bet · GB01KU30 · 1987-12-31 00:00:00 — 10. beträffandeallmän kyrkoavgift attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K27 yrkande 10 och med avslag påproposition 1987/88:31 i motsvarande del antar följande lydelse av 10 §förslaget till kyrkofondslag: 10 § Pastoraten skall betala allmänkyrkoavgift till kyrkofonden. Avgiftenberäknas på skatteunderlaget och är per skattekrona. Särskildkyrkoavgift (mom. 11) KU 1987/88:30 , Hans Nyhage och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Under utskottets" och på s. 18 slutar med "yrkande 11"bort ha följande lydelse: I motion 1987/88:K25 yrkande 4 föreslås attpropositionens förslag till särskild kyrkoavgift avslås. De föreslagnaavgifterna har utan tillräcklig analys av konsekvenser satts alldeles för högt.Regeringen uppdrog som framgått 1986 åt kyrkofondens styrelse att utreda vilkaberäkningsgrunder som bör gälla för olika tillgångar. Enligt utskottet börresultatet av denna utredning avvaktas innan ställning tas. Utskottet tillstyrker.motionsyrkandetoch avstyrker propositionen i motsvarande del. dels att moment 11 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 11. beträffande särskild kyrkoavgift att med avslag på proposition 1987/88:31 ochmotionerna 1986/87:K616 och 1987/88:K27 yrkande 11 bifaller motion 1987/ 88:K25yrkande 4. Särskild kyrkoavgift (mom. 11) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 11"bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion 1987/88:K27 anserutskottet att den föreslagna beräkningsgrunden för den särskilda kyrkoavgiftenutgör ett dråpslag mot kyrkans egendomsförvaltning. I synnerhet gäller dettalandsbygdspastoraten som brandskattas. Regeringen bör därför ge kyrkofondensstyrelse i uppdrag att inkomma med ny beräkning för den särskildakyrkoavgiftens storlek där effekterna av höjd allmän kyrkoavgift beaktas.Reduktion av den särskilda kyrkoavgiften måste i första hand ske förpastoratens fastigheter. Utskottet tillstyrker därför, motionerna 1986/87:K616och 1987/88:K27. dels att moment 11 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 11. beträffande särskild kyrkoavgift att med avslag på proposition 1987/88:31 i dennadel och motion 1987/88:K25 yrkande 4 bifaller motionerna 1986/87:K616 och1987/88:K27 yrkande 11. Allmänt utjämningsbidrag (mom. 12) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet vill" och på s. 19 slutar med "yrkande9" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den bedömning som görs i motion K27 ombehovet av fortsatt skatteutjämning till samtliga kyrkokommuner. Den förändradekompetensen mellan församlingar och pastorat skall visserligen leda till att pastoraten tar över denövervägande delen av kostnaderna men konsekven- KU 1987/88:30 serna är inteklarlagda. Detta är olyckligt eftersom det ju är församlingarna som har den förkyrkan absolut viktigaste uppgiften, nämligen att främja gudstjänstliv ochundervisning samt diakoni och evangelisation. Utskottet tillstyrker därförmotionsyrkandet. delsatt moment 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 12. beträffandeallmänt utjämningsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K27 yrkande 9 och med avslag påproposition 1987/88:31 antar följande lydelse av 13 § förslaget tillkyrkofondslag. 13§ Pastorat, stiftssamfälligheter och församlingar som ej ingår i totalekonomisk samfällighet får ett allmänt utjämningsbidrag om skatteunderlagetunderstiger det skatteunderlag som motsvarar den garanterade skattekraftenenligt 15 §. Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av detenligt 14 § beräknade tillskottet av skatteunderlag och skattesatsen förbidragsåret. Särskilda statsanslag för domkapitlenskansliresurser (mom. 13) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Utskottetanser" och på s. 20 slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Ilikhet med vad som anförts i motion 1987/88:K25 anser utskottet att det finnsanledning att ifrågasätta den i propositionen föreslagna ordningen. Mångaremissinstanser har ju också under beredningen framhållit att det finns riskför att som självständig myndighet kommer att bli beroende av denkommunala stiftssamfälligheten. Därför anser utskottet att det finns behov avsärskilda och oberoende kansliresurser för . Utskottet har judessutom föreslagit i motsats till propositionen att domkapitlen skall behållasin roll gentemot stiftets prästerskap vad gäller tjänstgöringsföreskrifteroch disciplinansvar. Starka skäl talar således för att ett domkapitel skall haegna kansliresurser. delsatt moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffandesärskilda statsanslag för kansliresurser att med avslag på proposition 1987/88:31 i denna del bifaller motion 1987/88:K25 yrkande 2. Tillsättning av kyrkoherdetjänster (mom. 17) BengtKindbom och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med vad som anförts i motion 1987/88:K27 att det trots denföreslagna ändringen i tillsättningsförfarandet i prästanställningslagen börinföras en regel om att kyrkorådet får besluta att som ett led i ett tillsättningsärendeinhämta synpunkter från de röstberättigade i församling- KU 1987/88:30 en.Motionsyrkandet tillstyrks således. dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 17. beträffandetillsättning av kyrkoherdetjänster attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K27 yrkande 7 och med avslag påproposition 1987/88:31 antar följande lydelse av 5 § prästanställningslagen: 5 § Första och av tre, när en tjänst somkyrkoherde blir ledig i ett pastorat, tillsätts den i ett enförsamlingspastoratav kyrkorådet och i ett flerförsamlingspastorat av en tillsättningsnämnd, ominte annat följer av 10 , eller 12 §. eller tillsättningsnämnd får besluta att somett led i tillsättningen av tjänst som kyrkoherde skall inhämtas synpunkterfrån de röstberättigade i församlingen/församlingarna. En tjänst som kyrkoherde söks hos . Domkapitletskall pröva vilka sökande som är behöriga och sedan med eget yttrande lämnaöver ansökningshandlingarna från dessa till kyrkorådet eller tillsättningsnämnden. eller tillsättningsnämnden skall underrättastiftsstyrelsen om sina tillsättningsbeslut. När ett beslut har vunnit lagakraft, skall stiftsstyrelsen utfärda ett anställningsbevis för den som harfått tjänsten. Tillsättning av komministertjänster (mom. 18) (), Hans Nyhage (m), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pås. 23 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 8" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionerna1987/88: K24 och K27 att det inte finns tillräckligt starka skäl för att skiljapå tillvägagångssättet vid tillsättning av kyrkoherdar och komministrar.Tredjegångstillsättning av , komministrar bör enligt utskottets mening ankommapå domkapitlen. Utskottet tillstyrker motionsyrkandena och föreslår ändring iprästvalslagens , 9 §, vilket är i överensstämmelse med kyrkomötets beslut. dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 18. beträffandetillsälttting av kotnmihistertjänster attriksdagen med avslag på proposition 1987/88:31,1 denna del och med bifall tillmotionerna 1987/88:K24 såvitt nu är i fråga och 1987/88:K27 yrkande 8 antarföljande lydelse av 9 § förslaget till prästanställningslagen: 9 § Tjänster som komminister tillsättes på det sätt somenligt 5, 6 och 8 §§ gäller vid tillsättning av tjänster som kyrkoherde. Stat-kyrka-frågan(mom. 33) ' KU 1987/88:30 BengtKindbom och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Som känt"och på s. 31 slutar med "1987/88:K625" bort ha följande lydelse: Deband som fortfarande finns mellan kyrkan, staten och församlingarna har gettkyrkan en demokratisk förankring som positivt påverkat kunskapen om ochintresset och förståelsen för de kyrkliga frågorna. Utskottetanser att det är av stort värde att den svenska folkkyrkan kan bevaras ochvidareutvecklas. Detta