bet · GB01UU21 · 1987-12-31 00:00:00 — UU 1987/88:21 1987/88:U503 av m.fl. (m), yrkandena10 och 13, vari hemställs 10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt helt och fullt skall stödja fredsplanen (Esquipulas II) och dess preciserade krav pådemokrati, 13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i sina kontakter med skall ställa sig bakom vadsom i motionen redovisats i avsnittet roll i . 1987/88:U530 av (), yrkande 1, vari hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som prioriterat område för att päolika sått stödja freds- och demokratiseringsprocessen. Utskottet lämnade så sent som i betänkandeUU 1987/88:15 en utförlig redogörelse för situationen i och isynnerhet för den plan som under beteckningen Esquipulas II framlagts för att åstadkomma fredoch försoning i regionen. Beträffandefredsplanens innehåll hänvisas till detta betänkande. Planen innehåller bl.a. en tidtabell enligt vilken de femcentralamerikan-, ska staternas presidenter (, , ,och ) skulle mötas efter planens undertecknandeför att konstatera att planens första etapper genomförts. Det planeradepresidentmötet ägde rum i i . Tillmötet hade den enligt fredsplanen tillsatta internationellaverifikationskommissionen, i vilken bl.a. FN och den amerikanska enhetsorganisationenOAS är representerade, framlagt en rapport, vari konstateras att denursprungligen förutsedda tidtabellen för fredsprocessen inte hade kunnathållas. En av de huvudsakliga svårigheterna var enligtkommissionen att kravet på ett genomförande av olika villkor i planeninte hade iakttagits av de berörda staterna. Detta gjorde att en part kundeavvakta med att genomföra sin del av fredsåtagandena under förevändning attnågon annan part inte genomfört sin del. Verifikationskommissionensrapport blev utsatt för kritiska omdömen 1 1987/88. från allade centralamerikanska staterna utom , och kommissionen UU1987/88:21 fick inte något fortsatt uppdrag av présidentmötet. I stället skall de centralamerikanska utrikesministrarna, i samarbete med andrastater eller organisationer, ha det fortsatta huvudansvaret för övervakning avfredsprocessens fortsättning. Trots att som sådant inte blev den framgångsom det enligt fredsplanen 'var avsett att bli, gav det till resultat attNicaragua tillkännagav ett antal åtgärder av betydelse för den fortsattafredsprocessen. Den nicaraguanska regeringen förklarade sig villig att inledadirekta samtal med contras ledning, att upphäva undantagstillståndet i helalandet, att vidga amnestin och att upplösa specialdomstolarna. Efter mötet i har samtalen om vapenvila mellansandinisterna och contras fortsatt! I och i harmotsvarande kontakter mellan regeringen och moståndsrörelsen inte lett tillnågra påtagliga resultat. Inbördeskriget i fortsätter.Parlamentsvalet i landet ledde till en tillbakagång för detkristdemokratiska regeringspartiet och en framgång för det störstahögerpartiet, ARENA. Ett nytt steg i samtalen mellan sandinisterna och contrastogs vid ett möte i Sapo)B9( i . Vid det tillfälletträffades parterna direkt och lyckades komma överens om ett avtal. Dettainnehåller bl.a. en överenskommelse om vapenvila från den 1april, sammanförande av contras styrkor till vissa bestämda zoner, en gradvisamnesti för contras och f.d. nationalgardister och ett åtagande om attrespektera yttrandefrihet i . Contras skall också ges möjlighet attdelta i den nationella politiska dialogen i . Med avtalet om vapenvila har parterna närmat sig varandra.Contras har avstått från sina mest långtgående krav på politiska förändringar iNicaragua; sandinistregimen har å sin sida hävt undantagstillståndet ochmedgivit amnesti. Amnestin skall omfatta två grupper av fångar:kontrarevolutionärer som dömts och f.d. nationalgardister somdömts för brott begångna före revolutionen. En första grupp av 100 contrasskulle släppas , återstående contras i två etapper, nämligen hälftennär det konstaterats att contras trupper dragits samman till sina zoner och denåterstående hälften när definitivt vapenstillestånd inträtt-. Enligt en beräkning finns det drygt 3 300 politiska fångari och ca 4 500 kriminella fångar: Av de politiska fångarna är 1 800 f.d. nationalgar dister och 1 500 contras. Därtill kommer att ett antal personer ur den polidska oppositionen befinner sig under förhör eller förvar i säkerhetspoli sens undersökningscentraler. Internationella röda korset har möjlighet att besöka fångarna i de vanliga fängelserna men saknar denna möjlighet i fråga' om undersökningscentralerna. Situationen för de mänskliga rättigheterna i Nicaraguabehandlades i en ' interpellationsdebatt i . I utrikesministerns svar anfördes bl.a. följande: ...... upphävde undantagstillståndet.Därmed kunde den nya konstitutionen börja tillärnpas fullt ut. domstolarna,TPA,- vilka brast ur rättssäkerhetssynpunkt. Genom dessa UU 1987/88:21 åtgärder drar man undan den formella grunden för de godtyckliga frihetsbe- rövanden som undantagstillståndet medgav, samt det förhållandet att, ; , människormisstänkta för samröre med contras kunnat kvarhållas i säker hetspolisens undersökningscentraler alltför långa tider utan att ställas inför domstol. Härmed tar man sig an just de brister söm internationella ' organisationerför mänskliga rättigheter främst påtalat. Det är viktigt och - - önskvärtatt full insyn medges i