bet · GB01KU22 · 1987-12-31 00:00:00 — om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m.m.(prop. 1987/88:41 samt motioner) rbetänkandet behandlas regeringens proposition 1987/88:41 om sekretessskyddetför vissa myndighetsregister m.m., två följdmotioner samt sex motioner omsekretessfrågor från allmän motionstid. Utskottethar tillstyrkt samtliga förslag i propositionen samt avstyrkt följdmotionerna.En av motionerna från allmän motionstid har givit utskottet anledning föreslåett tillkännagivande till regeringen att framlägga förslag om ändrad utformningav handläggningsreglerna i 15 kap. 6 § sekretesslagen beträffande myndighetsprövning av fråga om utlämnande av allmän handling. Återstående motioner iärendet har avstyrkts av utskottet. 1 ärendet föreligger fem reservationer ochett särskilt yttrande. Ipropositionen hemställs, att antar 1. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 2. lag om ändring i lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl., 3. lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620). Ipropositionen läggs fram fem olika förslag. Enligtdet första förslaget skall uppgifter om enskildas personliga förhållanden,t.ex. bostadsadress, kunna sekretessbeläggas i vissa myndighetsregister, omdet av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närståendetill honom eller henne lider men om uppgiften röjs. Förslaget medför en ändringi 7 kap. 15 § sekretesslagen. Fördet andra föreslås en viss skärpning av skattesekretessen i fråga om uppgiftersom har erhållits från utländska myndigheter enligt dubbelbeskattningsavtale.d. som kräver ett starkt sekretesskydd här i landet för uppgifterna.Lagtekniskt sker detta genom en ändring i 9 kap. 3 § sekretesslagen. Dettredje förslaget avser en förlängning av handlingssekretessen från två till femår hos de statliga affärsverken och i fråga omvillkoren i slutna avtal. Förslaget innebär ändringar i 6 kap. 2 § och 8 kap.10 § sekretesslagen. Enligtdet fjärde förslaget skall uppgifter om enskildas personliga förhållandenskyddas av sekretess i ärenden om avskiljande av studerande från 1Riksdagen 1987/88. högskoleutbildning.Bestämmelser härom föreslås intagna i en ny paragraf, KU 1987/88:22 27 §, i 7kap. Vidare föreslås att personalen inom hälso- och sjukvårdenoch inom skall lämna de uppgifter om den studerande som behövs idessa ärenden. Sistnämnda förslag medför ändringar i 7 a § lagen om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. samt i 66 § socialtjänstlagen. Slutligenföreslås - genom en ändring i 9 kap. 11 § sekretesslagen - att uppgifter omenskildas förhållanden som hänför sig till utlandsmyndighetersberedskapsplanering skall kunna sekretessbeläggas. De nya reglerna föreslåsträda i kraft . Motioner med anledning av propositionen 1987/88:K18av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag till lag som innebär att personer som hotas av fysiskt våld ellertrakasserier skall ges tillstånd att efter prövning i varje enskilt fall fåbyta personnummer, 2. att beslutar attbegränsa möjligheter till sekretess för villkor i avtal tillupphandlingsärenden vad gäller . 1987/88:K19av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslår förslagentill ändringar i sekretesslagen 6 kap. 2 § och 8 kap. 10 §, 2. att avslår förslagetom en ny paragraf 27 i sekretesslagens 7 kap., 3. att avslår förslagentill lag om ändring i lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. samt lag om ändring i socialtjänstlagen. Motion från allmänna motionstiden 1985/86:K302av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts imotion 1985/86:Sk501 yrkas, såvitt nu är i fråga, 2.att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut omavvikelse från självdeklaration. 1986/87:K406av () vari yrkas att hos regeringen begär sådan ändringi sekretesslagen som angivits i motionen. 1986/87:K416av m.fl. (c) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87 :Ju808 yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om en översyn av sekretesslagen. 