bet · GB01FiU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Den privata konsumtionen bör hållas tillbaka genomstimulanser för hushållssparandet och begränsningar i vissa transfereringar,inte - som i regeringens politik - genom skattehöjningar. En målsättning måstevara att sänka skattetrycket. Av stor betydelse för hushållssparandet är denstimulans för ökat sparande som förslaget om avveckling av löntagarfondernainnebär, 1 anslutning fill de tre partiernas gemensamma motion omfamiljepolifiken har i likalydande avsnitt i de tre partiernas ekonomiskamofioner presenterats en finansiering av förslaget till vårdnadsbidrag.Statsbidraget till kommunerna för barnomsorg reduceras med motsvarande 12 000kr. och helfidsplats för varje barn på daghem. Vidare förordasavdragsrätt för barnomsorgskosfnader och beskattning av vårdnädsbidraget.Resterande finansiering sker genom sänkt schablonavdrag och uteblivenkompensation till kommunerna avseende garantibeskattningen och beskattningen avjuridiska personer. Utskottet instämmer i förslagen och finner dem väl ägnadeatt skapa ökad valfrihet i barnomsorgen. Utskoftet ansluter sig vidare till de fre partiernasgemensamma strävan att öka inslaget av egenavgifter i finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet delar uppfattningen atf ökade krav kan ställaspå de statliga affärsverkens förräntning av statskapitalet. En sådan skärpningger bestående positiva budgeteffekter. Det är vidare angeläget atf genomutförsäljning av stafiiga företag till ägare som är bättre lämpade atf drivaföretag minska statsskulden och därigenom räntebelasfningen på budgeten. De allmänna rikfiinjer för budgetpolitiken som moderatasamlingspartiet, och redovisar i sina partimotioner skullepå ett bättre sätt än regeringens förslag lägga en stabil grund för denekonomiska politiken. Budgetutvecklingen FiU 1987/88:20 Utvecklingen av budgetunderskottet fillhör de delar av denekonomiska politiken som regeringen ofta åberopar som lyckosamma. Ifolkpartiets parfimotion Fi232 konstateras att en väsentlig del av budgetförstärkningensedan 1983 bestått av skattehöjningar och engångsåtgärder på utgifts- ochinkomstsidan. Utskottet instämmer i den krifik som där framförs och betonar aften politik som i så hög grad bygger på skattehöjningar är skadlig för densvenska ekonomin. Den stramhet i budgetpolitiken som är nödvändig bör enligtutskottet i stället bygga på minskningar av utgifterna. Utskottet konstaterar också atf det underliggandebudgetsaldot - dvs. budgetsaldot rensat för ändrad bokföringsprincip förstatsskuldväxlar och andra engångseffekter - inte minskar utan tvärtom ökar meddrygt . Utskottet ser med oro på denna utveckling. Utskottet vill också påpeka atf en bedömning av budgetensfinanspolitiska effekter starkt försvåras av storleken på posten tillkommandeutgifter. I budgetpropositionen finns ett nettobelopp upptaget med 5 miljarderkronor. För bedömning av budgetens samhällsekonomiska konsekvenser gör det storskillnad om detta netto framkommer som skillnaden mellan iökade utgifter och noll i ökade intäkter eller som skillnaden mellan 11miljarder kronor i ökade utgifter och i ökade intäkter. Inteminst påverkas utvecklingen av skattekvot och utgiffsandel av vilkabruttobelopp som döljer sig i det angivna nettot. Enligt utskottets mening ärdet angeläget aft budgetens inkomster och utgifter redovisas så öppet sommöjligt i budgetpropositionen. Utskottet har ovan instämt i uppfattningen i folkpartietspartimotion Fi232 atf den strama finanspolitiken måste bygga på minskadeutgifter snarare än höjda skatter. Utskottet delar också folkpartiefsuppfattning att det är önskvärt med vissa skattesänkningar totalt. Folkparfiet redovisar sitt budgetförslag under följanderubriker: Det måste löna sig atf arbeta, ökad valfrihet för barnfamiljerna,ökade barnbidrag, rättvisa för det glömda , det går att rädda miljön,kamp mot drogmissbruket, bättre kommunikationer, utrymme för satsning på barnomsorg,äldreomsorg och sjukvård