bet · GB01AU3 · 1987-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas 14 motioner från förra riksmötetom arbetstidsfrågor. Samtliga motioner avstyrks av utskottet, främst medhänvisning till den tillsatta parlamentariska arbetstidsutredningen.Vänsterpartiet kommunisternas representant i utskottet har reserverat sig tillförmån för att beslut tas redan nu om en plan om sex timmars arbetsdag. Ireservationen föreslås också bl.a. att de.flexibla och konjunkturanpassadearbetstiderna skall begränsas samt att övertiden inte skall få överstiga 50 timmarper år. 1986/87:A229 av m.fl.(fp) vari yrkas 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om ökad flexibilitet i fråga om arbetstider. 1986/87:A234 av och (vpk) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en samhällsekonomiskutvärdering av effekten för kommuns innevånare och arbetsmarknad om 6timmars arbetsdag genomförs i enlighet med motionens intentioner. 1986/87:A261 av () vari yrkas 7. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till hur frivillig företagsvis inrättad arbetstidsförkortning kanunderlättas i enlighet med vad som anförs i motionen. 1986/87:A267 av m.fl.(c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om flexibel arbetstid. 1986/87: A704 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om praktiska forskningsprojekt om sex timmars arbetsdag föratt belysa de samlade effekterna. 1986/87: A706 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag till undantagsbestämmelse från arbetstidslagen (1982:673) i enlighet med vad som imotionen anförts. Motiveringen återfinns i motion 1986/87:JU205. 1986/87:A720av m.fl.(s) vari yrkas att som sin AU.1987/88:3mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovetav en arbetstidsutredning. 1986/87:A734 av m.fl.(m) vari yrkas 24. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående arbetstidslagstiftningen. 1986/87 :A735 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förkortad arbetsdag. 1986/87:A741 av och () variyrkas att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt utreda sextimmarsdagens eventuella för- och nackdelar. 1986/87:A753 av m.fl.(vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en plan förminskning av arbetsdagen innefattande en förkortning av arbetsdagen med , 2. att hos regeringen begärförslag till begränsning av flexibla och konjunkturanpassade arbetstider, 3. att hos regeringen begärförslag till begränsning av övertiden till . 1986/87:A755 av m.fl.(c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av de föreståendearbetstidsförkortningarna i och . Motiveringen återfinns i motion1986/87 :Fi228. 1986/87:A801 av och () vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag till förenkling avarbetstidslagarna i syfte att åstadkomma större frihet att sluta individuellaavtal om arbetstidens längd och förläggning. 1986/87:A813 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att lägga fram förslag i syfte att främja valfrihet ochflexibilitet i fråga om arbetstider. Regeringen bemyndigade detta årarbetsmarknadsministern att tillsätta en kommitté för att analyserakonsekvenserna av olika arbetstidsreformer och förändrade arbetstidsmönster.Kommittén skall presentera ett samlat underlag som belyser effekterna för män,kvinnor och familjer av olika slag av arbetstidsförkortningar. Det bör enligtdirektiven (dir. 1987:23) omfatta kortare arbetstid per dag eller vecka, längresemester, utökad föräldraförsäkring, alternativa arbetstidsförkortningar ochrörlig pensionsålder. Utredningsuppdragetanges i direktiven på följande sätt. AU 1987/88:3 Med tanke på de starkt skiftande anspråken på åtgärderanser arbetsmarknadsministern att en kommitté bör tillkallas för att närmareutreda arbetstidsfrågorna och presentera ett samlat underlag för att bedömaeffekterna av skilda slag av åtgärder. Ett sådant underlag bör ha stort värdebåde för arbetsmarknadsparterna och de politiska partierna. Arbetsmarknadens parter har traditionellt haft ett stortansvar på detta område. Frågan om förkortningar av veckoarbetstiden måste somhittills i första hand avgöras i förhandlingar mellan parterna. Andra generellaåtgärder, t.ex. frågan om pensionering och föräldraförsäkring, ankommer ihuvudsak på att ta ställning till genom lagstiftning. Selektivaåtgärder kan