1986/87:K429av och () vari yrkas att hos regeringenbegär sådana åtgärder att folkbokföringssekretessen omfattar även andraregister som hämtar sina uppgifter från länsstyrelsernas folkbokföring. 1986/87:K430av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad KU 1987/88:22som anförts i motion 1986/87:Sk723 yrkas att hos regeringen begärförslag om förstärkt sekretess vid beslut om avvikelse från självdeklaration. 1986/87:K436 av och (båda m) vari med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju818 yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom sekretesskydd för kvinnor som behöver byta vistelseort, bostad och arbete. Utskottet behandlar i detta betänkande förutompropositionen och följdmotionerna till denna också ett antal motioner omsekretessfrågor som väckts under de allmänna motionstiderna 1986 och 1987. Sekretesskyddet för uppgifter i myndigheterspersonregister (avsnitt 2 i propositionen) Förevarande propositionsförslag bygger på ett förslag somdata- och offentlighetskommittén framlagt i delbetänkandet (SOU 1986:46)Integritetsskyddet i informationssamhället 2. Kommittén föreslog att allmyndighetsregistrering "av befolkningen" skall omfattas av den s.k.folkbokföringssekretessen i 7 kap. 15 § sekretesslagen. till att förhindra utlämnande av vissa personliga uppgifter om enskild,som är utsatt för hot eller trakasserier. I propositionen föreslås en någotmindre utvidgning av sekretessen än vad som omfattades av kommitténs förslag.Enligt propositionen skall uppgifter om enskildas personliga förhållanden,t.ex. namn och hemadress, i vissa fall skyddas av sekretess motsvarande folkbokföringssekretessenäven utanför området för den nuvarande regleringen. Denna avser folkbokföringeneller annan liknande registrering. Härmed avses register för befolkningen ihela landet samt register för befolkningen i ett visst område, t.ex. i ett läneller en kommun. Enligt förslaget skall det bli möjligt att utsträckasekretessen till register som omfattar ett begränsat urval av befolkningenunder förutsättning att det gäller en betydande del av denna. Det föreslås attregeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om i vilka myndighetsregistersekretessen sålunda skall gälla. I propositionen nämns körkorts-, bil- ochpassregistren, fastighetsdatasystemet hos ,kommunernas fastighetsregister, register övercivilförsvarspliktiga och värnpliktsverkets register över försvarsmaktenspersonal, register över hälso- och sjukvårdspersonal samtstatens löne- och pensionsverks pensionsregister. I propositionen framhållssärskilt att det i skilda sammanhang har uppmärksammats att det föreligger ettstarkt behov av skydd för personer som förföljs och hotas av sina tidigaremakar eller sambor. I fyra av motionerna tas upp frågor som har samband medpropositionsförslaget. Utgångspunkten i samtliga dessa är att det finns ettbetydande behov av ett ökat skydd för uppgifter i register o.d. om enskildaspersonliga förhållanden. I motion 1986/87:K429 (fp) föreslås att alla registersom-hämtar sina uppgifter från länsstyrelsernas folkbokföring omfattas av folkbokföringssekretessen.I övriga tre motioner framhålls särskilt behovet KU 1987/88:22 av ökat skydd för kvinnori fråga om deras vistelseort, bostad och namn. motion 1986/87:K436 (m)framhålls detta behov mera allmänt. 1986/87:K416 (c)uppmärksammas särskilt misshandlade kvinnors behov av sekretesskydd och enöversyn begärs av sekretesskyddet i denna del. motion 1987/88:K18 (fp)framförs krav på att det öppnas en möjlighet för personer att i vissaextremfall kunna byta personnummer. Utskottet,som har att väga behovet av sekretess mot offentlighetsintresset, tillstyrkerdet i propositionen framlagda förslaget till utvidgning av den s.k.folkbokföringssekretessen till att omfatta vissa andra register. Härigenomförbättras möjligheterna att skydda vissa särskilt utsatta människor för våldoch trakasserier. Vadhärefter gäller de ovannämnda motionerna får utskottet anföra följande. Utskottethar i och