samt en bättre skola. Utskottet delar motionärernasuppfattning aft denna budgetpolitiska inriktning är en väl avvägd kombinafionav ätgärder för atf stimulera ökad resurstillväxt och ätgärder för en rättvisfördelning. Motionärerna föreslår en rad förändringar i skatter ochutgifter. Sammantaget innebär dessa för /89 atf skatternaminskar med ca och att utgifterna minskar med drygt 4miljarder kronor. Budgetsaldot förstärks därmed med ca 1,5 miljarder kronor.Därtill föreslås utförsäljningar av statliga företag m.m. varav åtminstonenågon del kan väntas resultera i budgetförstärkning under budgetåret. Utskottetanser dessa förslag väl avvägda. På helår räknat blir effekterna av förslagen i mofionFi232 (fp) aft både utgifterna och skatteinkomsterna minskar med ca . Skatternasom andel av BNP minskar således med .. FiU1987/88:20 Effekternapå statsbudgeten av utförsäljningen av statliga företag m.m. kan pä helårberäknas fill . engängsförstärkningarinnebär förslagen således ett i stort sett oförändrat budgetsaldopä helår räknat jämfört med regeringens förslag. mofionärernasuppfattning att underlag saknas för att göra en Mot bakgrund av den väntade allmänna ekonomiska utvecklingsom utskottet ovan beskrivit instämmer utskottet i förslagen i motionFi232 (fp). De ovan beskrivna nettoeffekterna av förändringar iutgifter och inkomster består av ett stort antal brutfoförändringar. Dessaframgår av nedanstående tabeller. Utskottet anser att dessa förslag börgenomföras. De föreslagna utgiftsökningarnas fördelning pådepartementens ansvarsområden uppgår till följande belopp. De av utskottet föreslagna utgiftsminskningarna uppgårfill följande belopp. 93 8 1987/88. Utskoftets förslag tillskatteförändringar har följande effekt på statsbudgetens inkomster. Sänkt marginalskatt Inflalionsskydd Arbetande kapital Skattered. , - 2 680 Nej till höjd bensinskatt Slopat fackavdrag - 1 280 + 200 - 1 280 + 1 300 Sänkt schablonavdrag Alkohol och tobak + 520 -1- 540 + 1300 -1- 540 -1- 2 000 + 1 100 , Ökade utgifter Minskade utgifter - 6 366 -t- 10 500 - 11 485 + 14 625 -1- 4 134 Höjda skatter Sänkta skatter + 2 500 - ,4 960 + 6 240 - 9 340 -1- 1 000 0 + 4 650 + 200 Utgiftsökningarna bestårav vårdnadsbidrag för förskolebarn, höjt barnbidrag, höjt vårdbidrag förhandikappade barn, höjt bistånd, åtgärder för att höja kvaliteten iungdomsskolan, stimulansbidrag för aft påskynda ombyggnad till eget rum inomäldreomsorgen, stöd till de s.k. undantagandepensionärerna samt vissa ökadeinsatser inom regionalpolitiken, miljöpolifiken och svsselsätfningen förarbetshandikappade. Utgiftsminskningarnagäller i första hand sådana transfereringar som riktar sig fill allamedborgare. Därigenom minskar statens utgifter med stora belopp trots atfeffekten för den enskilde blir blygsam. Detta gäller förslagen inomsjukförsäkringen samt minskningen av statsbidragen fill arbetslöshetskassorna.Minskningen av livsmedelssubvenfionerna motsvaras av en lika stor höjning avbarnbidraget. Andra utgiftsminskningar gäller bostadssubventionerna,vuxenutbildningen och selektivt industripolitiskt stöd. Dessutom börinleveranserna från öka. Därtill kommer utebliven kompensation förviss avskaffad beskattning, vilket utskottet kommenteratinledningsvis. Utskottet instämmer i dessa förslag, både i fråga omstorlek och FiU 1987/88:20 samriiansättning. I mofion Fi232 (fp) föreslås också betydande förändringarinom skattepolitiken. Det gäller framför allt en kraftig sänkning avmarginalskatten , för alla medbeskattningsbar inkomst . Dessutom föreslås atf inflafionsskyddeti skafteskalan återinförs. Vidare anser aft marginalskatterna ävendärefter måste sänkas ytterligare så att marginalskatten för de allra flestahelfidsarbetande minskar fill och taket sätts vid . Utskottet delar motionärernas uppfattning atf sänkningarav marginalskatterna och återinfört inflationsskydd är av största vikt för attkomma till rätta med kvarstående problem i den svenska ekonomin. Utskottet villi detta sammanhang poängtera