bör ske inom ramen för den sarnverkan som finnsmellan kyrka och samhälle. Ett brytande av dessa band skulle utsätta kyrkan förstora påfrestningar och allvariigt kunna skada förutsättningarna för religiösverksamhet bland breda folkgrupper i olika delar av vårt land, utan att någrapåtagliga fördelar skulle vinnas. Riskenskulle vara stor för att den nuvarande generösa och av allmänheten såuppskattade öppenheten skulle snävas in. Kyrkan skulle då inte bli en kyrka ditalla skulle vara välkomna och där alla kunde känna sig hemma utan en kyrka förett mindretal. Folkkyrkokaraktären skulle därmed försvinna. Iriksdagen har och kommunisterna imotioner krävt att kyrka och stat definitivt skall skiljas åt. Socialdemokraternahar haft samma uppfattning - även om man inte direkt i riksdagenhittills tagit initiativ för att söka förverkliga denna uppfattning.Moderata samlingspartiet beslutade vid partiets senaste partistämma att kyrkanskall skiljas från staten. Enför hela folket så stor och avgörande fråga som förändrade villkor för densvenska folkkyrkan bör enligt vår bestämda mening inte få avgöras utan attmedborgarna direkt tillfrågas om sin åsikt. Det bör skapas garantier för att såsker. Utskottet föreslår därför att redan nu tar ett beslut om attinga grundläggande förändringar i det nuvarande folkkyrkosystemet fårgenomföras utan att medborgarna i enfolkomröstning fått möjlighet att taställning. dels att moment 33 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 33. beträffande 5för-yra-/rflgan att bifallermotion 1987/88:K611 och avslår,motionerna 1987/88:K601, 1987/88:K624 och1987/88:K625, Stat-kyrka-frågan (mom. 33) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Som känt"och på s. 31 slutar.med "1987/88:K625" bort ha följande lydelse: Syftetmed de beslut fattat rörande förhållandetill staten har varit att öka frihet och allmänt förbättra dessmöjligheter att fungera i samhället. Den uttalade avsikten har varit att integenom de fattade besluten föregripa ett ställningstagande i principfrågan omrelationerna mellan staten och . Det nuvarande systemet innebär dock alltjämt att riksdagoch regering har KU 1987/88:30 ett avgörande inflytande över beslut som rörkyrkans organisation, ekonomiska ramar och tillsättande av andliga ledare.Enligt utskottets åsikt är denna ordning av principiella skäl inte godtagbar.Varje trossamfund bör stå fritt från staten. Utifrån denna principsyn är detangeläget att både staten och gör klart vilken avsikt man harméd relationer till staten för framtiden. Därför bör nuprecisering ske av de reformer som återstår innan slutmålet är nått, dvs. attlåta bli ett från staten fristående trossamfund. bör nu hos regeringen begära att regeringen tarinitiativ till överläggningar mellan staten och rörande deframtida relationerna. Syftet skall vara att ge en gentemotstaten fri ställning. Utskottet vill tillägga att oavsett hur det fortsattareformarbetet genomförs måste garanteras goda möjligheter attockså fortsättningsvis fungera som en öppen folkkyrka och kunna bedriva sinverksamhet över hela landet. Den kyrkliga egendomen bör förbli svenska kyrkansegen egendom. måste garanteras en säker ekonomi. Genomförandetav reformen bör ske i den takt och på sådant sätt att egenåsikt om övergången respekteras. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion 1987/88:K601. dels att moment 33 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 33, beträffande stat-kyrka-frågan attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K601 och med avslag på motionerna1987/88:K611, 1987/88:K624 och 1987/88:K625 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 12, Stat-kyrka-frågan (mom. 33) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Mot denna" och slutar med "1987/88:K625" bortha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motion1987/88:K625 att det finns tillräckligt underlag för att lösa relationen