för sig stor förståelse för den i motionerna gemensamma grundtankenatt de som utsätts för misshandel eller trakasserier bör åtnjuta skydd så långtdet är möjligt. En viktig förutsättning för offentlighets-ochsekretessregleringen är att sekretess inte skall gälla för uppgifter, om detinte verkligen är oundgängHgen nödvändigt. Krav på nya sekretessregler,särskilt inom områden där sekretess inte har gällt, bör sålunda prövasmed stor försiktighet. Som framhållits i propositionen är det för övrigt i ettöppet samhälle som vårt svårt att i varje sammanhang ge sekretesskydd åt t.ex.adressuppgifter. Att genom lagreglering gå längre än propositionen i nu aktuelldel synes knappast möjligt. Utskottet utgår emellertid ifrån inom fortlöpande ägnar frågan största uppmärksamhet. Detkan naturligtvis inte uteslutas att ett ytterligare utvidgat sekretesskydd börkomma i fråga. Om ett sådant behov uppkommer förutsätter utskottet attregeringen vidtar nödvändiga åtgärder. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1986/87:K416, 1986/ 87:K429, 1986/87:K436 och1987/88:K18 yrkande 1. Den s.k. upphandlingssekretessen (avsnitt 4ipropositionen) () begärde i en framställning till regeringen bl.a. attsekretesstiden i fråga om villkor i s.k. slutna avtal generellt utsträcks tilllängst , räknat från det att avtalet slöts samt att - om synnerliga skälförehgger - myndighet skall ha rätt att besluta att förlänga sekretesstidentill längst . I framställningen gjordes bl.a. gällande att den nuvarandesekretessregleringen på förevarande område medför att svenska företag i vissafall inte är beredda att delge statlig myndighet uppgifter om sina senaste rön,då dessa uppgifter inte kan hemlighållas som uppgifterna harinverkan på konkurrenssituationen. 13 av de 18 remissinstanser som yttrade sig tillstyrkteframställningen eller lämnade den utan erinran. Fyra remissinstanser hade ingenerinran mot en förlängning av sekretesstiden till men avstyrkteförslaget om den tioåriga sekretesstiden. En remissin- KU 1987/88:22 stansavstyrkte förslaget helt. Ipropositionen diskuteras ingående den avvägning mellan offentlighets-ochsekretessintresset som måste göras beträffande myndigheters verksamhet isamband med upphandling och andra affärsuppgörelser. Det konstateras att detpå förevarande område å ena sidan föreligger ett mycket starkt sekretessbehovoch å andra sidan ett inte mindre betydande offentiighetsin-tresse. Slutsatseni propositionen är att även om det finns ett betydande intresse av offentligheti myndigheternas upphandlingsverksamhet får dock insynen inte sträcka sig sålångt att de allmänna eller enskilda företag som är parter iupphandlingsärenden skadas. Med denna utgångspunkt och på grundval avremissutfallet över FMV:s framställning föreslås att sekretessskyddet föruppgifter i handlingar som anger villkoren i slutna avtal förstärks genom attmaximitiden för sekretessen förlängs från nuvarande två till . Förslagetinnebär inte generell giltighet utan begränsas till att gälla de statligaaffärsverken och FMV. båda följdmotionerna kritiseras propositionsförslaget. Enligt motion1987/88:K18 (fp) innebär förslaget en alltför långtgående inskränkning ioffentlighetsprincipen. Motionärerna föreslår - under åberopande av vad somframhållits i remissyttranden i ärendet av JO och JK - att ändringen inte skallgälla de statliga affärsverken utan endast FMV. I motion 1987/88:K19 (vpk)yrkas avslag på förslaget. Motionärerna, som inte anser att utredningen iärendet ger stöd för ett utökat sekretesskydd, framhåller det svåra i attöverblicka vilka konsekvenser den föreslagna ändringen i sekretesslagen kankomma att få. I sammanhanget erinras om att regeringen i den under våren 1987avlämnade propositionen om ledning av den statliga förvaltningen (prop.1986/87:99) gjorde den bedömningen att de nuvarande sekretessbestämmelserna påområdet gav ett tillräckligt skydd. Utskottetdelar den i propositionen gjorda bedömningen att det finns anledning att påförevarande område öka