genomföras genom antingen lag eller avtal. Kommittén bör belysavilka olika intressen på området som kommer till uttryck och hur dessa värderasoch prioriteras i fackliga och politiska sammanhang. Skrivelser med begäran om en arbetstidsutredning harinkommit från () ochCentralorganisationen /SR. Utgångspunkten för kommittén bör vara att studera olikaarbetstidsförändringar som syftar till att öka de enskilda individernasvälfärd i samhället. Kommitténs arbete bör i huvudsak inriktas på att analyseravilka möjhga effekter som alternativa arbetstidsförkortningar kan ha på denekonomiska utvecklingen, prisutvecklingen, produktiviteten,konkurrensförhållandena, sysselsättningen, den regionala utvecklingen ocharbetets organisation. Kommittén bör även belysa tänkbara fördelningseffekteroch de speciella problem som kan uppstå i enskilda sektorer och för olikagrupper på arbetsmarknaden med hänsyn till utbildning och yrkesområde.Kommittén bör därvid särskilt belysa de krav som olika former avarbetstidsförkortningar ställer på arbetsmarknaden och dess sätt att fungera. Kommittén bör kartlägga arbetstidens nuvarande fördelningpå män och kvinnor i olika åldersgrupper och med olika arbetsuppgifter,yrkesutbildning och inkomst. Speciellt bör kommittén undersöka arbetstidensvariation för män och kvinnor med avseende på hushållstyp, antal barn ochbarnens ålder. Kommittén bör också kartlägga de konsekvenser som olikaformer av arbetstidsförändringar kan få för jämställdheten mellan könen,barnomsorg samt för olika familjetyper och under olika livsfaser. Också denallmänna organisationen av samhällslivet från tidsmässiga aspekter bör belysast.ex. tillgängligheten till service och möjligheten att delta i politiskt ochfackligt arbete. Kommittén bör också beakta forskningsresultat som rörhälsomässi-ga och sociala konsekvenser av skilda arbetstidsformer etc. Kommittén bör undersöka hur stora resurser olika reformerkan beräknas ta i anspråk och på vilket sätt reformerna kan finansieras. Förkortning av veckoarbetstiden -per dag eller vecka Enligt den undersökning av DELFA som refererades tillär en kortare veckoarbetstid det vanligaste arbetstidsönskemålet blandanställda. Ca hälften av alla som önskar en sänkning av veckoarbetstidenföredrar kortare daglig arbetstid. Frågan om fortsatta generella arbetstidsförkortningar hartidigare behandlats av DELFA. Sedan DELFA:s tillkomst har direktivenomfattat såväl frågan om sextimmars arbetsdag som hur ett första steg motkortare arbetstid skall kunna genomföras. Den ogynnsamma ekonomiska utvecklingenunder slutet av och har starkt begränsatförutsättningarna för fortsatta generella arbetstidsförkortningar. 1* 1987188. har bl.a.mot den bakgrunden inte tagit fram något detaljerat AU1987/88:3 underlag för överväganden i frågan. Jag anser att kommittén bör överta DELFA:s uppgift attutreda förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning med sikte påsextimmars arbetsdag. Kommittén bör utreda effekterna av en förkortning avveckoarbetstiden med hänsyn till de regelsystem i lag och avtal som gäller inomolika sektorer av arbetsmarknaden. Förutsättningarna för en daglig förkortningav arbetstiden bör därvid ägnas stor uppmärksamhet liksom effekterna förövertidsarbetet. Vidare bör konsekvenserna kartläggas för deltidsarbetande ochgrupper med oregelbundna och obekväma arbetstider som har kortarenormalarbetstid än . semesterkommitté (A 1985:04) utreder f.n.förutsättningarna för en utjämning av semestervillkoren mellan olika grupper avarbetstagare. En utjämning av semestervillkoren förutsätter att en stor del avarbetstagarna ges rätt till längre semester antingen via lag eller avtal. bör utgå från semesterkommitténsöverväganden i sin analys. Utökad föräldraledighet och sextimmarsdag försmåbarnsföräldrar Rätten till hel ledighet i samband med barns födelseomfattar tiden till dess barnet fyllt . Därtill kommerrätten till partiell tjänstledighet, dvs. deltidsarbete omfattande avnormalarbetstiden till dess att barnet fyllt eller avslutat sitt förstaskolår. Föräldraförsäkringen i form av föräldrapenning omfattar f.n. 360 dagarsammanlagt för föräldrarna, varav ersätts med ett s.k. garantibelopp,lika för alla. Kraven på förbättrade villkor i föräldraförsäkringengäller främst en förlängning av tiden under vilken ersättning