aft syftet med de föreslagna marginalskattesänkningarnaär att öka ekonomins tillväxtförmåga. Bara genom ökad tillväxt kan resurserskapas för höjda reallöner, ökad satsning på sjukvård eller andra insatser sominnebär ökat välstånd för alla. Utskottet instämmer i mofionärernasuppfattning aft avsaknaden av förslag om sänkta marginalskatter är ettallvarligt och avgörande fel i regeringens budgetförslag. Motionärerna avvisar regeringens förslag fill höjdbensinskaft. Dessutom föreslås att förmögenhetsskaften på arbetande kapitalavskaffas samt atf en skattereduktion för akfiesparande införs. Mofionärernaföreslår också vissa skattehöjningar, nämligen avskaffad skattereduktion förfackföreningsavgift, en reducering av grundavdraget med . (samtidigtsom pensionärernas extra avdrag höjs med samma belopp så att pensionärer medenbart grundförmåner ej påverkas), sänkt schablonavdrag samt höjd skaft påalkohol och tobak. Utskottet anser dessa förslag väl avvägda. De föreslagna engångsåtgärderna, i vilka utskoftetinstämmer, avser utförsäljning av stafiiga företag, försäljning av statlig skogoch statlig jordbruksmark samt utflyttning från statsbudgeten avlokaliseringslånen. De summerar till 4 650 milj. kr. Sammanfattningsvis instämmer utskottet i samtliga förslagi parfimotion Fi232. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande2 i partimotion Fi232. Moderata samlingspartiet föreslår i sin parfimotion Fi223en budgetpoli-tisk inriktning som i stora delar överensstämmer med vadutskottet ovan förordat. Motionärerna föreslår emellertid också storabesparingar i fråga Om biståndet till de fattiga länderna, i vilka utskottetinte kan instämma. Utskottet avstyrker därför motion Fi223 (m) yrkande 2. föreslår i sin partimotion Fi220 likaså enbudgetpolitik som delvis överensstämmer med utskottets uppfattning.Motionärerna föreslår emellerfid också en differentiering av mervärdeskattenfill tre nivåer, vilket utskottet inte kan biträda. Yrkande 2 i motion Fi220(c) avstyrks därför. Även yrkande 3 i motion Fi224 av ()avstyrks. I kommunisternas parfimotion Fi214 föreslåsen budgetpoli tik som helt avviker från yad utskottet anser riktigt. Mofionärerna föreslår, mycket stora skattehöjningar och ännu större utgiftsökningar, vilket resulte rar i ett kraftigt ökat budgetunderskott. Utskottet avstyrker bifall fillmotion Fi214 (vpk) yrkande 2. deb anutskottets hemsfällan under 15 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:20 15. beträffande de allmänna rikUinjerna förbudgelregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1987/ 88:100 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1987/88:Fi214 yrkande 2,1987/88:Fi220 yrkande 2, 1987/88:Fi223 yrkande 2 och 1987/88:Fi224 yrkande 3godkänner vad som förordas i mofion 1987/88:Fi232 yrkande 2 samt som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.15) och (båda c) anser dels aft den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med rubriken och på s. 55 slutar med"ramsfyrning fullföljas" bort ha följande lydelse: Moderata samlingsparfiet, och har isina mofioner redovisat en politik som i vikfiga delar sammanfaller. Dennaallmänna inriktning bör enligt utskottets mening läggas till grund förbudgetpolitiken. Den privata konsumfionen bör hällas tillbaka genomstimulanser för hushållssparandef och begränsningar i vissa transfereringar,infe - som i regeringens politik - genom skaftehöjningar. En målsättning måstevara att sänka skattetrycket. Av stor betydelse för hushållssparandef är denstimulans för ökat sparande som förslaget om avveckling av löntagarfondernainnebär. I anslutning till de tre partiernas gemensamma motion omfamiljepolifiken har i likalydande avsnitt i de tre partiernas ekonomiskamotioner presenterats en finansiering av förslaget till vårdnadsbidrag.Statsbidraget till kommunerna för barnomsorg reduceras med motsvarande 12 000kr. och heltidsplats för varje barn på daghem. Vidare förordasavdragsrätt för barnomsorgskosfnader och beskattning av