sekretesskyddet. Den lösning som man i propositionen -på grundval av bl.a. remissutfallet - stannat för anser utskottet godtagbar.Utskottet avstyrker således motionerna 1987/88:K18 yrkande 2 och 1987/88:K19yrkande 1. Sekretess m.m. i ärenden om avskiljande av studerandefrån högskoleutbildning (avsnitt 5 i propositionen) Riksdagenbeslöt om ett bemyndigande för regeringen att meddela regler föravskiljande av studerande från högskoleutbildning om det föreligger en påtagligrisk för att vederbörande kan komma att skada annan person eller värdefullegendom under utbildningen. De studerande för vilka frågan om sådantavskiljande kan beslutas är de som lider av psykisk sjukdom eller psykiskabnormitet, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldigatill allvarlig brottslighet. En för högskolan gemensam nämnd skall pröva fråganom avskiljande. Nämnden skall inrättas fr.o.m. . I propositionen föreslås att nämnden ges möjlighet attinförskaffa behövlig KU 1987/88:22 utredning. I detta syfte föreslåsbestämmelser sorh innebär en skyldighet för hälso- och sjukvårdens personal ochpersonalen inom att lämna sådana uppgifter om den studerande somnämnden kan behöva vid sin prövning om avskiljande. Lagtekniskt sker dettagenom ändringar dels i lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl., dels i socialtjänstlagen. Vidare föreslås att uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden i ärenden av aktuellt slag skall vara sekretesskyddade,om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående liderbetydande men om uppgiften röjs. En bestämmelse härom föreslås intagen i en nyparagraf, 27 §, i sekretesslagens 7 kap. I följdmotion 1987/88:K19 (vpk) yrkas avslag på förslaget(yrkandena 2 och 3). Motionärerna erinrar till en början om att vpk inteställde sig bakom lagstiftningen om avskiljande av studerande frånhögskoleutbildning. Enligt motionen bör högskolans avskiljandenämnd - av hänsyntill den personliga integriteten - inte kunna begära fram uppgifter från hälso-och sjukvården samt . Genomförs inte den delen av förslaget blirenligt motionen den föreslagna bestämmelsen i sekretesslagen obehövlig: Som framhålls i propositionen ankommer det på högskolansavskiljandenämnd, vars inrättande går tillbaka på ett riksdagsbeslut våren1987, att pröva frågor om avskiljande av studerande från högskoleutbildningefter en omsorgsfull prövning i varje särskilt fall. Mot denna bakgrund och medhänsyn till verksamhetens art är det nödvändigt att nämnden ges möjlighet attinhämta uppgifter på hälso- och sjukvårdsområdet och från . Detsekretesskydd som föreslås grundar sig på en avvägning mellan å ena sidan deintressen som uppbärs av offentlighetsprincipen och å andra sidansekretessönskemål utifrån enskilda intressen. Utskottet, som inte har något atterinra mot förslaget, tillstyrker propositionen i denna del. Det anförda innebäratt utskottet avstyrker motion 1987/88:K19 yrkandena 2 och 3. Återstående propositionsförslag (avsnitten 3 och 6i propositionen) De återstående båda propositionsförslagen, vilka berörsekretessen för uppgifter från utländska myndigheter och organ resp.sekretessen för uppgifter i utlandsmyndigheternas beredskapsplanering m.m., tasinte upp i någon av motionerna i ärendet. Utskottet tillstyrker förslagen. I motionerna 1985/86:K302 (m) och 1986/87:K430 (m) påtalasatt motiveringarna i beslut om avvikelse från självdeklaration är offentliga.Enligt motionerna kan sådana motiveringar innehålla för den enskilde känsliga uppgifter om vederbörandesekonomi och personliga levnadsförhållanden. KU 1987/88:22 Motionsyrkandenagår ut på att 9 kap. 1 § sekretesslagen ändras så att skattesekretessen iförsta instans görs absolut med undantag för den del av besluten som är föremålför s.k. längdföring. Enligt gällande rätt (9kap. 1 § sekretesslagen) gäller sekretess i princip j inte för beslut varigenomskatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande avskatt fastställs. Enligt 68 § taxeringslagen (1956:623) skall av