bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Det ärdärför med stor tillfredsställelse som utskottet tar del av den i propositionenföreslagna nutionellu avvecklingsplanen för freonanvändningen. Utskottet vill idetta summunhung understryku viklen av att den nu redovisade uv-vecklingsplunengenomförs på ett sådunt sätt utt målet, en toiul reduktion UV utsläppen uv CFC.kun uppnås. Härvid måste, enligt utskottets mening, särskilt beaktus den ipropositionen redovisude frågan om importregleringnr som ett medel attförhindra ull svensku produkter, frumställdamed hjälp uv CFC. inte ersätts medmotsvurunde importerude produkter. Det i propositionen uviserude uppdrugettill kemikulieinspektionen och slutens nuturvårdsverk klurläggu behovet uvoch möjligheternu till en importreglering inom rumen för Montreulprolokolletsbestämmelser - synes här-vidlug kunnu medföru en lösning pu dessa problem. Utskottet har i olika sammanhang konstaterat att de storamiljöproblemen till sin karaktär är gränsöverskridande och i många fall utgörett globalt hot mot miljön (se t. ex. JoU 1987/88:8 och 11-12). ' anordnade utskottet en hearing med represenlunler för utrikesdepurlemert-tetoch miljö- och om del internutionelluniiljövårds-sumnrbelet, innefullande bl. a. en genomgång av del aktuella lägetpu flertulet sakområden. Mot bukgrund av denna redovisning och uppgifterna i propositionenkun utskottet med tillfredsställelse konstutera att mun från siduintensifierut det internationella arbetet. Del ärsynnerligen värdefullt alt detta arbete kan förstärkas och på- 117 skyndasytterligare i enlighet med vad som sägs i propositionen och mo- JoU 1987/88:23lionerna. Särskilt angelägel måste i delta sammanhang vara all alla möjlighetertill alt påskynda den i Montrealprotokollet föreskrivna minskningstakten medkraft tillvaratas som man från svensk sida slår vakt om de resultatsom uppnåtts och kommer alt uppnås i det nationella miljövårdsarbetet. Utskottet tillstyrker således att godkännerMontrealprotokollet. bör vidare lämna utan erinran vad som anförs ipropositionen om en avvecklingsplan för användningen av klorfluorkarboner(CFC). och haloner som bryter ned ozonskiktet. Del anförda innebär, enligt utskottetsmening, att motionerna Jo719 yrkande 10, Jo726 yrkande 1, Jo767 yrkande 7, Jo24yrkande 2, Jo25 yrkandena 18 och 19 samt Jo30 yrkande 39 kan ansestillgodosedda. Ett förbud mot användandet uv CFC i vissu fullär enligt fleru motioner önskvärt. I två motioner, Jo719 yrkunde 11 (fp) ochJo726 yrkunde 6 (vpk) yrkas alt användning av CFC inom nya verksamhetsområdenomedelbart förbjuds. Ett sådant förbud är, enligt motionärerna, en självklaråtgärd för att uppnå en total minskning uv CFC-användundet. I motion Jo726yrkande 3 yrkas pu ett omedelburl förbud mot unvändning av CFC inomförpackningsindustrin. Inom områden där CFC ulan svårighet kan ersättas avannat material bör enligt motion Jo857 yrkande 1 (c) förbud införas. Krav påtillståndsplikt för nu existerande verksamheter med CFC och registrering uvköldniedieinköp framförs i motionerna Jo726 yrkande 5 respektive Jo794 yrkande2 (fp). Del framhålls bl. a. att registrering av inköp av köldmedier är ettverkningsfullt sätt utt dels få en överblick över förbrukningen och dels uttspåra läckor i kylsystem. Utskottet erinrar om alt en utgångspunkt för denföreslagna avvecklingsplanen är att ingen användning av CFC får tillkommautöver de nio användningsområden som anges i planen. Vidare vill utskottetframhålla att det inte synes realistiskt att räkna med nyetablering av sådanverksamhet mot bakgrund av de tidsramar som skall tillämpas vid avvecklingen.Den korta avvecklingsperioden i förening med en strikt tillämpning av de inomramen för kemikalielagsliftningen aviserade föreskrifterna och vidgade möjlighetertill omprövning enligt miljöskyddslagen av pågående CFC-användning innebärenligt utskottels mening att mer drastiska åtgärder mot pågåendeCFC-användning ler sig obehövliga. Vad utskottet anfört får anses tillgodose syftet medmotionerna Jo719 yrkande 11 och Jo726 yrkandena 3, 5 och 6. Med hänvisning tilldet nu anförda avstyrker utskottet vidare motionerna Jo794 yrkande 2 och Jo857yrkande 1. Styrmedel J"U 1987/88:23 1 motion Jo7l9 yrkande 12 (fp) och Jo30 yrkunde 37 (c)frumförs yrkunden om miljöavgifter på freonanvändningen. ( sistnämnda motionanges /kg CFC som lämplig uvgift. Summu typ uv instrument förstimulerunde UV övergången till unnun teknik redovisus i motion Jo857 yrkunde 2(c). Motionären yrkur utt förslug om beskutlning uv freoner skull uturbetas.Ulsläppsavgifter för freoner yrkas i motion Jo23 yrkunde 7 (c). 