bet · GB01JoU11 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessahandlingsplaner bör revideras och uppdateras regelbundet. 1* 1987/88. konkreta och förankras,redan på ett tidigt stadium, främst hos övriga JoU 1987/88:11 nordiskaländer, men även hos andra parter där en samsyn kan nås. Detär viktigt att internationella initiativ följs upp med effektiva system för attgenomföra och övervaka beslutade åtgärder på det nationella planet. Heurgrenska utredningen om miljövårdens organisation har avlämnatsitt betänkande För en bättre miljö (SOU 1987:32) jämte sammanställningenMiljövårdsfamiljen (1987:36). Utredningens uppgift har i första hand varitatt göra en samlad översyn av miljövårdens organisation i avseendebl.a. arbetsfördelningen och samverkan mellan olika parter. I betänkandet görsen genomgång av ansvarsfrågorna i miljövården. Förslag läggs fram ommyndigheternas roll i det framtida systemet. Utredningen beskriver vidaresanktionssystemet, hur det fungerar och hur tillämpningen böreffektiviseras. Utredningen förordar att en genomgripande översyn av helamiljöstraffrätten inleds . I avvaktan på en sådan översynföreslås att bestämmelserna i miljöskyddslagen ges en tydligare utformning. Mdjöskadefondsutredningenhar i sitt betänkande Miljöskadefond (SOU 1987:15) föreslagit alt enmiljöskadefond bildas. Från fonden skall ersättning kunna lämnas för person-eller sakskador som orsakats av miljöstörningar i de fall när skadestånd enligtmiljöskadelagen (1985:225) inte betalas eller kan utgå till den skadelidande.Fondens medel skall också kunna bekosta sådana återställnings- ellersaneringsåtgärder som är angelägna från miljöskyddssynpunkt. Fonden föreslåsbli finansierad av avgifter som läggs på större utsläpp av vissa miljöfarligaämnen såsom svavel, fosfor, kadmium, kvicksilver och koppar. De nämnda utredningarna bereds iregeringskansliet. Utredningen om miljöorganisationen ligger fortfarande underremissbehandling. Vid öppnandet av innevarande meddelade statsministernatt en miljöpolitisk proposition kommer att föreläggas . Ipropositionen föreslås åtgärder mot luftföroreningar, försurning samt mot gamlagiftupplag. Vidare föreslås insatser för att rena hav, sjöar och vattendrag. Ibetänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från allmänna motionstiden1987 med inriktning på vattenvård. Ett antal motioner om Sverigesinternationella agerande i allmänt miljöpolitiska frågor och påluftvårdsom-rådel behandlas även. Utskottet konstaterar alt regeringen aviseraten samlad miljöpolitisk proposition avsedd att läggas fram under våren 1988.Utskottet anser att det är beklagligt att den aviserade miljöpropositionenkommer alt föreläggas så sent alt de eventuellaförslag som kommer att redovisas inte kommer att gälla förrän under nästavalperiod. Regeringen har haft god tid på sig att redovisa förslag. proposition hadeförelegat skulle förslag i parlimotionerna Jo704 (m), Jo707 \q (c), Jo803 (fp) saml Jo809(vpk) och flera enskilda motioner kunna leda till konkretabeslut i detta betänkande. bör enligt utskottets mening JoU1987/88:11 med anledning av dessa motioner ge regeringen till känna sinuppfattning om försenad handläggning av dessa angelägna miljöfrågor. Allmänna yrkanden om åtgärder för att förbättra havsmiljön Enligt motion Jo707 bör göra etttillkännagivande om åtgärder för alt minska föroreningarna av haven (yrkande 11i berörd del). Motionärerna anger en rad olika åtgärder till vilka utskottetåterkommer i det följande. Allmänna yrkanden om åtgärder för att förbättra havsmiljönframställs vidare i motion Jo732 (fp), yrkande 1, om ett miljövårdsprogram för'och , i motion Jo743 (fp), om miljösituationen i (yrkande 1), om miljökontroll av (yrkande 2) och om inrättande avintensivstudieområden i (yrkande 3), i motion Jo757 (fp) omhandlingsprogram för , och (yrkande 1) ochsituationen i (yrkande 4), i motion Jo803 (fp) om utökad och bättresamordnad kartläggning av våra kusthav (yrkande 21), i motion Jo810 (vpk) omföroreningarna i (yrkande 1), i