undersökningscentralerna. ', ' , , Det framhölls också i svaret att brott mot de mänskligarättigheterna är en vanlig företeelse i . Exempel på detta är avFN uppmärksammade systematiska mord och försvinnanden, vilka i stor skalatidvis ägtrum i och . I de föreliggande motionerna föreslås att skallstödjafredsplanen och demokratiseringsprocesseni (yrkande'10 imotion U503 och yrkande 1i motion U530), Enligt utskottets mening sker detta redan i hög rad. Sedanlång tid har ett biståndssamarbete med de berörda länderna, som frän början var motiverat av behovet att stödja arbetet för mänskliga rättigheter och en demokratiskutveckling i regionen. De svenska biståndsinsatserna beskrivs närmare iutskottets biståndsbetänkande UU 1987/88:20, Den har också på olika sätt uttalatpolitiskt stöd för den, nu pågående fredsprocessen i enlighet med Esquipulas-planen, liksom , tidigareför Contadoragruppens arbete. Detta stöd gäller planens alla delar. Utskottet beklagaratt det inte visat sig möjligt för de berörda länderna att följa den av dem själva uppgjorda tidsplanen för fredsprocessen. Det finns emellertid anledning att se med optimism på den senaste tidens händelser. Om vapenvilan i respekteras och om andra staters inblandning i konflikten upphör, ökar förutsättningarna för att också den demokratiska processen i de centralame rikanska länderna skall gå framåt, , ' och andra länder kan bidra till denna processgenom att ge uttryck för våra förväntningar om en demokratisk utveckling och genom bistånd som . stöder enutveckling i pluralistisk riktning. Vårt bidrag får enligt utskottets meningstörre verkan, om det också inriktas på konflikternas grundläggande orsaker.Detta är kärnan i den svenska politiken i förhållande till . Den har vid upprepade tillfällen tillNicaraguas regering framfört den svenska synen pä demokratins och de mänskligarättigheternas betydelse, även inom ramen för biståndssamarbetet. Det är enligt utskottets åsikt viktigt att brott motmänskliga rättigheter påtalas även , såväl gentemot somövriga länder i , De inre förhållandena i länderna påverkar i höggrad fredsprocessens förutsättningar. Det är också av betydelse att de politiska fångar som inteomfattats av pågående förhandlingar uppmärksammas mer. Utskottet uttryckerförhoppningen att hävandet av undantagstillståndet i ochavskaffandet av undantagsdömstolarnaskall leda till att antalet intagna i undersökningscent- UU 1987/88:21ralerna skall minska kraftigt och häktningstiderna nedbringas. Med det anförda torde yrkande 10 i motion U503 (m) ochyrkande 1 i motion U530 (c) få anses besvarade. I yrkande 13 i motion U503 föreslås att regeringen skallges till känna att i sina kontakter med skall ställa sigbakom vad som i motionen redovisas i avsnittet roll i . I motionstexten heter det bl.a. att av regeringenförts dll fel sida i den nicaraguanska konflikten. bör omvärdera sinNicaraguapolitik och ställa sig bakom den demokratiska och fredligaopposidonen, som strävar efter att göra landet till en demokrati. Motionärerna anser vidare att regeringen i , föratt den skall anses ha uppfyllt Esquipulas-planen, måste avvecklasandinistarmén och sandinistpolisen, avskaffa specialdomstolarna, avvecklasäkerhetspolisen och avveckla den väpnade sandinistmilisen och ge kommissionenför de mänskliga rättigheterna och de politiska partierna möjlighet att verkafritt. Utskottet kan inte dela den beskrivning av den svenskapolitiken i fråga om och som ges i motionstexten.Utskottet anser inte heller att den svenska bör göra uttalanden ompreciseringar av villkoren i den fredsplan de berörda staterna själva kommitöverens om. Yrkande 13i motion U503 (m) avstyrks därför. 1. beträffandefredssträvandena i attriksdagen förklarar yrkande 10 i modon 1987/88: U503 och yrkande 1 i motion1987/88:U530 besvarade med vad utskottet anfört, 2. beträffandeSveriges roll i fredsprocessen attriksdagen avslår yrkande 13 i motion 1987/88:U503. Närvarande: (), (c), StureEricson (s), (), Axel (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (vpk). Reservation uu i987/88;2i Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att de av motionärerna angivna åtgärderna är nödvändiga inslag i denfortsatta fredsprocessen. De är helt i Esquipulas-planens anda. Det torde intevara möjligt att få till stånd en varaktig fred i regionen, om inte de inreförhållandena i länderna förbättras. uppfyller inte de krav som börställas på en demokrati. Oppositionens möjligheter att verka är begränsade.Dess sympatisörer lever under hot om att fängslas för förhör eller attterroriseras av sandinisdska grupper utan att den sandinistiskt kontrolleradepolisen ingriper. Sverigebör självfallet ge sitt stöd till fredsprocessen. I detta stöd bör också ingåkrav på en utveckling i demokratisk riktning i . Enligt utskottetsmening har regeringen inte tillräckligt klart visat vilka krav ochförväntningar har på den nicaraguanska regeringen i fråga om endemokratisk samhällsutveckling. Meddet anförda ansluter sig utskottet till de synpunkter som framförs i motionU503 i detta hänseende. Yrkande 13 i motionen dllstyrks därmed. dels att utskottets hemställan i moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande roll i fredsprocessen att riksdagenmed bifall till yrkande 13 i motion 1987/88:U503 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.