kan utgå samt enutbyggnad så att ersättning utges efter inkomstbortfallsprincipen. Hit hörockså frågan om betald sextimmarsdag för småbarnsföräldrar. Kommittén bör belysa kostnader och andra effekter avåtgärder som syftar till att prioritera småbarnsföräldrarnas behov iarbetstidshänseende. har flera förslag utarbetats som syftartill att öka individens valmöjligheter på arbetstidsområdet. Tanken bakom dessaförslag är att individen själv skall kunna avgöra på vilket sätt en kortarearbetstid skall tas ut. Detta förutsätter bl.a. att ledighetsrättigheterna görsutbytbara, t.ex. att semester kan sparas eller bytas till sabbatsår. En annanförutsättning är att det byggs upp ett system för individuellt sparande avintjänad ledighetsrätt t.ex. genom arbetstidsbanker. Möjligheter att även kunnadisponera ledighetsrättigheter i förskott har också diskuterats. Kommittén bör i sitt arbete närmare analysera effekternaav olika system som föreslagits. Rörligpensionsålder AU 1987/88:3 Pensionsfrågornases f.n. över av den s.k. pensionsberedningen (S 1984:03). Översynen omfattarflera enskilda frågeställningar. bör utgå frånpensionsberedningens överväganden i sin analys. Kommitténsarbete bör enligt direktiven vara avslutat . Frågorsom hänger samman med arbetstidslagstiftningen tas upp i 14 motioner. Imotion 1986/87: A734 av m.fl. (m) begärs en översyn avarbetstidslagstiftningen. Regleringen av de villkor som i varje enskilt fallkommer att behövas sker enligt motionen bäst om den läggs så nära den enskildaindividen och arbetsplatsen som möjligt. Lagstiftningen bör därför begränsastill det absolut nödvändiga. Parterna på arbetsmarknaden bör i stället ges såvida ramar som möjligt inom vilka de kan förhandla. En förutsättning härför äratt parterna är beredda att medge stor flexibilitet och individuella lösningar.De lokala fackliga organisationerna kan spela en viktig roll, och i många fallbör villkoren enligt motionärerna kunna avtalas direkt mellan arbetstagare ocharbetsgivare. Detfortsatta reformarbetet bör inriktas på att begränsa lagstiftningen till vadsom är absolut nödvändigt med hänsyn till hälso- och skyddsaspekter, liksomtill de oavvisliga rättigheter till semester och ledigheter som arbetstagarnabör ha. har goda förutsättningar att bli ett föregångsland i fråga omen arbetstidslagstiftning som är anpassad till en ny tids förhållanden påarbetsmarknaden. Slutligenframhålls att utredningsarbetet bör samordnas med det utredningsarbete sompågår inom och semesterutredningen. sak liknande uppfattning förs fram i motion 1986/87:A801 av Ann-CathrineHaglund och (). Även i denna motion begärs en förenkling avarbetstidslagarna i syfte att åstadkomma större frihet att sluta individuellaavtal om arbetstidens längd och förläggning. Ifolkpartiets partimotion 1986/87:A229 framhålls att den fulla sysselsättningeninte kan eller bör skapas genom s.k. arbetsdelning. Snarare än en generellminskning av arbetstiden per dag framhålls betydelsen av ökad flexibilitet. Detgäller bl.a. ökad valfrihet i fråga om årsarbetstidens omfattning ochförläggning, möjligheten till längre ledighetsperioder, flexibel pensionsåldersamt väsenthgt längre föräldraledighet. I motion 1986/ 87: A813 begärfolkpartiet att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram forslag isyfte att främja valfrihet och flexibilitet i fråga om arbetstider. Centerpartietyrkar i partimotion 1986/87:A755 att regeringen skall utvärdera de föreståendearbetstidsförkortningarna i och . I motion 1986/87: A267 av BörjeHörnlund m.fl. (c) framhålls att en förkortad arbetstid bl.a. skulle ökamöjligheterna till jämställdhet och leda till en ökad sysselsättning. Frågan omarbetstidens lä;)gd måste diskuteras främst som en livskvalitetsfråga och inteendast som en arbetsmarknadsfråga. Vpk anför i partimotionen 1986/87:A753 att det krävsbeslut om sex AU 1987/88:3 timmars arbesdag . Motiven härför är många. Dethandlar om jämställdhet mellan kvinnor och män, men också om bättre tid tillgemenskap och omvårdnad om våra barn och äldre. Det handlar om att förändra ettsamhälle där vissa har full arbetsdag och andra ställs utanför arbetslivet, menockså om tid för aktivt samhällsarbete, kulturella aktiviteter och enmeningsfull fritidsverksamhet. Det handlar om en rättvis fördelning av