bet · GB01LU33 · 1987-12-31 00:00:00 — Om det trots allt blir nödvändigt att fatta ettinterimistiskt beslut skall domstolen i första hand tillgripa en av utredningenföreslagen ny möjlighet att ber stämma endast var barnet skall bo under tidenfram till dess vårdnadsfrågan slutligt avgörs. I utredningens betänkande föreslås vidare att åtgärdervidtas med syfte att motverka upprepade och onödigt långdragnavårdnadsprocesser. Som ett led i denna strävan föreslås att socialnämnden intelängre skall yttra sig i vårdnads- och umgängesprocesser. Härigenom skulle derättegångsliknande förfaranden som ibland förekommer hos socialnämnden kunnaundvikas. Domstolen föreslås få ökade styrfunktioner genom attvårdnadsutredningens omfattning och inriktning skall bestämmas i samråd medutredaren och genom att domstolen skall kunna fastställa inom vilkenutredningen skall vara slutförd. 1 fall då den som förlorat en vårdnads- ellerumgängesprocess därefter på nytt väcker talan inför domstolföreslår utredningen att domstolen under vissa förutsättningar skall kunnameddela dom på handlingarna och utan att stämning utfärdas. Ävenspörsmålet om expertmedverkan har tagits upp av utredningen om 16 I betänkandet hänvisas till rättegångsutredningens ovan nämn- LU1987/88:33 da förslag.Enligt utredningen om barnens rätt finns det inte anledning att förnärvarande föra fram tanken på att speciellt för mål om barn införa en ordningmed särskilda barnpsykologiska experter i domstolen. vill dockinte utesluta att det kan förekomma mål där det skulle kunna vara tillfördel om det medverkade en expert. Frågan om det bör öppnas en möjlighet till expertmedverkanbör enligt utredningen bedömas i samband med rättegångsutredningens förslag. Utredningenom barnens rätt förordar för sin del att domstolarna i ökad omfattning börförordna att en erfaren barnpsykolog, barnpsykiatriker eller annan medsärskilda kunskaper om barn och barns behov skall anlitas som sakkunnig vidhandläggningen av mål om barn. Det av utredningen om barnens rätt i januari 1987överlämnade betänkandet har remissbehandlats och förslagen övervägs nu inomjustitiedepartementet. Bl,a, som ett led i departementets beredningsarbeteinbjöd departementet ett stort antal myndigheter och organisationertill överläggningar rörande reglerna om vårdnad om och umgänge med barn. Vidöverläggningarna förekom ingående diskussioner av frågor med anknytning såvältill utredningens förslag som till flertalet av de i förevarande betänkandebehandlade motionsyrkandena. Genom regeringsbeslut har utredningen ombarnens rätt lagts ned. De delar av utredningens uppdrag som då inte hadeslutförts vissa frågor om adoption m.m. har förts över tillförmynderskapsutredningen (Ju 1984:07). Som ovan redovisats har på lagutskottetsinitiativ (LU 1986/87:25) givit regeringen i uppdrag att företa en utvärderingav verksamheten med samarbetssamtal m.m. i vårdnads- och umgängeskonflikter.Regeringen () har i beslut uppdragit åtsocialstyrelsen att företa den av begärda utvärderingen samt attundersöka hur verksamheten med familjerådgivning skall kunna tryggas. Iuppdraget ingår även att utreda i vilken utsträckning samarbetssamtalförekommer , hur dessa leds och vilka kvalifikationer som fordrashos samtalsledarna. Vidare ingår att utvärdera i vilken mån sådana samtal ledertill att föräldrarna blir överens om hur vårdnads- och umgängesfrågorna skalllösas vid separationen samt i vilken utsträckning enigheten består i tidenefter separationen. () har i sin vid /83avgivna åmbets-berättelse gjort vissa uttalanden rörande handläggningstider ivårdnadsärenden (s. 189 ff). Sålunda bör enligt vad JO uttalade en vårdnadsutredning,om samarbetssamtal inte äger rum och speciella förhållanden inte föranlederannat, kunna slutföras inom sådan tid att socialnämndens yttrande är domstolentill hända inom tre eller högst från det' begäran om yttrandeinkom till socialförvaltningen. I den utsträckning som samarbetssamtalförekommer måste emellertid godtas att för- 2 1987/88. flyter, innandomstolen kan få yttrandet. Även i dessa senare fall bör dock LU 1987/88:33tillses att inte anslås än som är nödvändigt för att uppnå ändamåletmed samtalen eller för att konstatera att man inte uppnår syftet med dem. Dettabör i flertalet fall kunna ske inom loppet av tre eller högst fyra månader.