motion Jo812 (s) omföroreningarna i havsmiljön (yrkande 2), i motion Jo815 (s) om utsläpp avföroreningar i (yrkande 1) och i motion Jo834 ommiljöövervak-ningssystemel för havsområdena (yrkande 10). Utskottet delar i stort sett de bedömningar som liggertill grund för de yrkanden som framställs i motionerna. Som framgår av deninledningsvis lämnade redogörelsen gjorde på förslag avutskottet ett uttalande av innebörd att vården av havsmiljön bör ges högprioritet. I uttalandet underströks särskilt behovet av fortsatt forskning ochav snabba åtgärder för att förbättra miljön i och Västerhavet.Regeringen tillsatte en aktionsgrupp mot havsföroreningar.På uppdrag av aktionsgruppen har i samarbete med andramyndigheter m.fl. utarbetat en aktionsplan, vilken överlämnats till regeringeni . Aktionsplanen kommer, tillsammans med vissa andra utredningar, attligga till grund för en samlad miljöpolitisk proposition, vilken enligt vadstatsministern meddelade i årets regeringsförklaring avses läggas fram undervåren 1988. De frågor som väckts i de citerade motionerna om skydd förhavsområdena i allmänhet runt Sveriges kuster har enligt utskottets uppfattningbelysts väl i aktionsplanen. Av den inledningsvis lämnade redogörelsen framgårbl.a. att särskilda åtgärdsgrupper bildats för Öresund-Kattegatt-Skagerrak, föregentliga resp. för . Med hänsyn till att hithörandefrågor således är under beredning i och att en proposition iämnet kan förväntas under innevarande bör motionerna icke föranledanågon ytterligare åtgärd. Förslag om begränsning av utsläpp av näringsämnen i havetberörs i flera motioner. I motion Jo704 (m) framhålls att en rad bevis tagits fram för att världshaven i, Särskilt stor är påverkan i hav med liten vattenomsättning som JoU 1987/88; 11 ,där syrebrist råder på stora områden. Periodisk syrebrist i delar av Kattegattär känd , men större områden drabbas nu allt oftare,påpekar motionärerna. De erinrar om att man i har koncentreratsig på att reducera fosforinnehållet i avloppsvattnet, och yrkar attsamtliga svenska reningsverk efter hand bör utrustas med fungerande kvävereduktion.Det är en god början till en bättre havsmiljö (yrkande 13). I motion Jo729 (s) erinras om att och somrinner ut i , avvattnar intensivt utnyttjade jordbruksbygder iVästergötiand. Till dessa åar sker ett betydande läckage av fosfor och framförallt kväve från åkermarken. Motionärerna framhåller att även om det i förstahand är fosformängden som styr produktionen i en sötvattensmiljö, kan ävenläckagen av kväve till sötvatten förorsaka miljöskador . Det är därförviktigt att ett samlat åtgärdsprogram mot havsföroreningar inte begränsas tillsaltvattenmiljön utan också innefattar de större jordbruksområdena i landet somavvattnas till de stora insjöarna. Enligt motion Jo707 (c) bör åtgärdsprogrammet för attminska föroreningarna av haven innefatta handlingsprogram för särskiltföroreningskänsliga områden, som exempelvis . Kväveläckaget frånindustri och trafik, jordbruk och hushåll bör begränsas (yrkande 11 i berörddel). I motionen yrkas även på ett tillkännagivande om jordbruk och miljö avinnebörd att odlingssystemen utvecklas så att läckaget av kväve och kemiskamedel minimeras och att åkermarkens produktionsförmåga kan bevaras genom ensatsning på råvaruproduktion för energi och den kemiska industrin (yrkande 14). Ett förslag om utvidgat åtgärdsprogram för att förbättrahavsmiljön i bl.a. framförs i motion Jo763 (c,m). Motionärernaföreslår utökad vallodling med framför allt lucern som kan användas förenergiproduktion (metanjäsning) och fiberråvara för massaindustrin samt odlingav energiskog. Vidare är det viktigt att realistiska alternativ till intensivspannmålsodling tas fram så att animalieproduktionen i skogs- och mellanbygder-där den ur bl.a. havsmiljösynpunkt passar bäst- inte konkurreras ut avslättbygden, framhåller motionärerna. I motion Jo803 (fp) yrkas att förklaras somsärskilt förorenings-känsligt område och att restriktioner skall gälla för allaskadliga utsläpp (yrkande 