landetsproduktionsresultat, men också om att skapa ett samhälle som inte accepterar utslagningoch drogmissbruk som lösning på och flykt från problemen. I grunden handlar enarbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag om en samhällsutveckling förjämlikhet och rättvisa, menar motionärerna. I motionen begärs en plan för minskning av arbetsdagentill innefattande en förkortning av arbetsdagen med under1988, förslag till begränsning av flexibla och konjunkturanpassade arbetstidersamt förslag till begränsning av övertiden till . och (båda vpk) begäri motion 1986/87:A234 en samhällsekonomisk utvärdering av effekterna för Göteborgskommuns invånare och arbetsmarknad, om sex timmars arbetsdag genomförs. I motion 1986/87 :A261 av () föreslås att regeringenbör utreda hur en frivillig, företagsvis inrättad arbetstidsförkortning kanunderlättas. och (båda s) anför i motion1986/87:A704 att sex timmars arbetsdag är en angelägen social reform. Desamlade effekterna av en sådan reform bär emellertid utredas. Detta bör skeinom ramen för olika forskningsprojekt. I motion 1986/87:A720 av . (s) framhålls bl.a. att man i arbetstidsdebatten inte vägt invilka effekter en daglig arbetstidsförkortning skulle få på intäktssidan.Vidare bör analyseras konsekvenserna av att ge småbarnsföräldrarna företrädetill sex timmars arbetsdag. En utredning bör tillsättas med uppgift att prövadessa frågor. Krav på utredning om arbetstidsfrågorna framförs även i motion1986/87:A741 av och (båda c), varvid sextimmarsdagensför- och nackdelar bör övervägas. och (båda fp)framhåller i motion 1986/87:A735 att det är viktigt att arbetstidsförkortningentas ut som en förkortning av arbetstiden per dag. Detta bör av olika skäl skeför barnens, kvinnornas och männens skull. Fler jobb skulle också skapas.Reformen skulle slutligen fylla en viktig funktion för dels de lågavlönade,dels det ideella och politiska engagemanget. Staten bör som arbetsgivare gåföre på olika sätt och stimulera utvecklingen i önskad riktning genom olikastimulansåtgärder och genom att påverka attityder. Arbetstidsfrågorna ägnas stort intresse i denallmänna debatten. I arbetet på att stimulera till debatt och ökade kunskaperom arbetstidernas roll när det gäller sysselsättning, samhälls- ocharbetsmiljö, jämställdhet och fördelningsfrågor har delegationen förarbetstidsfrågor (DELFA) under åtskilliga år spelat en viktig roll. I sambandmed att regeringen beslutade om att DELFA:s verksamhet skulleupphöra utgick arbetsmarknadsutskottet från att arbetstidsfrågorna även ifortsättningen skulle ges en bred belysning och bli föremål för en fortlöpandedebatt. Utskottet hälsar mot den angivna bakgrunden medtillfredsställelse att AU 1987/88:3 regeringen tillsatt en parlamentariskkommitté på arbetstidsområdet. Som framgår av direktiven är avsikten attarbetet skall vara brett upplagt. Kommittén skall analysera konsekvenserna avolika arbetstidsreformer och förändrade arbetstidsmönster. Den skall vidarepresentera ett samlat underlag som belyser effekterna för män, kvinnor ochfamiljer av olika slag av arbetstidsförkortningar. En viktig fråga blir attutreda förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning med sikte på sextimmars arbetsdag. Det utredningsuppdrag som sålunda givits kommittén börenligt utskottets uppfattning tillmötesgå de önskemål som framförs i de ovanredovisade motionerna. Det bör bl.a. ankomma på den nya kommittén att taställning till omfattning av och inriktning på forskningsprojekt påarbetstidsområdet. De i sammanhanget upptagna motionerna bör med hänvisningtill det anförda inte påkalla någon åtgärd. Utskottet tar slutligen i detta betänkande upp en i motion1986/87: A706 av () aktualiserad fråga om arbetstiderna inompolisväsendet. Motionären föreslår en undantagsbestämmelse från arbetstidslagensom innebär att polisväsendet medges rätt att utnyttja personal i denutsträckning som krävs för att verksamheten fullt ut skall kunna fullgöras.Bakgrunden är enligt motionären att arbetstidslagen har ett avgörandeinflytande på polisens verksamhet. I händelse av allvarlig brottslig verksamhetianspråktas härför lämplig polispersonal utöver normal arbetstid. Stortövertidsuttag kan därför drabba vissa grupper inom polisväsendet. Ett grovtbrott kan, om arbetstidslagens bestämmelser om