mellankyrkan och staten. Några ytterligare utredningar behöver inte genomföras. Detbör ankomma på regeringen att lägga fram förslag i frågan. dels att moment 33 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 33. beträffande stat-kyrka-frågan attriksdagen med bifall till motion 1987/88 :K625 och med avslag på motionerna1987/88:K601, 1987/88:K611 ch 1987/88:K624 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande ku 1987/88:30 BirgitFriggebo och (båda fp) anför: Undermycket har verkat för att ge frihet iförhållande till staten. har vi föreslagit att samtal skall inledasmellan staten och om detta. Angelägenheten av att sådana samtalsnarast inleds understryks av en växande opinion inom . Vihar inte velat motsätta oss de förslag som utskottet nu framlägger förriksdagen men anser det principiellt felaktigt att staten skall fatta beslutsom borde vara egen angelägenhet. Orimligheten i det nuvarandesystemet understryker ytterligare vikten av att de ofrånkomliga samtalen mellanstaten och inte ytteriigare försenas. om nyorganisation på lokal-och stiftsplanet i , m.m. (prop.1987/88:31) har berett kulturutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:31 om ny organisation pålokal- och stiftsplanet i , m.m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1987/88 :K24-K27. Utskottet begränsar sitt yttrande över propositionen ochmotionerna till de delar som rör förslagen om särskilt anslag till domkapitlenskansliresurser, om egendomsnämnder och om fördelning av prästtjänster. Särskilda statsanslag till domkapitlens kansliresurser Enligt 4 § i det i propositionen framlagda förslaget tilldomkapitelslag skall stiftssamfälligheten tillhandahålla domkapitletsekreteraren och annan personal, kontorslokaler, inventarier, materiel samtdet som i övrigt behövs för att skall kunna fullgöra sinauppgifter. Av 17 § förslaget till kyrkofondslag framgår attkyrkofondens styrelse får bevilja stiftssamfälligheter bidrag ur kyrkofonden(stiftsbidrag) för bl.a. , stiftsstyrelsens och egendomsnämndensförvaltningskostnader. Som skäl för att ha ett gemensamt stiftskansli anfördepartementschefen följande (prop. s. 116-117). Önskemål har länge förts fram om en möjlighet att skapaett gemensamt stiftskansli såväl för de legala stiftsmyndigheterna, dvs.domkapitlet och stiftsnämnd, som för den omfattande frivilliga verksamhet istiftstingets och stiftsrådets regi som bedrivs vid särskilda kanslier,vanligen benämnda stiftsbyråer, i de olika stiften. På flera håll har ansatserredan gjorts att lokalmässigt samordna verksamheten. I administrativt hänseendefinns stora praktiska fördelar att vinna med att samordna kanslifunktionerna. Inom ramen för den nyastiftsorganisation som här föreslås anser jag att stiftssamfälligheterna skallsvara för det sammanhållna stiftskansliet. Samfälligheten kommer ju själv attbehöva en kansliorganisation som dels motsvarar de nuvarande stiftstingens ickeobetydliga resurser i detta hänseende, dels kan fullgöra administrativauppgifter i samband med de statliga förvaltningsuppgifter som överlämnas åtstiftsstyrelsen. av dessauppgifter sköts av domkapitlens och stiftsnämndernas KU 1987/88:30personal. Domkapitlen behöver utöver den juridiskt utbildade sekreteraren i . Bilaga 1 framtiden mycket begränsade resurser. Det är då naturligt attstiftssamfälligheterna åläggs att tillhandahålla också den personal och deövriga kansliresurser som domkapitlen behöver. Kyrkomötet har inte haft någon erinran mot förslaget.Kyrkolagsutskottet (KL 1987:5) har uttalat att det med tillfredsställelsenoterat att möjligheter' nu öppnas att sammanföra kansliresurserna påstiftsplanet, varför nämnda utskott tillstyrker förslaget.Organisationsutskottet (KO 1987:3) har förkla- , rat sig inte finna anledningmotsätta sig den föreslagna konstruktionen av det nya stiftsbidraget. I motion K25 (m) hemställs att skall besluta attsärskilda statsanslag anvisas för dess kostnader