1 motion Jo751yrkunde 29 (m) yrkus ull förslug till gränsvärden för freonutsläpp vidplusllillverkning uturbetus. frumhalls utt införandet av ett sådantgränsvärde skull ses som ett komplement till den 25 7o minskning uvfreo-nunvändningen frum till 1991 som del nordiska ministerrådet kommit överensom och som beräknas kunna uppnås genom frivilliga överenskommelser mellanberörda industrier. Vad som tidigare anförts om den i avvecklingsplanenfustslälldu lidsrunien får enligt utskottets mening unses innebära altanvändandet av ekonorniska styrmedel för ett påskyndande av avvecklingen uvCFC-unvändningen inte nu framstår som nödvändigt. Med hänsyn härtill avstyrksmotionerna Jo719 yrkande 12, JoS57 yrkande 2, Jo23 yrkande 7 och Jo30 yrkande37. Med åberopande av vad som tidigare anförts om bl. a. denvidgade möjligheten till omprövning enligt miljöskyddslagen och då saltande avgränsvärden fär anses ingå som ett naturligt led i tillståndsprövningen avmiljöfarlig verksumhel uvstyrks även motion Jo751 yrkunde 29. Återvinning av freoner är föremål för yrkanden imotionerna Jo744 yrkande 6 (c), Jo792 (fp), Jo24 yrkande .32 (fp)och Jo30yrkande 38 (c). 1 motion Jo744 yrkus att regeringen åläggs ett genomförande aven systematisk genomgång av områdena för freonanvändning och all kartlägga huruppsamlingen skall kunna gå till. Kylaggregat hör till de apparater somsläpper ut mest freon och detta bör enligt motion Jo792 åtgärdas. Motionärenyrkur utt hos regeringen begär förslug om dels en plan för en fungerandeåtervinning och dels utt berördu purter i sumbund med unlugandel UV en sådanplan åläggs obligatoriskt omhändertagande av freoner vid kassering avkylanläggningar. Nödvändigheten av all särskilt prioritera återvinningen uvfreoner i kylskåp belonus i motion Jo24. Motionärernu unser det ungeläget allbilskrotningslagen utvidgas till att även omfatta kylskåp och andrakylmaskiner. Ansvaret för återvinningen av de freon-haltiga delarna avmaterialet är, enligt motionärerna, kommunalt. I motion Jo30 understryks attresurser bör användas för utvecklandet uv ett system för ålerinsamling av freonsamt alt ett panlsystem borde övervägas. Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:23 Den komplettering av miljöskyddsförordningen som föreslåsi propositio nen utgör endast en grundläggande förutsättning för arbetet med om- händertugunde och återvinning av CFC i' samband med exempelvis skrot ning. Del är enligt utskottets mening nödvändigt alt sådan återvinning prioriteras. Utskottet har tidigare framhållit vikten av att regeringen inte okritiskt accepterar en teknisk-ekonomisk bedömning som skäl för att ej vidta kraftfulla åtgärder i denna fråga (JoU 1987/88:12). finns i stort sett inga klara regler för hur CFC skalj hanteras i avfallsledet, varför konkreta förslag måste utarbetas. Flera kommuner har påbörjat projekt med återvinning av CFC. och denna utveckling bör enligt utskottels . uppfattningfrämjas på alla sätt. Hanteringen och insamlingen- av CFC är. som framgår avpropositionen, i första hand ett tekniskt problem snarare än en fråga omtillgängliga ekonomisku incilumenl. Resurser bör därför i första hand satsas påalt utveckla syslem för uppsamling och återvinning av CFC. Sådana insatser kaneventuellt kompletterus med stimulanser till den som bedriver verksamhet medCFC för återvinning och lagring. Förslag till en återvinningsplan i enlighet med vadutskottet här anfört bör utarbetas och resurser satsas påomhändertagande av CFC. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo792och Jo30 yrkande 38 i ifrågavurunde del bör ges regeringen till känna. Medhänsyn till att motion ' Jo744 yrkande 6 kan anses tillgodosedd avstyrkerutskotlet motionen. Utskotlet är emellertid inte berett alt förorda ettpanlsystem i enlighet med vad som begärs i motion Jo30 varför utskottetavstyrker motionens yrkunde 38 i här uktuell del. Med hänsyn till vad utskottetanföri om återvinning av CFC och då utskottet inte är berett att förorda om enändring av bilskrotningslagen (1975:343) enligt motionärernus önskemalavstyrks motion Jo24 yrkunde 32. Forskning och ersättningsteknik m.m. Forskning och ersättningsleknik skull enligt ett untalmotioner påskyndus och främjus. 1 motion Jo726 yrkundenu 2 och 4 (vpk) yrkusalt förslag till ersättning av CFC med vätgus i värmepumpar och kyl- ochfrysskåp ularbetus sumt att SJ och ges i uppdrag att avveckla sinanvändning uv CFC tidigure än . I motion Jo794 yrkunde I (fp) yrkus uttövergången till indirektu kylsystem skull ske fr. o. m. den 1 juli 1988.Motionuren frumhåller utt mun med ett sådunt syslem minimerar bådefteonunvändning och läckagerisker till dess ersättningsleknik finns utvecklad.Åtgärder för ökad forskning samt förslag om ersättningsleknik och bestämmelsersom förhindrar freonuisläpp från värmepumpar är föremål för yrkunden i niotionJoS57 yrkundena 3 och 4 (c). I motion Jo867 (c) yrkas åtgärder mot freonuisläppsumt fortsatt forskning. Motionären understryker betvdelsen uv det nordiskaforskningssamarbetet och att forskningen fortsätter för undvikande av freon imiljön. bör enligt motionären användningen av freon i stort kunnavara avvecklad. Nödvändigheten uv intensifierud forskning för klarläggandet avhotel mot ozonskiktet betonas också i motion Jo24 yrkande 33 (fp). Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:23 Utskottet konstaterar att det i propositionen lämnadeförslaget till avvecklingsplan utarbetats med beaktande av bl. a. möjligheternatill ulternu-tiv produktion och ulternutivu produkter inom respektiveunvändningsom-råde. Vidure kun noterus utt nuturvårdsverket för närvurundeutarbetar förslag, föreskrifter och råd för åstadkommande av nu aktuella användnings-och utsläppsbegränsningar. Beslut om avveckling av användningen avCFC-produkler har dessutom lagils av både SJ och . Det är enligtutskottets mening tillfredsställande alt omställningsurbelet skall kunnaunderlättas med ett frisläppande av investeringsfonder för miljöåtgärder.Enligt utskottets mening bör vidare olika former för statligt stöd. främstadministrerade av styrelsen för teknisk utveckling och naturvårdsverketutnyttjas för den tekniska utvecklingen och forskningen inom delta område. Motbakgrund av del anföi-du finner utskottet att motionerna Jo726 yrkandena 2 och4, Jo857 yrkandena 3 och 4, Jo867 och Jo24 yrkande 33 får unses tillgodosedda.Utskottet är inle berett att utöver ovan relaterade åtgärder förorda ettinförande av ett absolut krav på indirekta kylsystem fr. o. m, den I juli 1988.Utskottet avstyrker således motion Jo794 yrkande 1. Gällande regler om ersättning för skador till följd avmiljöfarlig verksamhet finns i miljöskudelugen (1986:225) som trädde i kruftden . Miljöskudelagen ur tillämplig när verksumhel på fustighelorsakar skador i omgivningen genom olika former uv vutten-. murk- ochluftföroreningur, buller, skukningur eller undru liknande störningar. Lugeninnebär utt den ' sotn bedriver miljöfurlig verksumhel på en fustighel hur fåttett ökat unsvar för skador som verksamheten medför i omgivningen.Skadeståndsansvaret gäller även om skadan inte har orsakals avsiktligt ellergeiiom vårdslöshet. Ansvaret omfultur också helt tillfälligu störningur, t. ex.ensluka gasutsläpp i luften. Undantag görs dock för vissa störningar som är avsa vanligt slug alt de rimligen måste tålas. Rätten till ersättning enligt miljöskudelugen omfattarperson-och sakskador samt rena förmögenheisskador söm inle är bagatellartade.Skudeslånds-unsvuret