Även om både samarbetssamtal äger rum och vårdnadsutredning sker, bör alltsåyttrandet kunna vara domstolen till hända inom sju eller högst . I svar på en i ställd fråga (1986/87:595), varihade hänvisats till ett rättsfall där en fader dömts till fängelse för sexuellaövergrepp mot sin fyraåriga dotter men trots detta tilldömts umgängesrätt meddottern, framhöll dåvarande justitieministern (rd 1986/87:129)att reglerna om umgänge med barn ändrades . Lagändringarnainnebar enligt justitieministern att rätten, vid prövning av frågan om barnetsumgänge med den förälder som inte är vårdnadshavare, har att avgöra umgängesfråganuteslutande med utgångspunkt i vad som är bra och lämpligt för barnet.Justitieministern påpekade att det i förarbetena till den nu gällande regelnsärskilt framhålls att umgänge inte bör komma till stånd, om det kan befarasatt barnet kan ta fysisk eller psykisk skada vid umgänget. För sin del ansågjustitieministern att en allmänt hållen regel som den nuvarande ger domstolarnautrymme att döma så att något olämpligt umgänge inte kommer till stånd.Däremot skulle en detaljreglering i lag beträffande umgänget leda till attdomstolarna snärjdes in på ett sådant sätt att de inte skulle kunna behandladet enskilda fallet efter egna meriter och så bra som möjligt. Underhållsbidrag till barn, kostnad för umgänge med barn,m.m. Som framgår av vad utskottet inledningsvis anfört tillkomår 1978 genomgripande förändringar i om underhållsbidrag tillbarn. gällande bestämmelser innebär i huvudsak följande. Föräldrarnas underhållsskyldighet gäller i princip tilldess barnet fyller men kan i vissa fall utsträckas till dess barnet blir21 år. Underhållsplikten är aldrig ovillkorlig utan beror avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. Föräldrarna skallsinsemellan ta del i kostnaderna för barnets underhåll efter vars och ensförmåga. En förälder har rätt att förbehålla sig ett belopp för sitt egetunderhåll när underhållsbidrag skall bestämmas till ett barn. Förbehåll fårockså ske för skälig bostadskostnad. I vissa fall kan den underhållsskyldige förbehållasäven belopp för hemmavarande makes eller samboendes underhåll. Ocksåförsörjningsskyldighet mot egna barn som vistas hemma beaktas när bidragetskall beräknas. Enligt 7 kap. 2 § FB skall förälder fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet om föräldern inte har vårdna- 18 den ombarnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet. Om LU1987/88:33 föräldrarnahar gemensam vårdnad föreligger skyldighet för förälder att utgeunderhållsbidrag om barnet varaktigt bor tillsammans med endast den Underhållsbidraget skall vanligtvis betalas förskottsvis för kalendermånadtill vårdnadshavaren eller vid gemensam vårdnad till den föräldersom bor tillsammans med barnet. En förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag harenligt 7 kap. 4 § FB rätt till avdrag på bidraget, om han eller hon har haftbarnet hos sig av minst fem hela dygn. Avdraget ären fyrtiondel av underhållsbidraget för varje helt dygn som barnet vistas hosföräldern. Varar vistelsen en hel månad, blir avdraget alltså tre fjärdedelarav det månatliga underhållsbidraget. Öm det finns särskilda skäl kan domstolbestämma andra villkor för denna avdragsrätt. Föräldrarna kan också självaavtala om andra villkor. Öm det redan vid underhållsbidragets fastställandetagits hänsyn till att den bidragsskyldige föräldern i väsentlig mån fullgörsin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig (s. k. nettoavtal)föreligger inte någon rätt till avdrag. Om den icke vårdnadshavande föräldern är bosatt på annanort kan utövandet av den förälderns umgänge med barnet vara förenat med särskildakostnader. Någon generell