27). Kväveläckaget från jordbruket bör begränsasgenom minskning, bättre dosering etc. av kvävegödslingen inkl. stallgödsel(yrkande 28). Regeringens åtgärd att tillfälligt minska produktionsöverskotteti jordbruket genom att betala bönderna för att lägga 100 000 ha åkerjord iträda bör enligt motionen avbrytas. När åkerjorden ligger i träda ökarsannolikt gödningen av havsområdena ytterligare, eftersom läckaget av kväveökar, framhåller motionärerna. Det nuvarande trädesbidraget bör i ställetanvändas för att stimulera odling av mellangrödor som kan suga upp kvävet(yrkande 29). Ett handlingsprogram för bl.a. minskat kväveläckage, liknande detsom nu upprättats kring och , bör komma till stånd förhela (yrkande 30). Gödselmedelsavgiften bör höjas så att den medfören påtaglig minskning av kvävegödslingen (yrkande 31). Enligtmotion Jo809 (vpk) bör begära att ett program om 12 reduktionav kväveutsläpp från lantbruk, reningsverk, industrier m.m. till de JoU1987/88:11 berörda havsområdena görs upp (yrkande 3). Ett yrkande om att södra och Skäldervikenförklaras som särskilt föroreningskänsliga områden framställs i motion Jo812(s), yrkande 1. Ett motsvarande yrkande, omfattande , ochHanöbukten framställs i motion Jo834 (fp), yrkande 8. Enligt sistnämnda motionbör ett handlingsprogram mot kväveföroreningar upprättas för hela (yrkande 9). Utskottet får anföra följande med anledning av de nurefererade motionerna. Ordet eutrofiering kan definieras som ökad tillförsel avväxtnäringsämnen som ger upphov till ökad tillväxt hos växter i det mottagandevattnet. Dessa näringsämnen är främst fosfor (P) och kväve (N) samt iblandkisel (Si). Både fosfor och kväve har betydelse för produktionen ihavsområdet, i olika grad vid olika årstider och i olika områden. Iaktionsplanen framhålls att fosfor och kväve ingår i ekosystemet i mer ellermindre komplicerade kretslopp. Dessa har mycket gemensamt, men det finns bl.a.tre viktiga olikheter: Havet har en egen självreningsförmåga när det gällerkväve. Den s.k. denitrifikationen är en process där vissa bakterier kanomvandla nitrat till elementärt kväve, som står i jämvikt med atmosfären och pådetta vis lämnar det produktiva systemet i havet. Vissa blågröna alger har förmågan att fixera luftkväveloch på så vis öka tillförseln av växttillgängligt kväve till vattnet underperioder med uttalad kvävebrist och när fosfor finns i överskott. Fosfor fastläggs tämligen effektivt i bottensedimenten närgoda syreförhållanden råder. Detta kan leda till en "laddning" av sedimentenmed fosfor under goda syrebetingelser. Om sedan syrebrist uppslår fungerarsedimenten som en gödningskälla till vattenmassan såvitt avser fosfor. Uppehållstiden för vattnet, och därmed också närsalterna,i den egentliga , är lång. Man har beräknat alt det tar innanallt vatten i hunnit bytas ut. Detta innebär att förändringar itillförseln av närsalter endast långsamt ger ett genomslag ieutrofieringssituatipnen. Generellt sett producerar näringsrika och väl ventileradehavsområden mer fisk än näringsfattiga. Det kan antas att den stora ökning avfiskfångsterna - främst torsk och sill/strömming - som skett under senareårtionden delvis är ett resultat av eutrofiering. har dockstagnalionsperioderna i bottenvatten, med uppkommen syresbristblivit längre och utbrett sig över större områden. Även härvidlag angeseutrofieringen som anledning. Man kan frukta att en fortgående eutrofiering avÖstersjön skall öka utbredningen av syrefria djupområden så att torskäggensöverlevnad ytterligare försämras. Även i förekommer normalt perioder medsyrebrist. har dessa återkommit och höst och satts i samband med även andra uttryck för en tilltagande eutrofiering. Bl.a. spolas fintrådiga alger upp på , och även i 13 Skälderviken.Sammantaget ger dessa förändringar enligt aktionsplanen bilden av ett system iförändring. Eutrofieringsbilden stämmer överens med de beräkningar somgjorts av kväve- och fosforbelastningens utveckling i . beräknas belastningen av fosfor i haökat åtta gånger och