skull i första hand bäras uv fastighetsäguren. Ävennyttjunderälts-huvure eller andru som bedriver eller hur bedrivit miljöfurligverksamhet på fastigheten kun bli ansvariga. Till kretsen skadeståndsansvarigahör också de som i egen näringsverksamhet utför ett miljöfarligt arbete på enfastighet, s. k. entreprenörer. Miljöskadefondsulredningen avlämnade är 1987 betänkandet(SOU 1987:15) Miljöskadefond med förslug till inrältundet uv en särskild fond ur vilken ersättning skulle kunna utgå för person- eller sakskador enligt miljö- skudelugen. Rätten för skudelidande att få ersättning ur fonden var be gränsad till fall då den för skadan ansvarige inte kan betala ersättningen eller då rätten att utkräva skadestånd preskriberats eller då det inle kan utredas vem som år ansvurig för skadan. Ur fonden skulle vidare kunna betulus kostnudernu för återställnings- och saneringsåtgärder sotn år an- '21 Fondsystemet skulle finansieras genom JoU1987/88:23 avgifter. 1 propositionen avvisar regeringen tanken på enmiljöskadefond och föreslår i stället alt en kollektiv försäkring,miljöskadeförsäkringen, skapas. Från försäkringen skall lämnas ersättning åt enskadelidande i de av miljö-skadefondsutredningen angivna fallen. Försäkringenavses bli meddelad av ett konsortium av försäkringsbolag. De närmare villkorenför försäkringen skall godkännas av regeringen. De som bedriver anmälnings-eller tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet föreslås bli skyldiga altbetala bidrag till försäkringen med belopp som också skall godkännas avregeringen. Reglerna om den obligatoriska miljöskadeförsäkringen föreslås bliinförda i miljöskyddslagen (1969:387) och träda i kraft . Beträffande återstullnings-och saneringsåtgärder föreslåsmiljöskyddslagen bli kompletterad med bestämmelser som klurlägger altskyldigheten för den som bedriver miljöfarlig verksamhet all avhjälpaolägenheter kvarstår även efter det att verksamheten upphört. 1 fråga omålerställningsålgärder som inte kan genomföras med tillämpning avmiljöskyddslagen förordas i propositionen ull ullmänna medel skall kunna tas ianspråk i vissa fall. har på jordbruksutskottets begäran avgetlyttrande över propositionen såvitt avser frågan om miljöskadeförsäkring jämtede nedan redovisade motionerna. Yttrandet bifogas till detta betänkande. 1yttrandet anför lagutskottet bl. a. följande. Krav på införandet av en obligatorisk miljöskadeförsäkringförs fram i motion L604 (fp). Motionärerna framhåller vidare att kostnadernaför ålerställningsålgärder bör finansieras med skattemedel. I motion L605 (c) yrkas att hos regeringen begärförslag till dels en obligatorisk miljöskadeförsäkring (yrkande 1), delslagstiftning om miljöskadefond (yrkande 2). Motionären framhåller bl. a. attdet skadeståndsan: svar som följer av miljöskadelagen bör vara täckt av enobligatorisk försäkring. Därigenom skulle den skadelidandes situation kunnaförbättras genom alt möjligheten till ersättning frikopplades fränskadegörarens ekonomiska situation. Ett försäkringsobligalorium skulle också iförekommande fall kunna påverka företagen att gå över till mindre miljöfarligverksamhet på grund av försäkringspremiernas storlek. En miljöskadefond börenligt motionären inrättas för de fall då någon inte kan åläggas ersättningsskyldighet.Fonden skulle också kunna finansiera återställningsåtgärder. Yrkunde om enobligatorisk miljöskyddsförsäkring framförs i motion Jo23 yrkunde 10 (c). Genompremiesättningen skulle företagen förmås att vidta förebyggande åtgärder. Utskottet vill erinra om all miljöskudelugen bygger påskadeståndsrätls liga principer. Rätt till ersättning föreligger sålunda endast om det kan påvisas ett samband mellan en miljöstörning och en inträffad skada. Kan det inte utredas varifrån en miljöstörning härrör kan en skadeståndstalan inte riktas mot någon. Svårigheter uppkommer också när störningar som härrör från flera miljöfarliga verksamheter tillsammans har bidragit till skudun ulun ull någon av dem egentligen kan sägas vara den huvudsakliga