taxeringsnämndbeslutade taxeringar för varje skattskyldig införas i skattelängd. inte följt självdeklarationen vid taxeringen skall enligt 69 §taxeringslagen deklarationen förses med uppgift om avvikelsen och skälendärför. I allmänhet redovisas skälen i beslutet genom att en kopia av denunderrättelse om avvikelse som skall tillställas den skattskyldige biläggsdeklarationen. Uppgifterna om avvikelsen och skälen för denna är alltsåoffentliga. Utskottethar vid tidigare tillfällen behandlat yrkanden av liknande slag (se bl.a. KU1983/84:29 och KU 1985/86:13). uttalade utskottetsmajoritet att uppgifterna i taxeringsnämnds beslut har ett offentlighetsintresseinte minst med hänsyn till allmänhetens möjligheter att granskabeskattningsmyndigheternas verksamhet. Utskottet, som förklarade sig utgåifrån att taxeringsnämnderna iakttar nödvändiga integritetshänsyn, fann inteskäl att överväga någon ändring i den gällande ordningen på området. Deborgerliga ledamöterna i utskottet reserverade sig till förmån förmotionsyrkandena. Riksskatteverkethar yttrat sig över motion 1985/86:K302. Yttrandet har följande innehåll: Sekretessreglernaär som framgår av förarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 del A s. 256f) följden av en avvägning mellan å ena sidan de enskildas skyddsintresse och åandra sidan offentlighetsintresset. Denna avvägning framkommer på flera ställeni propositionen bl.a. på s. 253, där man hänvisar till tidigare uttalanden ombetydelsen av att offentlighetsprincipen verkligen upprätthålls vid deavvägningar som aktualiseras i samband med tillkomsten av den nyasekretesslagstiftningen. På s. 256 påpekas å andra sidan att skyddsaspekten fårsärskild tyngd av de skattskyldigas långtgående plikt att lämna uppgifter omsina förhållanden och det sägs vidare, att även om många av de uppgifter somförekommer i självdeklarationer är av alldaglig beskaffenhet, kan det intebortses från att många deklaranter skulle uppleva det som integritetskränkandeom dessa uppgifter kom till offentligheten. Avvägningenmellan dessa intressen har resulterat i nuvarande ordning med en absolutsekretess inom skatteområdet med undantag för beslut om taxering och skattm.m., däribland TN:s beslut om avvikelse från självdeklaration. Till följd avkravet på beslutsmotivering får avvikelsebesluten ett fylligare innehåll medfler uppgifter än vad TN-beslut som endast återges i skattelängd erhåller. Vadgäller insynsintresset kan bl.a. följande anföras. Allmänhetens möjlighetertill granskning av skattemyndigheternas arbete i första instans är relativtbegränsade. Om avvikelsebeslut undantas från offentlighetsområdet torde deflesta i praktiken vara hänvisade till sina egna och möjligen den närmastebekantskapskretsens ärenden när det gäller bedömning av kvaliteten på dessamyndigheters arbete. Att kvaliteten kan bedömas är också av För skattemyndigheterna medför redan de KU 1987/88:22nuvarande reglerna dessutom en besvärande begränsning såtillvida attmyndigheten pga sekretessen ofta när enskild påstår vissa förhållanden ärförhindrad att freda sig genom att offentliggöra det rätta förhållandet. Genom en jämförelse med andra verksamhetsområden därintegritetskänsliga uppgifter förekommer kan frågeställningen belysasytteriigare. Processen vid skattedomstol är i princip offentlig. Somhuvudregel är också domar offentliga trots att de kan innehålla många uppgifterav personlig och ekonomisk natur som är sekretessbelagda när de förekommer i-endeklaration. Domstolarna har dock möjlighet att förordna om sekretess, meninsynsintresset har för domstolarnas del i normala fall bedömts vara merbeaktansvärt än skyddsintresset. För de allmänna domstolarnas del äroffentlighetskravet starkare. Angående sekretessen hos domstol för taxeringsmålangavs i motiven till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 del A s. 259) attuppgifter om t.ex. sjukdom och intäkter och avdrag får anses vara sådana attett röjande skulle medföra men för den enskilde. I en dom av regeringsrätten(se