskördeskadeskyddet samt lämnar motion 1987/88: Jo261 utan vidare åtgärd, 4. attriksdagen godkänner vad i propositionen i övrigt förordats om det framtida skördeskadeskyddet. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (), JanFransson (s), (), (), (vpk), LeifMarklund (s), (), () och (). Särskiltyttrande :- , JoUi987/88:i6 och (båda fp) anför: Vi anser att det borde ha markerats på ett klarare sätt ipropositionen att det inte finns utrymme för någon särbehandling av jordbrukare på det sätt som avses i motionen) dvs. att huvudmannen t.ex. inte får ställa villkor om viss orgariisationstillhörighet för rätten att delta i skördeskadeskyddet. Med hänsyn till att utskottet understrukit att skördeskadeskyddet skall vara öppet för alla jordbrukare med.viss minimiareal har vi dock avstått från att reservera oss till förmån för motionens yrkande öm kornplettering av lagtexten i angivet hänseende. '