möjlighet för den föräldern att, utöver vad somföljer av de nyssnämnda reglerna i 7 kap. 4 § FB, få ersättning för sådanakostnader finns inte. Underhållsbidrag fastställs genom avtal eller av allmändomstol genom dom. I princip har föräldrarna full frihet att träffa avtal omunderhållsbidrag. Dom eller avtal om underhållsbidrag kan jämkas, bl. a. omändring i förhållandena föranleder det. Vidare kan ett löpande underhållsbidragomprövas utan att någon ändring i förhållandena inträtt. Underhållsbidrag till bl. a. barn är indexreglerade genomatt de enligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag skalljusteras i förhållande till penningvärdets förändring. Anpassningen avbidragets storlek följer ändringarna i basbeloppet. Ändringen avunderhållsbidraget till barn var tidigare begränsad till sju tiondelar av detprocenttal med vilket basbeloppet ändrats, och ändring skulle ske först ombasbeloppet ändrats med . Efter lagändring som trädde i kraft den 1januari 1987 följer ändringen av underhållsbidraget helt ändringarna avbasbeloppet. Fordran på obetalda underhållsbidrag preskriberas . Nära samband med reglerna om underhållsbidrag harbestämmelserna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Bidragsförskott får lämnas när barnet år bosatt i . Är barnet inte svensk medborgare krävs att vårdnads havaren är bosatt här och att denne eller barnet vistats här . Bidragsförskott utgår i princip när ingendera eller bara den ena föräldern har vårdnaden om barnet. Bor barnet tillsammans med en för älder som inte är vårdnadshavare utgår dock inte förmånen. Har båda föräldrarna vårdnaden gemensamt kan bidragsförskott utgå om den ene föräldern inte varaktigt bor tillsammans med barnet. Bidragsförskott läm nas inte om vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att bidra eller att medverka till att få underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt. Även i vissa andra fall kan bidragsförskott vägras, bl. om fastställtunderhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning och bidraget LU1987/88:33 inte understiger vad som kan utgå i-bidragsförskott. Bidragsförskott utgår normalt längst till dess barnetfyller och i regel - efter lagändring som trädde i kraft den 1 januari1987 - av, basbeloppet . Om den underhållsskyldige betalar detfastställda underhållsbidraget och detta är lägre än vad som kan utgå i formav bidragsförskott, utgör bidragsförskottet skillnaden mellanunderhållsbidraget och av basbeloppet. Något återkrav riktas i dessa fallinte mot den underhållsskyldige. Vidare gäller att om ett fastställtunderhållsbidrag uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige börbetala i bidrag; utgår bidragsförskottet inte med högre belopp änunderhållsbidraget. När en underhållsskyldig har delgivits beslut om attbidragsförskott har beviljats, skall inbetalningarna av underhållsbidraget upptill bidragsförskottsnivån i fortsättningen göras till försäkringskassan.Utgivna bidragsförskott skall i princip återbetalas av den bidragsskyldigeföråldern. Den ovan redovisade rätten till avdrag på underhållsbidragföreligger också då bidragsförskott utgår. Om den underhållsskyldige har rätt,att göra avdrag minskas utgående bidragsförskott i motsvarande mån. För en utförligare redogörelse för bestämmelserna omunderhållsbidrag och bidragsförskott hänvisas till lagutskottets yttranden LU1985/86:2 y och LU 1986/87:3 y samt flll socialutskottets betänkanden SoU1985/86:29 och SoU 1986/87:10. I ovan nämnda motion L410 (s) anförs att orsaken till atte n del skilsmässobarn inte har något egentligt umgänge med den ena föräldernkan vara geografiska avstånd i förening med brist på ekonomiska resurser. Föratt stödja dessa barn borde,.framhåller motionärerna, samhället ge bidrag tillett visst antal resor . Dessutom bör de föräldrar som av skildaanledningar inte vill ha umgänge med sina barn betala ett högre underhållsbidragför att kompensera vårdnadshavaren för dennes merutgifter till följd av detuteblivna umgänget. Motionärerna