vårdnädsbidraget.Resterande finansiering sker genom sänkt schablonavdrag och uteblivenkompensation till kommunerna avseende garantibeskattningen och beskattningen avjuridiska personer. Utskottet instämmer i förslagen och finner dem väl ägnadeaft skapa ökad valfrihet i barnomsorgen. Utskottet ansluter sig vidare fill de fre partiernasgemensamma strävan atf öka inslaget av egenavgifter i finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet delar uppfattningen aft ökade krav kan ställaspå de statliga affärsverkens förräntning av statskapitalet. En sådan skärpningger bestående posifiva budgeteffekter. Det är vidare angeläget atf genomutförsäljning av statliga företag till ägare som är bättre lämpade aft drivaföretag minska statsskulden och därigenom räntebelastningen pä budgeten. De allmänna riktlinjer för budgetpolitiken som moderatasamlingspartiet, och redovisar i sina partimofioner skullepå ett bättre sätt än regeringens förslag lägga en stabil grund för denekonomiska politiken. Budgetutvecklingen FiU 1987/88:20 I likhet med vad förordar i motion Fi220 anserutskottet att ytterligare insatser bör göras för bättre miljö, rättvisarefördelning och en varakfig fillväxt i ekonomin. Dessutom måste skattetrycketoch budgetunderskottet minska något ytterligare under nästa budgetår.Sänkningen av skattetrycket bör åstadkommas främst genom att avskaffalöntagarfonds-skatterna. Därmed uppkommer ingen likvidiserande verkan påekonomin. Utskottet motsätter sig den av regeringen föreslagna höjningen avbensinskaften och kilometerskatten. Enligt utskottet bör barnfamiljerna få bättre valfrihet ibarnomsorgen och bättre ekonomiska villkor. Det åstadkoms, förutom genomförslaget om beskattat vårdnadsbidrag, genom sänkt moms på baslivsmedel ochgenom bibehållna mjölksubvenfioner i enlighet med vad sorn förordas i mofionFi220 (c). Det är som utskottet ser det angeläget att pensionärernasgrundtrygghet kan förbättras. Friåref i sjukvården bör behållas och bättreförutsättningar bör skapas för hemtjänst och anhörigvård. Vidare bör rättvisapensionsvillkor utformas för de pensionärer med läg eller ingen ATP somfortfarande förnekas pensionsfillskott. På bostadspolitikens område bör vissa besparingargenornföras för atf barnfamiljernas bostadsbidrag skall kunna förstärkas ochett stimulansbidrag införas för aft trygga ungdomars boende i nyproduktionen.För atf dämpa byggnationen i överhettade regioner bör en särskildinvesteringsavgift införas. Rättvisa och likvärdiga villkor för landefs olika delarbör enligt utskottet prioriteras. Det kommunala skafteutjämningsystemet måsteges en sådan inriktning atf det bättre tar hänsyn till många av de fattigastekommunernas situafion. Andra angelägna åtgärder i detta sammanhang är enkraftfull utbyggnad av regionalpolitiken med satsningar på de små högskolorna,utveckling av skogslänens väg- och järnvägsnät samt en rejäl satsning påsmåföretagsamhef och landsbygdsutveckling. Den överhettning som under år 1987präglat och inom flera regioner och branscher fortfarande präglar svenskekonomi mäste minskas. I miljöpolifiken bör man införa ekonomiska styrmedel,vilket ger en omedelbar budgetmässig effekt. Sådana miljöavgifter bör efterhand ersätta arbetsgivaravgifter vilka successivt bör sänkas. En omläggning avskattetrycket från arbete till skatter och avgifter på råvaror ochmiljöhotande produkter sker härigenom. Som ett led i en sådan omläggning bör enuranskaft och en särskild svavelavgift införas. Vidare bör kol- ochöljeskatfenhöjas samt avgifter införas för atf styra bort samhället från kärnkraftsberoendet. Insatserna på miljöpolitikens område är avgörande för atfskapa förutsätt ningar för en varaktig tillväxt. En annan förutsättning är atf ge småförefagan- de och nyföretagande bättre villkor. En omläggning av arbetsgivaravgifterna bör ske så att egenavgiften helt slopas för ett belopp motsvarande 1 basbelopp samt atf sjukförsäkringsavgiften sänks för en lönesumma motsvarande . Dessa förslag bör enligt utskoftets _ meningfinansieras i sin helhet genom höjningar av avgiftsuttaget i övrigt. FiU 1987/88:20 På jordbruksområdet förordar utskottet insatser för atfunderlätta jordbrukets omställning fill ny produktion och insatser för bättrelivsmedelskvalitet. En ytterligare förutsättning för en varaktig tillväxt ärenligt utskottet atf särskilda insatser görs for atf utveckla skolan och denhögre utbildningen samt forskningen. Utskottet förordar ökade inleveranser från ochluftfartsverket fill staten. Vidare avvisar utskottet de tilltänktainvesteringarna i kraftledningsnät. Utskottet förordar en omfattande omfördelning avskattetrycket, I enlighet härmed bör mervärdeskatten differentieras med sänktskaft på mat samt arbetsgivaravgifterna sänkas för småföretag och höjas förstora företag. Skatten skall också användas som ett regionalpolitisktinstrument, bl.a. i den kommunala skatteutjämningen. Med de fördelningspolitiska förutsättningar som härangivits kan skatteskalan 1989 inflafionsskyddas samtvissa rriarginalskat-tesänkningar genomföras i avvaktan på förslag frånpågående skafteutredningar. Utskoftet har i sitt budgetalternafiv saft avmedel för skattesänkningarna. Utskottet ställer sig med det anförda bakonidetbudgetalterriafiv som redovisas i mofion Fi220 (c). Mot bakgrund av den politikutskottet nu förordat bedömer utskottet aft tillkommande utgiffsförslag kommeraft rymmas inom en kostnadsram som netto uppgår till . Moderata samlingspartiet och folkparfiet föreslår enbudgetpolitisk inriktning som i stora delar överensstämmer med vad utskottethär förordat. Mofionärerna föreslår emellertid också besparingar ilivsmedelssubvenfionerna, vilket utskottet infe kan godta. Utskottet avstyrkerdärför motionerna Fi223 (m) yrkande 2 och Fi232 (fp) yrkande 2. Även yrkande 3i motion Fi224 av () avstyrks. I kommunisternas motion Fi214 föreslås enbudgetpolitik som helt avviker från vad utskottet anser vara en riktig polifik.Utskottet avstyrker därför bifall till mofion Fi2l4 (vpk) yrkande 2. dels att utskottets hemställan underTS bort ha följandelydelse: 15. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen aft med avslag på proposition 1987/88:100 bilaga 1mom. 2 och motionerna l987/88:Fi214 yrkande 2, 1987/88:Fi223 yrkande 2,1987/88:Fi224 yrkande 3 och 1987/88:Fi232 yrkande 2 godkänner vad som förordatsi mofion 1987/88:Fi220 yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 15) FiU 1987/88:20 i (vpk) anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 47 sombörjar med "Liksom tidigare" och slutar med tabell 6 bort utgå, dels aft den del av utskottefs yttrande som på s. 52börjar med "kommunisterna" och på s. 55 slutar med"ramstyrning fullföljas" bort ha följande lydelse: kommunisterna framhåller i sin motion Fi2l4aft partiet vill omfördela delar av efterfrågan och konsumfion genom aftbeskatta kapital och spekulafion fill förmån för de sämst ställda. Så t.ex.vill motionärerna sänka mat- och hyreskostnaderna. De vill också förbättrafolkflertalets levnadsförhållanden genom aft öka utbudet av offentligatjänster. Mofionärerna betonar att de fördelningspolitiska frågorna måstesättas i centrum i budgetpolitiken. Utskoftet delar denna uppfattning. Regeringen avstår ibudgetproposifionen från atf föreslå behövliga reformer. I motsats tillregeringen. anser utskottet att det finns utrymme för vikfiga reformer och attdessa befrämjar den samhällsekonomiska utvecklingen. Utskottet biträdersåledes vänsterparfiet kommunisternas förslag och förordar en kraffig utbyggnadav den offentliga sektorn I kommunerna bör 50 000 nya daghemsplafser tillkommanästa budgetår. För att stimulera en sådan utbyggnad bör statsbidraget tillbarnomsorg förstärkas. Vidare bör stora delar av daghemspersonalenvidareutbildas med statligt stöd. Barnbidragen bör höjas ochföräldraförsäkringen byggas ut . I en första etapp börlivsmedelssubvenfionerna höjas med , för att man i ett senareskede skall kunna slopa mervärdeskatten på livsmedel. Folkpensions-förmånernabör vidare