orsaken. Del skudeståndsrällsliga regelsystemet har också andra begräns ningar när det gäller att bereda en skadelidande ersättning. Även om orsaken till en skada klarlagts kan det hända att den ansvarige inte kan näs med ett skadeståndskrav därför att skadeståndsfordringen har preskribe rats. Av betydelse år också utt miljöskudor oftu är omfuttande och alt man P2 därför fårräkna med all skadevållaren saknar ekonomiska JoU 1987/88:23möjligheter att ersätta skadan. Då frågor om en obligatoriskmiljöskadeför-sukring tidigure med uniedning av motioner prövats i (se LU 198.VS6:25 och LU19S6/87:24) har utskottet därför ansett att del med hänsyntill den skadelidandes intresse är motiverat att man överväger en ordningenligt vilken ersättning kan utgå för skador som faller under miljö-skudelugenstillämpningsområde men för vilku ersättning inte kan erhållas UV någonunsvurig. Utskottet konstuterar att förslagen i propositionen liggerhelt i linje med synpunkterna i motion L604 och även i väsentlig måntillgodoser önskemålen i motion L605. Sett ur den skudelidandes synvinkel innebärsystemet med en kollektiv miljöskadeförsäkring en fullt tillfredsställandelösning av de problem som nuvarande regler kan föra med sig i form avbegränsade eller obefintliga ersättningsmöjligheter vid miljöskador. För denskadelidande skulle inrättandet av en miljöskadefond inte medföra någrafördelar utöver dem som försäkringen ger. Med hänsyn härtill och till att försäkringenenligt vad som uttalas i propositionen är enklare att administrera ochfinansiera anser utskottet att förslaget i propositionen bör genomföras. 1enlighet härmed bör motion L604 och L605 yrkande 2 inte föranleda nugonriksdagens vidare åtgärd. Vud härefter gäller yrkandena i motionerna L605 och Jo23om en ansvarsförsäkring kan utskottet lika litet nu som då spörsmålet tidigarebehandlats (se LU 1985/86:25 och LU 1986/87:24) ställa sig bakom önskemålet.Som motionären själv påpekar är ett väsentligt skäl för en sådan försäkring altden skadelidande skall kunna få ersättning i de fall då skadevållaren inte kanfullgöra sin skadeslåndsskyldighet. Med del i propositionen framlagda förslugelbortfaller detta skäl för en ansvarsförsäkring. Härtill kommer att införandetav en skyldighet all ha ansvarsförsäkring skulle medföra försäkringstekniskasvårigheter. I vissa fall torde det nämligen med säkerhet kunna förutses att enverksamhet skall leda till miljöskador fastän denna effekt inte varit direktåsyftad. Som utskottet tidigare framhållit strider det mot försäkringstekniskaprinciper att en ansvarsförsäkring skall täcka väntade skudor. Sådunu skadormåste därför lämnas utanför en försäkring, vilket medför att den skadelidandekommer att sakna försäkringsskydd i viktiga fall och att det incitament tillförebyggande åtgärder som försäkringskravet skulle kunna innebära i betydandeutsträckning går förlorat. Pä anförda skäl avstyrker utskottet bifall tillmotionerna L605 yrkande 1 och Jo23 yrkande 10. Motionärerna i motion Jo41 (m, fp, c) framhåller attyrkesfisket kräver kontinuerliga investeringar och utt dessa investeringar förutsätter att fisket kun bedrivas under framöver. Enligt motionärerna påverkas havet och våru insjöar negativt av industriutsläpp, vilket kan medföra alt fisket i vissa områden måste upphöra eller inskränkas och att yrkesfiskarna drabbas av stora ekonomiska problem. kan utsläppen leda till alt yrkesfisket helt upphör. Motionärerna hävdar att yrkesfiskarna för närva rande inte kan få ersättning för sina förluster enligt miljöskadelagen och alt den i propositionen föreslagna försäkringen inte kommer all förbättra fis- kurnus situation. Enligt motionärerna är det oacceptabelt att en näringsgren skall få lov att förstöra utkomstmöjligheterna för en annan näringsgren, och de anser alt den miljöslörande industrin bör bära hela kostnaden för de skador som uppkommer och därmed tvingas att av ekonomiska skäl minska utsläppen. Ett sätt att åstadkomma ett ökat ansvarstagande från industrins sida anser motionärerna