kritiserar vidare reglerna för fastställandeoch utbetalning av underhållsbidrag. Enligt motionärerna är reglerna krångligaoch bidrar til| att konflikter uppkommer mellan parterna. Motionärerna anseratt underhållsbidragets storlek skall fastställas av och intesom av domstol. Domstolens uppgift bör inskränkas till att, i tvistigafall, avgöra om underhållsskyldighet alls föreligger. Försäkringskassansbeslut om storleken av underhållsbidraget skall vara baserat på inkomst och detantal barn som den bidragsskyldige har försörjningsplikt för. Besluten skallkunna överprövas av en särskild försäkringsnämnd, vars beslut skall kunnaöverklagas hos domstol. Motionärerna yrkar att det anförda ges regeringen tillkänna. 1 motion L415 (m) anförs att de nuvarande reglerna omautomatisk indexuppräkning av fastställda underhållsbidrag kan skapa betydande svå righeter för bidragsgivaren, eftersorn dennes nominella löneökningar i regel inte räcker för att kompensera indexuppräkningen av bidraget. Effekten härav förstärks av de skattekonsekvenser som inträder vid inkomstökning. Med tidenkan det uppstå en betydande skevhet i de ekonomiska relationer- LU1987/88:33 na mellan bidragsgivaren och bidragstagaren. Enligt motionären finnsdet ingen självklar lösning på detta problem, men en möjlighet kan vara attanpassa indexhöjningen så att den inte överstiger de genomsnittliga reallönehöjningarnaunder året. I samma motion tas också upp en fråga om resekostnad vidutövande av umgänge med barn. Enligt motionären kan en frånskild make som intehar vårdnaden om barnen men som vill utnyttja sin umgängesrätt ofta ådra sigbetydande kostnader för resor. För att skilsmässor i sådana situationer inteskall leda till att kontakten mellan den maken och barnen bryts bör resekostnadernagöras avdragsgilla vid inkomstbeskattningen, på liknande sätt som är möjligtbeträffande kostnad för dubbel bosättning. Motionären yrkar att riksdagenbeslutar om sådan avdragsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna i motion L416 (m) framhåller att ett hinderför ett väl fungerande umgänge kan vara att föräldrarna inte kommit överens omfördelningen av den kostnad som umgänget medför. Motionärerna hävdar att dett.o.m. förekommer att en vårdnadshavare flyttar långt från den andre föråldernför att på så vis försvåra eller omöjliggöra umgänget. Långa resor kan i sådanafall innebära dryga kostnader för den förälder som inte har vårdnaden. Medhänsyn härtill och under anförande att det är av största vikt för barnet attdet har fortlöpande kontakt med båda föräldrarna yrkas i ' motionen att 6 kap.15 § FB förses med ett tillägg av innebörd att kostnaderna för umgänget skalldelas lika mellan föräldrarna, om ej annat avtalats. Motionärerna hänvisardärvid till att lagutskottet tidigare (LU 1977/78:23) framhållit att det kanfinnas skäl att undanröja hinder för utövandet av umgänget i fall då föräldrarnabor långt ifrån varandra och anser att det bör ankomma på utskottet attutarbeta förslag till erforderlig lagtext. Även i ovan nämnda motion L4I9 (m) betonas vikten av attbarn och föräldrar kan behålla kontakten efter det att föräldrarna separerat.Ett sätt att underlätta att så sker är att, i de fall vårdnadshavarensflyttning orsakar utgifter för den andre föräldern vid utövande av umgänge medbarnet, låta föräldrarna solidariskt svara för dessa merkostnader. Motionärenyrkar att det anförda ges regeringen till känna. I motion L420 (c) hävdas att männen ofta blir orättvistbehandlade vid en separation. De kan, framhåller motionärerna, hamna isituationer där de mer eller mindre tvångsmässigt förlorar möjlighet tillfördjupade och utvecklande kontakter med sina barn. tvingas männenbetala dryga underhåll, varigenom de förlorar ekonomiska möjligheter att byggaupp ett eget positivt liv - ett liv som också skulle kunna inrymma godarelationer med barnen. Särskilt besvärlig blir situationen för dem som inte harsina barn boende på samma ort eller ens i samma landsdel. Enligt motionärernamåste det skapas