för personal ochlokaler m.m. I motionen framhålls att det finns en risk för att somsjälvständig myndighet kommer att bli ekonomiskt beroende av den kommunalastiftssamfälligheten. Särskilda statsanslag bör anvisas såväl tillsekreteraruppgifterna som till del av kostnaderna förlokaler,-expenser och annat. delar uppfattningen att det är värdefulltatt kansliresurserna på stiftsplanet kan samordnas. Vid redovisningen av denya bestämmelserna om stiftsbidrag framhålls i propositionen (s. 153) att vidkyrkofondens beslut om bidrag skall, förutom stiftsstyrelsens planer överresursbehovet, även föreligga underlag i form av beräkning avmedelsbehovet för sin andel av kansliresurserna. Departementschefen anser ilikhet med kyrkokommittén att dessa planer bör åtföljas av yttranden från centralstyrelse. Mot bakgrund häray anser utskottet att det saknas fogför sådana farhågor som uttalas i motionen. Utskottet har på grund av det anförda inte något atterinra mot propositionens förslag om finansieringen av kansliresurser.Motionen avstyrks i motsvarande del (yrkande 2). Enligt propositionens förslag till lag om förvaltningen avkyrklig jord skall i varje stiftssamfällighet finnas en egendomsnämnd. Nämndenskall ha hand om de uppgifter i fråga om kyrklig jord inom stiftet som ankommerpå nämnden enligt lagen eller bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen(4 §). skall bl.a. förvalta prästlönefondsfastigheter,domkyrkas fastigheter och samt skogen på löneboställen (7 §). Närett löneboställe eller en församlingskyrkas fastighet skall upplåtas påjordbruksarrende, skall egendomsnämnden bestämma villkoren för upplåtelsen. eller en domstol handlägger frågor om sådana villkor företrädsden kyrkliga jorden av egendomsnämnden (13 §). tar således överstiftsnämndens och boställsnämndens nuvarande uppgifter aft bestämmaarrendeviiiKor ayen för sådan jordbruksegendom som nämnden inte förvaltar. Förslaget i propositionen ansluter sig tillkyrkokommitténs förslag att egendomsnämnderna skall överta samtliga de uppgifter stäm enligt lageri (1970:939)och förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord KU 1987/88:30ankommer på de nuvarande stifts- och boställsnämnderna. I propositionen Bilaga 1 framhålls att de nya egendomsnämnderna till skillnad frånstiftsnämnderna är kommunala organ, vars ledamöter väljs av företrädare församtliga stiftets kyrkliga kommuner. Enligt departementschefens mening gårdärför förslaget dem till mötes som efterlyst ett ökat lokalt inflytande överförvaltningen på stiftsplanet av den kyrkliga jorden somförutsättningar skapas för en enhetlig och kompetent behandling avarrendevillkor m.m. I fråga om samråd om arrendevillkor anfördepartementschefen följande (prop. s. 167). Jag förutsätter att de förslag till arrendevillkor, somegendomsnämnden skall ta ställning till, utarbetas efter samråd med de kyrkligaarrendatorerna. har att själv bestämma hur ett sådant samrådskall gå till. Sådan samverkan förekommer enligt vad jag inhämtat regelmässigtoch i skiftande former bl.a. inom fastighetsförvaltningarna hos några kommuneroch i . Jag delar också den bedömning av det stora värdetav ett organiserat samråd mellan jordförvaltare och arrendatorer, som uttrycksi en skrivelse i frågan från jordbruksarrendatorers förbund. Ettsådant organiserat samråd kommer lättare till stånd i egendomsnämndens än i deenskilda församlingarnas eller pastoratens regi. Kyrkomötet har i sitt yttrande inte haft något att erinramot förslaget att stiftsnämnderna ersätts med egendomsnämnder. I sitt av kyrkomötet godtagna betänkande (KL 1987:5)avstyrkte kyrkolagsutskottet en motion med förslag att boställsnämndernaskulle behållas i den nya organisationen och anförde därvid följande. Frågan om att avskaffa boställsnämnderna behandlades av1986 års kyrkomöte med anledning av regeringens skrivelse 1986:3. Utskottettillstyrkte regeringens förslag att avskaffa nämnderna. I sitt