av kväve fyra gånger. Motsvarande siffror för angesi aktionsplanen till fem resp. tio gånger större än den "naturliga"Nordsjöbe-lastningen. En tredjedel av den totala kvävebelastningen av Östersjönsom helhet beräknas komma av direkta nedfall från atmosfären, relativt sett meri än i södra . För fosfor anges motsvarande siffratill . Det finns olika uppskattningar av hur stora utsläppen iÖstersjön är. I det följande återges en tabell ur aktionsplanen över utsläppenav fosfor och kväve till från samtliga strandstater (ton/år).I tabellen återges dels de beräkningar som gjorts av (Hel-com) och som bygger på officiell statistik från resp. länder, delsberäkningar som utförts av forskarna på Askölaboratoriet. JoU 1987/88:11 Uppskattningar av den nuvarande belastningen av fosfor ochkväve på (ton/år). Kattegattoch redovisas i följande tabeller från aktionsplanen: 36 000 36000 15 000 För densvenska gäller alt närsaltförhållandena också är beroende avförhållandena i angränsande havsområden. En ökning av kvävebelastningen iGullmarsfjorden som konstaterats, beror således enligt vad utskotteterfarit sannolikt snarare på föroreningar som förts in utifrån än på JoU 1987/88:11 Detkan här även förtjäna att framhållas att den långtgående eutrofieringen avLaholmsbukten kan vara orsakad både av transport genom bl.a. av närsalterfrån och av kväve- och fosforutlakning från jordbruket. En nyligengenomförd utvärdering av satellitbilder visar att inte är detområde som är värst drabbat av algblomningar i sydöstra . Författarenanser att bildmaterialet visar att läckaget av näringsämnen frånHallandslantbruket endast till en mindre del kan förklara blomningarna ihavsområdet (SNV PM 3214). Medhänvisning bl.a. till vad som här anförts drar slutsatsen iaktionsplanen, att de svenska åtgärderna vad gäller eutrofieringen av de öppnahavsområdena i första hand bör inriktas på att förmå andra länder att minskasina utsläpp. Utskottet återkommer härtill i senare delen av detta betänkande. Såvittgäller de svenska kusterna bör målet enligt aktionsplanen vara att minska belastningen av kväve till hälften av nuvarande nivå ochalt väsentligt minska fosforbelastningen. Detta kan åstadkommas genom attytterligare förbättra reningen i de kommunala reningsverken, framför allt genomatt införa kvävereduktion i dessa. Vidare bör närsaltutsläppen från bl.a. destora organiskkemiska industrierna i minskas. Stora minskningarav närsaltiäckaget bör kunna åstadkommas genom åtgärder i jordbruket. Iaktionsplanen konstateras att jordbruket såväl i ett nationellt som i ettinternationellt perspektiv står för den dominerande tillförseln av kväve, ochför en avsevärd del av tillförseln av fosfor, till vår havsmiljö. Jordbrukethar, med hänsyn till havsmiljön, utvecklats i fel riktning, ochåtgärder för att minska näringsläckaget är nödvändiga. Dessa bör dels avsegödselhanteringen, dels gå ut på att hålla åkermarken bevuxen under en stor delav året. Träda bör förbjudas om den inte är bevuxen med någon täckgröda understor del av irädesperioden, anförs det i aktionsplanen. Efterden svenska kusten finns vissa områden som är hårt belastade avnärsalttillförsel. Där måste eutrofieringssilualionen lokalt eller regionaltbedömas som mycket allvarlig. förklarade regeringen somett särskilt föroreningskänsligl område i enlighet med 8 a § miljöskyddslagen(den s.k. Sedermera har regeringen beslutat om långtgåendeinsatser för att rädda . Kväveutsläppen i området skall på kortsikt minskas . Fosforutsläppen skall ytterligare begränsas. Åtgärderriktas mot alla utsläppskällor av större betydelse, främst jordbruk, kommunalaavloppsreningsverk och enskilda avloppsanläggningar. Restriktionerna innefattarbegränsning av djurantalet, föreskrifter om gödselanvändning, om trädesbruk, ommiljöskyddstillsynen samt om inriktningen av rådgivningen till jordbrukarna.Vidare skärps reglerna för avloppsreningsverk. Större reningsverk skall byggasom så att kväveutsläppen minskar och fosforutsläppen . Iaktionsplanen mot havsföroreningar