bet · GB01UU12 · 1987-12-31 00:00:00 — UU 1987/88:12 1986/87:U501av (), vari yrkas att som sin mening ger regeringendll känna vad som i motionen anförs om arbete i . 1986/87:U528av (), vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att översättningen av konvention motdiskriminering inom undervisningen skall ses över i enlighet med vad i motionenanförts. ModonU501 tar sin utgångspunkt i den kritik av verksamhet som ledde till attUSA och sedermera även och lämnade organisationen.Kridken har framför allt avsett politisering, bristen på koncentrationi valet av program, oklar budgetredovisning och administrativ ineffektivitet. Motionärenkonstaterar att aktivt arbetat för att motverka organisationenspolitisering och anser att våra strävanden även fortsättningsvis bör ha dennainriktning. Det anförs vidare i modonen att arbete bör koncentrerastill de ursprungliga områdena undervisning, vetenskap, kultur och information.Genom en sådan återgång dll organisationens ursprungliga syfte finns störremöjligheter att undvika kontroversiella utrikespolitiska ställningstaganden.Mofionären fäster också uppmärksamheten vid oklarheten i arbetsfördelningenmellan generalkonferens, styrelse och generaldirektör och pekar isammanhanget på att verksamheten vid huvudkontoret i tar i anspråknärmare av budget. Unescoär ett av FN-systemets största fackorgan och har 158medlemsländer. Organisadonens ordinarie budget uppgår för tvåårsperioden1986-1987 till , vartill kommer cä 790 milj.kr. ifrivilliga bidrag, huvudsakligen från UNDP, för biståndsinsatser i u-länderna.Unesco har omkring 2 250 personer anställda, varav en tredjedel ifältorganisationen. och utträde innebar att den ordinariebudgeten minskade , vilket kompenserats bl.a. genom nedskärningar avpersonal och verksamhet. 1Riksdagen 1987/88. delar i många stycken den kritik som under senareår framförts mot UU 1987/88:12 . Tillsammans med övriga nordiska länderhar föreslagit förändringar av verksamheten; framför allt enkoncentration av arbetet till färre områden. Som exempel på sådana har angivitsen ökad satsning på kultur och sammhällsvetenskap, miljöfrågor och bistånd påkommunika-donsområdet. På nordiskt initiativ har också antagits en strategi motanalfabedsm. Vi har vidare verkat för en decentralisering av verksamheten ochen delegering av beslutanderätten från generalkonferensen till styrelsen. Denordiska länderna har gemensamt drivit frågan om ett förbättrat system förevaluering av arbete. Utskottet delar pä det hela taget de synpunkter somframförs i motionen. De ligger i linje med de nordiska ländernas strävanden attfå till stånd en effektivisering och koncentradon av verksamhet. Enligtvad utskottet inhämtat har allt fler medlemsländer efter hand visat ökandegehör för de förslag de nordiska länderna framlagt. Det bör därför finnasutsikter till att nå viss framgång i arbetet på attanpassa dll nya krav. Det av generalkonferensen beslutade bytetpå generalsekreterarposten kan också sägas markera att nu går in i ettnytt skede av sin historia. , som har en post iUnescos styrelse, bör med kraft fortsåtta att verka för en erforderligeffektivisering av . En fortlöpande utvärdering av programmen måste, somde nordiska länderna föreslagit, vara ett viktigt inslag i detta arbete. Utskottet delar också åsikten att , liksom de övrigaav , bör ägna sig åt sitt eget sakområde och så långt det ärmöjligt undvika utrikespolitiska tvistefrågor, även om det, i fråga om enorganisation med så omfattande verksamhet som , inte kan eller börundvikas att också politiskt kontroversiella ämnen tas upp till behandling. Ettexempel härpå är det arbete för främjande av mänskliga rättigheter som utförsinom . Det är enligt utskottets mening beklagligt attbetydelsefulla medlemsländer står utanför organisationen. Ett av målen för detfortsatta arbetet bör vara att skapa ett sådant