garantier för att männen får en rättvis behandling i deangivna situationerna. Motionärerna yrkar att vad de i motionen anfört ombehovet av att stärka de ensamstående männens situation ges regeringen tillkänna. Frågornastidigare behandling LU 1987/88:33 I regeringens proposition 1986/87:35 föreslogs jämte annatändringar i då gällande regler beträffande indexuppräkniitg av underhållsbidragtill barn. Propositionsförslaget innebar att den årliga uppräkningen av dessaunderhållsbidrag, som hade skett med endast sju tiondelar avbasbeloppsändringen och företagits först om basbeloppet ändrats med ,i fortsättningen helt skulle följa basbeloppsutvecklingen. Enligt vad somangavs i propositionen var bakgrunden till den då rådande begränsningen avuppräkningen av underhållsbidragen att den basbeloppsanknutna indexuppräkningenföre ansågs ha medfört kännbara påfrestningar för mångaunderhållsskyldiga vilkas inkomster inte hade ökat i samma takt. Höjningarnaåren 1975-1978 hade uppgått till resp. 11,11,7 och . Mellan åren 1983 och1985 hade emellertid den reala timlönen i stort sett varit oförändrad ellerförbättrats. Att under dessa förhållanden ha kvar en regel om begränsaduppräkning av underhållsbidragen till barn skulle enligt propositionen gynnaden bidragsskyldige på bekostnad av det allmänna eller vårdnadshavaren. Vid riksdagsbehandlingen (SoU 1986/87:10) av propositionenavgav lagutskottet yttrande i ärendet. I yttrandet konstaterade lagutskottet(LU 1986/87:3 y) att en av orsakerna till de ökande kostnaderna för bidragsförskottssystemetvar att underhållsbidrag till barn och därmed återbetalningsskyldighet förutgivna bidragsförskott endast i begränsad utsträckning räknats upp iförhållande till basbeloppsförändringarna medan bidragsförskottsbeloppet följtdessa förändringar fullt ut. framhöll att de skäl som en gångmotiverat denna ordning inte längre förelåg, bl. a. eftersom förändringarna ipenningvärdet varit mindre kraftiga. Det borde också beaktasatt det rådande systemet innebar att barn som fått sitt behov av underhålltillgodosett inom ramen för bidragsförskottssystemet fått full kompensationför basbeloppsförändringarna medan de barn som uppburit bidrag från denunderhållsskyldige kompenserats endast i begränsad utsträckning. En sådanordning borde enligt lagutskottets uppfattning inte bibehållas när det avhänsyn till den underhållsskyldiges intressen inte längre fanns behov av den.På anförda skäl förklarade sig lagutskottet inte ha något att erinra motpropositionens förslag i angivet hänseende. tillade attregeländringarna fick ses som ett provisorium i avvaktan på resultatet av detdå beslutade utredningsarbetet beträffande översyn av reglerna förunderhållsbidrag till barn och bidragsförskott (dir. 1986:30). I sitt, av godkända, betänkande förklarade sigsocialutskottet dela lagutskottets uppfattning. ville för sindel särskilt peka på att det finns ett stort antal barn som står utanförbidragsförskottssystemet. I dessa fall innebar den dåvarande ofullständigauppräkningen av underhållsbidraget att vårdnadshavaren automatiskt fick svaraför en allt större andel av kostnaderna för barnet. tillstyrktesåledes propositionens lagförslag i förevarande del. Frågan om kostnader för umgängesresor har medanledning av motionsyrkanden behandlat . Sålunda prövades -,. frågan vidriksmötet /86 med anledning av förslaget från LU 1987/88:33revisorer (förs. 1985/86:17) angående statens utgifter för bidragsförskott,m.m. I yttrande till socialutskottet över förslaget och motioner i olika frågorframhöll lagutskottet (LU 1985/86:2 y) att det är olyckligt om ekonomiskaomständigheter lägger hinder i vägen för ett utövande av umgänget. Lagutskottetkunde därför ansluta sig till den ståndpunkten att båda föräldrarna igörligaste mån skall dela på det ekonomiska ansvaret. erinrade omatt utskottet tidigare även ställt sig positivt till att statsmakterna sökerundanröja hinder för utövandet av umgängesrätten i fall då barnet och denumgängesberättigade föråldern inte bor i närheten av varandra och att utskottetdå förutsatt att ensamförälderkommittén skulle ta upp spörsmålet. I sitt yttrande påpekadelagutskottet vidare att ensamförälderkommittén i sitt betänkande hadeföreslagit att ett stöd i form av kontant resebidrag skulle kunna utgå vidumgänge inom landet. erinrade därvid om att utskottet (LU 1985/86:1) ansett att något slutligt ställningstagande till önskemålet omen ändring i FB inte borde göras innan resultatet förelåg av det då pågåendeberedningsarbetet beträffande ensamförälderkommitténs förslag. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att en utredning omsamhällets stöd till barn som inte lever tillsammans med sina föräldrar bordekomma till stånd och att även frågor om underhållsbidrag borde kunna prövas vidutredningsarbetet. framhöll att inte genomnågra uttalanden om revisorernas och motionärernas förslag borde bindautredningens arbete förordade, såvitt då var i fråga, att vad lagutskottethade anfört med anledning av motionsyrkandet om resekostnader vid utövandet avumgänget gavs regeringen till känna. I socialutskottets av godkända betänkande (SoU1985/86:29) förordades på närmare angivna skäl bl. a. att en utredning ombidragsförskottssystemet borde komma till stånd. Med anledning av motioner iolika frågor, bl. a. spörsmålet om resekostnader, anförde socialutskottet attutredningen fritt borde kunna pröva de synpunkter och förslag som hadeframförts. Vad socialutskottet sålunda anfört med anledning av revisorernasförslag och motionerna gavs regeringen till känna. Något särskilt tillkännagivandeom lämpligheten av att frågan om resekostnader vid utövande av umgänget togsupp till övervägande av den föreslagna utredningen, i enlighet med vadlagutskottet hade förordat, gjordes således inte. Frågan om resekostnader vid utövande av umgängebehandlades ånyo av med anledning av motioner, däribland en motion med samma syfte som den nu aktuella motionen L419. I sitt av godkända betänkande (LU 1986/87:25) anmärkte lagutskottet att den av tidigare begärda utredningen kommit till stånd och att utred ningen enligt direktiven fritt bör kunna pröva de olika frågor som hade tagits upp i de tidigare nämnda riksdagsmotionerna i ämnet. Med hänsyn till vad lagutskottet anfört i sitt yttrande (LU 1985/86:2 y) till socialutskottet förutsatte lagutskottet att utredningen skulle komma att ta upp frågan orh resekostnader vid utövandet av umgänge i hela dess vidd. Något särskilt tillkännagivande i saken från sida kunde därför inte anses er forderligt, i följd varav utskottet avstyrkte bifall till motionsyrkandena. Pågåendeutredning LU 1987/88:33 Som utskottet i det föregående angivit tillkalladeregeringen en kommitté med uppgift att göra en översyn av reglernaför underhållsbidrag och bidragsförskott. Kommittén skall enligt sina direktivbl. a, förutsättningslöst se över reglerna om underhållsbidrag,bidragsförskott och andra system som påverkar särlevande föräldrars ekonomi. Ennärmare redogörelse för de uppgifter som anförtrotts kommittén har lämnats ibetänkandets inledande avsnitt (s. 4 f.), vartill hänvisas. Utredningens arbeteberäknas vara avslutat . Olovligt bortförande av barn i internationellaförhållanden och beslut som meddelas i beträffande frågorom vårdnad och umgänge kan i princip endast verkställas i . 1 fråga omverkningar i av utländska avgöranden i sådana frågor saknas generellaregler. Genom särskilda författningar har emellertid införts regler om verkställigheti av avgöranden i vårdnads- och umgängesfrågor som meddelats i annatnordiskt land eller . Lagstiftningen har föranletts av överenskommelsersom träffat med de nämnda länderna varigenom varje land åtagit sig atterkänna giltigheten av avgöranden som meddelats i något av de andra länderna. Iövrigt har inte ingått några internationella överenskommelser omerkännande av vårdnads- och umgängesavgöranden. En följd av det anförda är attdet i regel saknas möjlighet att få svenska avgöranden om vårdnad eller umgängegenomdrivna i andra länder än de nämnda.