föreslås att samma principiella ambitionsnivå som regeringen preciserat i sitt beslut om bör gälla även för , och de kraftigast påverkade delarna av . I detalj specificerade reduktionsnivåer, tidsplaner 15 ochtekniska lösningar måste avgöras från fall till fall efter prövning enligt JoU 1987/88:11 miljöskyddslagens regler och med hänsynstagande till såvällokala miljöförhållanden som tekniska och ekonomiska förutsättningar, anförsdet. Utskottet får för egen del anföra följande. Utskottet finner de förslag om handlingsprogram försärskilt föroreningskänsliga områden som framförs i motionerna Jo707 (c)yrkande 11 (i berörd del), Jo803 (fp) yrkande 27, Jo809 (vpk) yrkande 3, Jo812(s) yrkande 1 och Jo834 (fp) yrkande 8 beaktansvärda. Som framgår av denlämnade redogörelsen har regeringen låtit utfärda regler i denna riktning förLaholmsbukten, medan aktionsplanen innehåller rekommendationer om i principlikartade program för , och delar av . Aktionsplanenbereds i med sikte på en proposition . Medhänsyn till att dessa frågor således är under beredning föreligger enligtutskottets mening icke anledning för att göra något uttalande tillföljd av nu berörda motionsyrkanden. Del anförda ger vid handen att även motion Jo803, yrkande30, om handlingsprogram för hela och motion Jo834, yrkande 9, omhandlingsprogram för hela avstyrks. Utskottet delar i stort sett även den bedömning somframförs i motion Jo704 (m) 9m att svenska reningsverk skall utrustas medfungerande kvävereduktion. Den omfattande utbyggnad av reningsverken i Sverigesom ägde rum var när del gäller näringsämnen iförsta hand inriktad på fosforrening. Enligt aktionsplanen förutsätter ettgenomförande av det mål som salts upp, nämligen att förhindra en eutrofieradsituation i öppna havet och att åstadkomma en halvering av kvävebelastningenvid de svenska kusterna, att kvävereduktion införs i de kommunalareningsverken. Med hänvisning till alt även denna del av aktionsplanen beredsinför den aviserade propositionen påkallas ingen ytterligare åtgärdmed anledning av motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 13). Med anledniiig av motion Jo729 (s) om åtgärder motkväveläckage i sötvatten får utskottet erinra om att det tillägg till miljöskyddslagenom åtgärder i särskilt föroreningskänsliga områden som gjordes (prop. 1984/85:10, JoU 10) var direkt föranlett av eutrofiering i ettinsjösystem och efter detta kom att benämnas . Utskottet instämmeri motionärernas påpekande av vikten att aktionsplanen icke ensidigt inriktasmot havsområdena utan att även eutrofieringstendenserna och andra föroreningarav de stora sjösystemen beaktas. Något särskilt riksdagsuttalande härom synesicke påkallat. Utskottet kan även i viktiga delar ansluta sig till vadsom sägs i motionerna Jo707 (c), yrkande 14, Jo763 (c,m) och Jo803 (fp) yrkandena 28,29 och 31 om jordbruket och miljön. Motionerna kan i stor utsträckning sägas gå ut på att minska läckaget av växtnäringsämnen och giftiga kemikalier till floder, sjöar och hav. Utskottet vill i delta sammanhang framhålla att aktionsplanen bör ses som ett led i ansträngningarna för att minska föroreningarna. Avsikten är att den efter hand skall revideras, med hänsyn till den fortsatta utvecklingen. Som framhålls i motion Jo707 är det angeläget att minska användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. Kemikalieinspektionen har tillsammans 16 medlanlbruksstyrelsen och regeringens uppdrag all ge- JoU1987/88:11 nomföra en halvering av bekämpningsmedelsanvändningen. Likaså är detangeläget att kadmiumhalten i handelsgödseln bringas ned. Något särskiltuttalande med anledning av motion Jo707 i nu berörd del synes icke påkallat. Förslag till alternativ användning av åkerjorden av bl.a.det slag som framförs i motion Jo763 som komplettering till ålgärdsprogrammetför torde även, liksom frågan om växtnäringsläckage över huvud,komma att beaktas i samband med den vidare beredningen av aktionsplanen.Utskottet är icke berett att i förevarande sammanhang ta ställning till