regeringsrättens årsbok 1981 2:35) kommenterades dessa förhållandensärskilt. Regeringsrätten frångick i detta mål underinstansernas bedömning ochansåg att uppgift om bl.a. skattskyldigs sjukdom inte skulle varasekretessbelagd. Skillnaden i sekretessnivå mellan skattemyndigheterna ochskattedomstolarna motiverades i sekretesslagens förarbeten med att det kanförutsättas att domstolarna har större möjligheter att bedöma risken för skadaeller men i det enskilda fallet (RÅ 1981 2:57, prop. 1979/80: del A s. 254).Förhandsbesked som meddelas av för rättsärenden ärsekretessbelagda. Möjligen har lagstiftaren tagit hänsyn till förhandsbeskedensspeciella användningsmöjligheter - sökanden kan själv avgöra om han villanvändabeskedet för sin taxering eller inte - och att de kan innehålla uppgifter omplanerade affärer. I ärenden hos allmän försäkringskassa, riksförsäkringsverketoch försäkringsdomstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkringgäller sekretess efter men - prövning (skaderekvisit). Motsvarande sekretessgäller inom folkbokföringsverksamheten och kronofogdemyndigheternas exekutivaverksamhet. I dessa fall gäller således en presumtion för offentlighet.Avgörande är om en uppgift är av sådan art att ett utlämnande typiskt sett kanvara ägnat att medföra skada för det intresse som skall skyddas genomsekretessbestämmelserna. Inom hälso- och sjukvården samt är ettomvänt skaderekvisit uppställt, vilket i praktiken får till följd atttjänstemän inte kan lämna ut uppgifter utan att känna tillmottagarens identitet och dennes avsikter med uppgiften. Sekretessen är dockinte absolut som inom skatteverksamheten. Med hänsyn till vad som ovan redovisats anserriksskatteverket övervägande skäl tala för att den nu gällande ordningenbibehålls. Som förut framgått har utskottet vid tidigare tillfällenavstyrkt motionsyrkanden motsvarande de nu aktuella. Utskottet, som hänvisartill RSV:s yttrande, har inte funnit anledning att frångå sin förut intagnaståndpunkt i frågan. Motionerna 1985/86:K302 och 1986/87:K430 avstyrksföljaktligen. Ändradlydelse av 15 kap. 6 § sekretesslagen KU 1987/88:22 1 motion1986/87:K406(s) föreslås att 15 kap. 6 § sekretesslagen ändras så att en befattningshavare hos en myndighet som avslagit en begäran från en enskild att få ut en allmän handling skall hänskjuta beslutet till myndigheten, även om den enskilde inte begär det. Enligt motionären innebär en sådan lagändring en direkt konsekvens av den nya förvaltningslagens intentioner. I2 kap. 14 § tryckfrihetsförordningen (TF) stadgas att en begäran om utfående aven allmän handling skall göras hos den myndighet som förvarar handlingen ochatt det är den myndigheten som skall pröva saken. Av 2 kap. 15 § TF följer attett avslagsbeslut på en begäran enligt 2 kap. 14 § TF i allmänhet kan överklagasav den som beslutet gått emot. I 15 kap. 6 §sekretes.slagen ges med hänvisning till bestämmelserna i 2 kap. 14 §TF närmareanvisningar för hur myndighetens prövning skall ske. Här sägs att en begäran om att utfå en allmän handling i första hand skall prövas av den befattningshavare som handhar handlingen. I tveksamma fall hänskjuts frågan till myndigheten om detta kan ske utan omgång. Fördet fall att befattningshavaren vägrar att lämna ut den efterfrågade handlingen skall han - om sökanden begär det - hänskjuta frågan till myndigheten. Iärende om utlämnande av allmän handling är förvaltningslagen tillämplig. Hosde myndigheter som omfattas av förvaltningslagen gäller sålunda bl.a.skyldighet att motivera beslut och skyldighet att lämna besvärshänvisning tillden som får avslag på ansökan om utfående av allmän handling. I formellthänseende krävs vidare att beslutet skall vara skriftligen dokumenterat. Iett meddelat beslut av JO (dnr 1461-1987)gällande en anmälan rörande underlåtenhet att lämna besvärshänvisning vidavslag på begäran om att få ta del av allmän handling ifrågsätts den nuvarandeutformningen av ovannämnda 15 kap. 6 § sekretesslagen. I beslutet anförde JObl.a.