övertidsuttagföljs, innebära att resurserna är betydligt sämre än i början avåret. Polischefer bör därför enligt motionären ges tillstånd att ta ut denövertid som erfordras för polistjänstens utövande. Härför krävs att ettundantag införs i arbetstidslagen. Utskottet är medvetet om problemen inom verksamheter,t.ex. sendet, där oförutsedda händelser kan ta betydande resurser ianspråk. Det bör emellertid erinras om att arbetstidslagens regler ärdispositiva, vilket innebär att de kan ändras eller ersättas av kollektivavtal.Arbetstidslagens föreskrifter om ett högsta övertidsuttag per årkan följaktligen ändras eller ersättas av centrala och lokala avtal. Så harockså i stor utsträckning skett på arbetsmarknaden, t.ex. inom polisväsendet.Enligt utskottets uppfattning bör man liksom lösa de problem som tasupp i motionen på detta sätt, och inte - såsom motionären förordar - genom enundantagsbestämmelse i arbetstidslagen. Motionen bör med hänvisning härtillsamt till det pågående arbetet i arbetstidsutredningen lämnas utan åtgärd. 1. beträffande en översyn av arbetstidslagstiftningen m.m.att avslår motionerna 1986/87:A229 yrkande 14, 1986/ 87:A234yrkande2,1986/87:A261 yrkande 7,1986/87:A267 yrkande 2, _ 1986/87:A704, 1986/87:A720,1986/87:A734 yrkande 24, 1986/87: A735,1986/87:A741,1986/87:A753, 1986/87:A755, 1986/87:A801 yr- AU 1987/88:3kände 3 och 1986/87:A813 yrkande 3, 2.beträffande arbetstiderna inom polisväsendet att avslår motion1986/87 :A706. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (), (), (), (), (), IngvarKarlsson i (c), (vpk), (), (), (), () och (). En översyn av arbetstidslagstiftningen m.m. (mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Utskottethälsar" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Utskottethar inget att invända mot att arbetstidsfrågorna blir föremål för konkretaöverväganden. Den av regeringen tillsatta kommittén är emellertid enkonsekvensutredning som inte har till uppgift att framlägga några konkretaförslag. Frågan om en daglig arbetstidsförkortning har varit på "utredningsstadiet"sedan DELFA:s tillkomst . som"utredningsarbetet" pågått har emellertid SAF:s arbetstidslinjegenomdrivits i arbetslivet, med övertid och med flexibla ochkonjunkturanpassade arbetstider. Utskottet anser därför att det är enhuvuduppgift att vända utvecklingen och påbörja en generellarbetstidsförkortning genom att beslutar om en plan med en första sänkning av arbetstiden med per dag fr.o.m.1989. Detta är otvivelaktigt en angelägen reform som inte behöver ytterligareöverväganden föratt kunna påbörjas. Fördetta ställningstagande finns starka skäl. Som framhålls i vpk-motion A753skulle en sådan reform på ett tydligt sätt främja jämställdheten mellan kvinnoroch män. Därmed skulle också skapas mer tid för gemenskap med och omvårdnad avbarnen och de äldre. Dethandlar vidare om att förändra ett samhälle där vissa har full arbetsdag ochandra ställs utanför arbetslivet, men också om tid för aktivt samhällsarbete,kulturella aktiviteter och en meningsfull fritid. Det handlar slutligen om enrättvis fördelning av landets produktionsresultat och om ett samhälle som inteaccepterar utslagning och drogmissbruk som lösning på problemen. Utskottettillstyrker därmed vpk:s förslag att en plan presenteras för minskning avarbetsdagen med en reducering med per dag som enförsta etapp . Utskottetställer sig även bakom kravet i vpk-motion A753 om en AU 1987/88:3 begränsningav de flexibla och konjunkturanpassade arbetstiderna samt förslaget om enbegränsning av övertiden till . Härutöver tillstyrksförslaget i motion 1986/87:A234 av och (vpk)om en samhällsekonomisk utvärdering av effekterna för kommunsinvånare och arbetsmarknad om sex timmars arbetsdag genomförs. Övrigai sammanhanget upptagna motioner avstyrks med hänvisning till utskottets ovangjorda ställningstaganden. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande en översyn av arbetstidslagstiftningen m.m. att medanledning av motionerna 1986/87:A753 och 1986/ 87:A234 yrkande 2 samt medavslag på motionerna 1986/87:A229 yrkande 14, 1986/87:A261 yrkande 7,1986/87:A267 yrkande 2, 1986/87:A704, 1986/87:A720, 1986/87:A734 yrkande 24,1986/ 87:A735, 1986/87;A741, 1986/87:A755, 1986/87:A801 yrkande 3 och 1986/87:A813 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.