vara att låta miljöskadeförsäkringen gälla också de ekonomiska skador som utsläppen förorsakar yrkesfisket. Motionärerna yrkar att ersättning ur miljöskadeförsäkringen skall kunna utgå till yrkes- 123 fiskaresom tvingus upphöru med fisket på grund uv miljöfurligu utsläpp. . ,JoU1987/88:23 1 likhet med molionäiernu unser utskottet alt det urungeläget alt yrkes-fiskurnu kun erhullu en fullgod ersättning för de skudorsom kun drubbu dem pu grund uv unnuns miljöfurligu verksuhet.Dn frågor omekonomisk ersättning vid en unnun typ uv miljöskudor, nämligen oljeskudor påfiske-redskup m. m., behundluts av hur utskottet därför också under-,strukit vikten uv utt ersättningsfrågorna fur en lillfredsslällunde lösning.När det galler sådana skudor som hur sin orsak i miljöslörande utsläpp från enfustighel eller som eljest hur unknytning till unvändningen uv en fustighel hurenligt utskottets mening de skadelidundes ersättningsmöjligheler påtugligtförbuttruts genom miljöskudelugens införande. Olvivelukligl är del "emellertid så utt vid den typ av skador som avses med motionen denskudelidandes möjligheter utt få kompensution med stöd uv miljöskudelagen ärbegränsade. a. kun det ofta vara svårt för den skadelidande alt styrku vemsom orsukut skudun. Utskottet kun därför hu förståelse för motionärernus önskemål utt miljöskudeförsäkringenskall utsträckas till att omfuttu också skudor för yrkesfiskarna. En sådanutvidgning skulle emellertid inneburu väsentligu ändringur uv de villkor somuvses. gälla för försäkringen. u. skulle försäkringen för ull kunnuerbjudu ersättning för fiskurnus inkomstförluster behövu omfutla inle baruperson-och sukskador utun också förmögenhelsskudor. Förutsättningarnaför-miljöskadeförsäk-riiigen skulle därmed radikalt förändras och det åtugundeull meddelu försäkringen som vissa försäkringsbolag gjort skulle då inle längregällu. Utskottet gör den bedömningen utt det knuppast är troligt utt mun kun fätill stånd en ny försäkringslösning med uvsevärt utvidgat tillämpningsområde, .och helu försäkringsfrugun skulle då kunna fallu. något som skulle gugnu varkenyrkesfiskurnu eller andru som drubbus uv miljöskador. Med det unfördu förordurutskottet ull motion Jo41 inte förunleder någon riksdugens vidure åtgärd. En obligutorisk unsvursförsäkring för kemikulier yrkas imotionerna L612 (c) och Jo30 yrkande 52 (c). Motionärerna framhåller alltillverkare och Importörer uv kemikulier bör vuru skyldiga all huunsvursförsäkring. Genom premiesutlningen för en sådun försäkring skulleenligt motionärernu företugen påverkus ull förbällru kontrollen uv produklernu. Som ovun berörts täcker en ansvarsförsäkring endast delskadeståndsan-. svar som enligt gällunde rätt kun ulkrävus uvskudevålluren/försåkrings-tuguren. Genom en obligutorisk unsvursförsäkring kunmun således inte kommu till rällu med bristfälligheter i detskudeståndsrältsliga regelsystemet. För att man skull kunna ustudkpmmu ettförbättrut skydd för de skudelidunde och öku företugens benägenhet att vidtuförebyggunde ål-gärder krävs ulltså i förstu hund en skärpning uvansvursreglernu. I summunhunget vill utskottet påpeka uttfrån'ansvarsförsäkringen måste skiljas sådan försäkring som visserligen ilikhet med ansvarsförsäkringen bekostas av den skudegörunde verksamheten mensom direkt skyddur den skudelidunde utun ull något unsvur läggs påskudevålluren. Som exempel på en sådan försäkring kan nämnusputientförsukringen och läkemedelsförsäkringen sumt del ovun redovisudeförslaget till en kollekliv miljöskadeförsäkring. När det gäller skudor i miljön sotn hur sin orsuk ianvändningen av kemikulier på en fastighet har genom miljöskadelagen införts skärpta an- , svursregler. Genom den i den nu uktuellu propositionen föreslugnu kol lektiva fi>rsukringen för vissa miljöskudor har skyddet för de skadelidande ytterligare förbättrats och därmed också skupals ett ökat incitament för företugen utt vidtu förebyggunde åtgärder. Kemikulier kan emellertid orsa ka mångu undra skudor än sådunu som omfattas uv miljöskadelagen.