dekonkreta förslag som framställs i motionen. Något särskilt uttalande av med anledning avmotion Jo803 yrkande 28 om begränsning av kväveläckaget från jordbruket synesheller icke påkallat. Förbud mot träda som icke besås med täckgröda harutfärdals som ett led i restriktionerna i . Även den s.k.spannmålsgruppen, som tillsatts av regeringen för att föreslå åtgärder som kanminska spannmålsöverskottet, tar upp frågan om träda med täckgröda i sinrapport nr 3 (Ds Jo 1987:2). odlingssäsong förordar gruppen attfriställd spannmålsareal som inte används för någon gröda bör vara besådd medtäckgröda. Med hänsyn till merkostnaden för täckgröda anser gruppen att det förår 1988 bör utgå förhöjd trädesersättning. Regeringen har beslutat i enlighetmed spannmålsgruppens förslag. Med hänvisning härtill avstyrks motion Jo803yrkande 29. Även den fråga om höjd gödselmedelsavgift som tas upp imotion Jo803, yrkande 31, är föremål för utredning, i den s.k.intensitetsutredningen som tillsattes av regeringen . Utredningenberäknas komma att avlämna sitt betänkande under de närmaste dagarna.Motionsyrkandet avstyrks med hänsyn härtill. Stabila organiska ämnen m.m. I aktionsplanen framhålls att flertalet av de allvarligamiljögiftproblem som uppträtt har sin grund i utsläpp av stabilaorganiska ämnen som tillverkats av människan. Exempelvis innehåller torskleverfrån vissa områden i så höga halter av organiska miljögifter attlivsmedelsverket föreskrivit om konsumtionsbegränsningar. Noggranna analyser visar på förekomst av toxafen och andrastabila bekämpningsmedel i fåglar och organismer, trots att medlen,aldrig använts i . Det är troligen fråga om långväga lufttransport. De senaste årens mätresultat från programmet förövervakning av miljökvalitet (PMK) visar att halterna av DDT (DDE) och PCB ivissa av organismer, efter många års nedgång, åter börjat stiga.Detta tyder på alt det fortfarande tillförs PCB och DDT till . Dockvet man inte var källorna finns. sälslam är utrotningshotad. Hotet har sambandmed fortplantningen. Dock känner man inte med säkerhet hela orsakskedjan,anförs det i aktionsplanen. Iföljande tabell ges några exempel på halter av klorerade organiska ,-, miljögifteri biologiska prover från (mikrogram/kg extraherat JoU 1987/88:11fett). Polyklorerade bifenyler (PCB) Polyklorerade kamfener (PCC)Polyklorerade naftalener (PCN) Dioxiner (TCDD-ekv.) Enligt aktionsplanen kommer ett långsiktigt miljöhot attkvarstå så länge stabila organiska miljögifler släpps ut till våra havsområden.En åtgärdsslra-tegi måste därför utgå från behovet av att eliminera tillförselnav sådana ämnen till miljön. Målet måste inle minst på grund av brist påkunskap och teknik ses på relativt lång sikt. En effektiv nationell ochinternationell policy måste bygga på principen att så snabbt som möjligtidentifiera och åtgärda stora källor. I någramotioner yrkas på åtgärder beträffande stabila organiska ämnen. Enligt motion Jo707 yrkande 11 i berörd del bör åtgärdervidtas får att begränsa utsläppen av organiska klorföreningar, klor, kolvätenoch tungmetaller. Enligt motion Jo803 bör göra ett uttalande omkraftfulla åtgärder för att väsentligt minska och efter hand helteliminera utsläppen av en stor mängd svårnedbrytbara substanser från massaindustrierna- främst blekeriprocesserna - längs , och Bottenvikenskuster (yrkande 25). Utskottet finner motionärernas yrkanden väl motiverade.Som framgår av den lämnade redogörelsen för aktionsplanen föreslås där enåtgärdsstrategi för att kraftigt reducera och eliminera tillförseln avorganiska miljögifter till miljön. När det gäller skogsindustrins utsläpp harutskottet erfarit att regeringen har skärpt utsläppsvillkoren för ettpar skogsindustrier - sulfatfabrikerna i och . Därmed harregeringen slagit fast principen att utsläppen av klorerad organisk substansmåste minskas kraftigt. Enligt ett uttalande av miljö- och energiministernkommer regeringen att ta ställning till mer långsiktiga ulsläppskrav i denmiljöpolitiska proposition som skall presenteras .