förtroende för att det återblir en universell , organisation. Med detanförda torde motion U501 få anses besvarad. Översättningen av mot diskrimineringinom undervisningen I motion U528 anförs att översättningen till,svenska avartikel 3 c.i konvention mot diskriminering inom undervisningen ärbristfällig och att denna översättning använts på ett sätt som undandragitelever i fristående skolor ekonomiskt stöd. Översättningen bör därför ses över.I motionstexten anförs vidare - dock utan något yrkande - att stater somansludt sig till konventionen inte får diskriminera elever i fristående skolornär det gäller beviljandeav förmåner av typ fria läroböcker, skolmat, studiehjälp och UU 1987/88:12stipendier. mot diskriminering inomundervisningen, som ingicks , syftar till att förhindra varje åtskillnadinom undervisningen på grundval av ras, kön, språk, religion, åsikter,nadonellt eller socialt ursprung, ekonomiska villkor eller börd, om avsikten äratt inskränka likställigheten inom undervisningen (artikel 1). I detta syfte förbinder sig de fördragslutande staternabl.a. att inte göra någon åtskillnad mellan medborgarna i vad avserskolavgifter eller stipendier och andra former av studiehjälp till elever, utomdå åtskillnaden är modverad av elevernas behov eller meriter (artikel 3 c).Inte heller får det göras någon åtskillnad i det offentliga stödet dlllåroanstalter, om denna åtskillnad enbart grundar sig på att eleverna tillhör vissgrupp (artikel 3 d). Konventionens huvudsyfte är med andra ord att uppnå enlikvärdig standard i undervisningen för alla grupper av elever. För att inom denna ram ändå ge utrymme för olikaskolformer inom undervisningsväsendet uppräknas (i artikel 2) ett antal fallsom inte skall betraktas som diskriminering, förutsatt att standardkravenupprätthålls, nämligen skilda skolor för pojkar och flickor, skilda skolor förolika språkliga och religiösa grupper samt bibehållande av privatalåroanstalter, såvida ändamålet med dessa inte är att utesluta någon grupp. Det heter vidare i konvendonen att det år väsentligt attrespektera föräldrars rätt att välja andra läroanstalter för sina barn än deoffentliga (artikel 5). Av de angivna artiklarna framgår att det inte ärkonventionens ändamål att reglera frågan om stadigt stöd till fristående skolori de länder som ansludt sig till konvendonen, så länge det stadiga stödet integrundar sig på att eleverna tillhör viss grupp. I översättningen till svenska av artikel 3 c saknas orden"dll elever". förpliktelser enligt konvendonen bestäms dockav dess lydelse på de språk varpå den år upprättad, dvs. engelska, franska,ryska och spanska. Den svenska översättningen har således ingen rättsliginnebörd. anser sig inte ha anledning gä in påvilka förpliktelser för svenskt skolväsende eller det statliga stödet tillundervisning eller skolelever som mot diskriminering inomundervisningen innebär. Någon sådan tolkning begärs ej heller i motion U528. Som framgår av motionen finns dock, vilket utskottetkunnat konstatera, vissa brister i den svenska översättningen av konvendonen.Det förhållandet att artikel 3 c är bristfälligt översatt till svenska har dockingen rättslig innebörd, eftersom förpliktelser i förhållande tillkonventionen regleras av texten i originalspråken. Självfallet är det dock väsentligt att översättningen tillsvenska är korrekt och fullständig. Utskottet anser att rättelse bör ske i densvenska texten till . Med detanförda får motion U528 anses besvarad. Hemställan UU 1987/88:12 1. beträffandeinriktningen av verksamhet attriksdagen förklarar motion 1986/87:U501 besvarad med vad utskottet anfört, 2. beträffandeöversättning av konventionstext att förklarar motion 1986/87:U528 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: (c), (),(), Axel (), (), AnitaBråkenhielm (m), (), (), GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (vpk) och ().