förbättras och de kommunala bostadsfilläggen höjas genom bl.a.stimulanser via utökade statsbidrag. Detta ser utskottet som vikfigafördelningspolitiska reformer. Ett viktigt inslag i fördelningspolifiken är ocksåskaftepolitiken. Enligt utskottets mening bör skaftebördorna för lönearbetare, barnfamiljer och pensionärer minska, medan skatteuftagef bör öka för stora inkomster, förmögenheter samt bolags- och spekulafionsvinster. Utbyggnaden av barnomsorgen och utbyggnaden av ett nytt studielönesysfem bör finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter. Tobaksskatten bör höjas och likaså bör energibeskattningen skärpas. Bl.a. bör beskattningen av el framställd i kärnkraftverk höjas. En särskild vatfenkraftsavgift bör också tas ut från kraftbolag för att vid sidan av statsbudgeten användas för regionalpolitiska utvecklingsinsatser i skogslänen. Slutligen bör också en ny skatt på läggas på utlandsinvesteringar för ätt finansiera utbyggnaden av . ' Denbudgetpolitik utskottet förordar kan sammanfattas pä följande sätt: FiU1987/88:20 Utgifter Milj, kr - Fasta jobb i kommuner och landsting - Arbetsanpassning, handikappade - Underhållsbidrag (höjda avdrag) - Sjukförsäkring, avgiftsfria året - Ökat statsbidrag KBT - Slopad matmoms (subventioner) - Ökat fackför. - Rotprogram för skolan - Stöd till dagspressen - Rätten till ersättning för visning av konst - Stöd till folkbibliotek - Bidrag till fria dans-, teater- - Anslag till produktion av punktskrift - Stöd till kulturtidskrifter - Räntebidrag till allmännyttan 400 - Energibidragoch rådgivning 200 - Utökad prospektering 140 - Nationellutveckling av optiska datorsystem 50 - Regionalafonder 1 700 - AIDS() 25 - Mer resursertill invandrarpolitik 26,5 utgifter Milj. kr. - Minskade inkomster frän (produktionsavg.) Avgår beräknat tillkommandeutgiftsbehov netto - 5 000 Utgiftsökning, netto 23 530 Inkomster Milj. kr. Fastighetsskatt på industrifastigheter Sänktaförsvarskostnader Halvering av ungdomslag Halvering av inskolningsplatser Höjdvuxenutbildningsavgift Höjd barnomsorgsavgift Nedsättning av socialavgiftTobaksvaror Aktieomsättningen Värdepappersomsättning i övrigt Aktier reavinstAktier förmögenhet (inkomst nästa budgetår) Förmögenheter i övrigtStämpelskatt Inkomstökning, netto 23 SIS Det är som utskottet ser det också angeläget aft enflerårig budgetplan utarbetas för hur den ekonomiska polifiken ochbudgetpolifiken skall kunna inordnas i en strukturell förändring av deekonomiska och sociala förhållandena i samhället. Som riktmärke för dettaarbete bör gälla att man eftersträvar aft omfördela en summamotsvarande den ärliga ökningen av BNP, dvs. ca 16 miljarderkronor. De i proposifionen och i mofionerna Fi223 (m), Fi232 (fp)och Fi220 (c) förordade rikfiinjerna för budgetpolifiken leder som utskottetvisat fill konsekvenser som infe kan godtas. Utskottet har därför inte kunnatställa sig bakom dessa förslag. Av samma skäl avstyrker utskottet bifall fillyrkande 3 i motion Fi224 av (). dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse: 15. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen aft med avslag på regeringens förslag i proposifion 1987/ 88:100 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1987/88:Fi220 yrkande 2, jqj 1987/88:Fi223yrkande 2, 1987/88:Fi224 yrkande 3 och 1987/88:Fi232 FiU 1987/88:20yrkande 2 godkänner vad som förordas i mofion 1987/88:Fi214 yrkande 2 samtsom sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Engångsförstärkningar av Statsbudgeten (mom. 16) (), (), (), LarsDe (), (), () och () anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 55 sombörjar med "I anslutning" och slutar med "yrkande 8" bortha följande lydelse: Staten äger en rad företag som kunde drivas i privatregi. Utskoftet har vid ett flertal tillfällen behandlat konkreta förslag tillförsäljning av hela eller delar av de statliga företagen. Det finns enligtutskottefs mening flera skäl till varför privata ägare är bättre lämpade atfdriva företag än staten.