betänkande (KL 1986:1) med anledning av regeringens förslagframhöll utskottet att omfattningen av det kyrkliga jordinnehavet växlar starktmellan de olika stiften, liksom behovet av lokalkännedom och jordbruksexpertis.Utskottet framhöll vidare att det borde ankomma på stiftsnämnderna själva attbedöma vilket behov av biträde som kan föreligga i det egna stiftet och attstiftsnämnderna bäst kunde avgöra i vilken form ett sådant behov lämpligen kantillgodoses. Enligt utskottets mening gäller de synpunkter som utskottetframförde föregående år på stiftsnämnderna även egendomsnämnderna. Det fårvidare anses ligga i sakens natur att de nya egendomsnämnderna genom arvoderingoch delegation tar tillvara den sakkunskap som redan finns i stiftet, inteminst hos de nuvarande boställsnämndsordförandena, när nämnden tar överansvaret för den kyrkliga jorden. Behovet av kännedom om de lokalaförhållandena kan vidare tillgodoses genom att stiftsfullmäktige väljerledamöter i nämnden från olika delar av stiftet. I en fempartimotion, K26, yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om val av ledamöter i egendomsnämnden samt att ger stiftsfullmäktige rätt att inrätta lokala egendomsnämn der i enlighet med vad som framförts i motionen. I motionen framhålls att ledamöterna i de statliga stiftsnämnderna skall ha insikt i jordbruk eller skogsbruk eller eljest vara förfarna i allmänna värv medan motsvarande kompetenskrav inte kan läggas på ledamöterna i en kyrkokommunal nämnd. Med hänsyntill vikten av att sådan kompetens finns representerad i de nya KU 1987/88:30egendomsnämnderna anser motionärerna att bör uttala sig för attBilaga 1 behovet av sådan kunskap skall beaktas vid val av ledamöter tillegendomsnämnder. Enligt motionärernas mening bör den kompetens som finnsi boställsnämnderna tas till vara genom en i förhällande till propositionenutvidgad organisation. I motionen föreslås därför att stiftsfullmäktige underegendomsnämnderna får inrätta lokala egendomsnämnder med uppgift att efterdelegation från egendomsnämnden bestämma arrendeavgift samt övrigaavtalsvillkor, alt upprätta förslag till arrendeavtal samt alt planera ochföreslå investeringar och lämpliga rationaliseringsåtgärder m.m. I den månenighet inte kan uppnås mellan arrendator och lokal egendomsnämnd ellerreservation föreligger inom den lokala egendomsnämnden skall ärendet återgåtill egendomsnämnden. I lagtekniskt hänseende hänvisas i motionen till lokalaorgan på det primärkommunala området. behandlade frågan omavskaffande av boställsnämnderna (KrU 1986/87:8). Enligt ett i proposition1986/87:13 framlagt förslag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord skulle boställsnämndernas förvaltningsuppgifter övertas av den somförvaltar den kyrkliga jorden. Med anledning av motioner rörandeboställsnämndernas avskaffande fann utskottet att det inte fanns skäl attföregripa den allsidiga prövning av organisationen som borde göra medanledning av den kommande propositionen om ny organisation på det lokala ochregionala planet inom . Utskottet avstyrkte därför regeringensförslag om avskaffande av boställsnämnderna. beslöt i enlighet medutskottets förslag (rskr. 1986/87:113). Utskottet godtar i princip det i propositionen framlagdaförslaget om förvaltning av kyrklig jord genom de föreslagna egendomsnämnderna.Dessa är kommunala organ och deras ledamöter skall utses av stiftsfullmäktige.Det skulle strida mot kommunalrättsliga principer att föreskriva eller rekommenderasärskilda valbarhetskriterier för ledamöter i kommunala nämnder även om detgäller specialreglerad verksamhet. Utskottet anser sig därför inte böratillmötesgå motionärernas förslag att skall uttala sig om kompetensenhos egendomsnämndernas ledamöter. Utskottet avstyrker därför motionen i dennadel (yrkande 1). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt med erforderlig lokalkunskap vid bestämmande av villkor förjordbruksarrende.