bet · GB01UbU25 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till utbildning för undervisningsyrken (prop.1987/88:100, bil 10 delvis) UbU 1987/88:25 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:100 bilaga 10() under punkt D 11. Utbildning för undervisningsyrken(s. 262281) jämte motioner. 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att inrätta en allmän utbildningslinje,ämneslärarlinjen, om 160-200 poäng, 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att avveckla nuvarande ämneslärarlinjer fr. o. /89, 3. att riksdagenbemyndigar regeringen att avveckla försöksverksamheten med två-ämnesutbildningi praktisk-estetiskt ämne i kombination med vissa teoretiska ämnen fr. o. /89, 4. att riksdagenbemyndigar regeringen att avveckla hemspråkslärarlinjen fr. o. m. budgetåret1988/89, 5. att riksdagenbemyndigar regeringen att den T inrätta en allmän utbildningslinje,slöjdlärarlinjen, om 120 poäng, 6. att riksdagenbemyndigar regeringen att avveckla nuvarande slöjdlärarlinjen fr. o. /91, 7. att riksdagenfastställer planeringsramar i enlighet med vad sorn har förordats ipropositionen, 8. att riksdagentill Utbildning för undervisningsyrken för /89 anvisar ettreservationsanslag av . 1987/88:Ub246 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningen och fortbildning för redanverksamma, 38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lektorstjänster i gymnasieskolan. 1987/88:Ub272 av m. fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 1 1987/88. 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen UbU 1987/88:25 anförts om föräldrasamverkan ilärarutbildning och lärarfortbildning. l987/88:Ub286 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheterna för maskinskrivningslärare att få behörigheti ytterligare ämne. 1987/88:Ub302 av och () vari -såvitt nu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördjupningskurs i hemkunskap/teknik i grundskollärarutbild ningen. l987/88:Ub306 av m. fl. (c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom beaktande av kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen. l987/88:Ub330 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen. l987/88:Ub358 av m. fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottslärarutbildningen. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Kr417. l987/88:Ub361 av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen 21. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1987/88:Ub535 av och () vari -såvitt nu är i fråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återupptagande av förskollärarutbildningen i . 1987/88:Ub539 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att utbildningskapaciteten för förskollärare utökas till ett intag om5 000 utbildningsplatser , 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbetei barngrupp inom barnomsorgen. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:So614. 1987/88:Ub543 av och ()vari yrkas att , med ändring av tidigare beslut, beslutar att enomfördelning görs sä att högskolan i får behålla sinlärarutbildning även . l987/88:Ub547 av () vari yrkas attriksdagen avslår regering- 2 ens förslag om minskad antagning till vårdlärarlinjen iMalmö. 1987/88:Ub550av () vari yrkas att som sin UbU 1987/88:25mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande bibehållandetav 48 utbildningsplatser vid vårdlärarlinjen vid . 1987/88:Ub561 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denutlokaliserade vårdlärarutbildningen i tryggas genom att 16 platseranvisas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om att antaletnybörjarplatser på vårdlärarlinjen skall ökas. 1987/88:Ub573 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att utbildningsarvode bör utgå fr. o.m. /90 till civilingenjörer och civilekonomer, när dessa genomgårpraktisk-pedagogisk utbildning efter en längre tids yrkesverksamhet enligt vadi motionen anförts. 1987/88:Ub575 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enomlokalisering av 60 utbildningsplatser på förskollärarlinjen till , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthögskolan i skall ges ansvar för förskollärarutbildning i och"". 1987/88:Ub580 av m. fl. (s) vari -såvitt nu är i fråga yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att UHÄ fåri uppdrag att inom den föreslagna ramen för nybörjarplatser igrundskollärarutbildningen årskurs 17 omfördela 30 platser till högskolan iGävle-Sandviken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om fördelningav platser till förskollärarutbildning vid högskolan i . 1987/88:Ub582 av Sfig Alemyr m. fl. (s, m, fp, c) variyrkas att beslutar att grundskollärarlinjen med inriktning mot åk 17etableras vid högskolan i fr. o. m. /89 med /90. 1987/88:Ub587 av m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen. Mofiveringenåterfinns i motion 1987/88:Kr238. 1987/88:Ub592 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om poängtal förviss språklig variant inom ämneslärarlinjen. 1987/88:Ub594 av m. fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omett uppdrag till i vad gäller ämnen för lektors- UbU1987/88:25 tjänst, 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen , . anförts omett uppdrag till . 1987/88:Ub602 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin . mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om påbyggnads utbildning för personal inom barnomsorgen. 1987/88:Ub611 av tredje vice talman ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attlärarutbildningen i ämnet samhällskunskap skall ornfatta 80 poäng. 1987/88:Ub614 av m. fl. (c) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 5. att beslutar förlägga 30 platser av denutökade förskollärarutbildningen till . 1987/88:Ub615 av och () vari yrkas att hos regeringen begär ätt UHÄ får i uppdrag att iden nya grundskollärarutbildningens ämnesfördjupning kombinationen hemkunskap-teknikinförs. 1987/88:Ub619 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående förändrad vårdlärarutbildning. 1987/88:Ub622 av och (c) vari -såvitt nu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grundskollärarutbildning skall ske vid . . , 1987/88:Ub625 av m. fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 3. att beslutar att lärarutbildning för åk 1-7skall anordnas i och fr. o. m. /90. 1987/88:Ub626 av m. fl. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 19. att beslutar att tillanslaget D 11. Utbildning för undervisningsyrken anslå ett i förhållande tillregeringsförslaget med 4,8 milj.kr. förhöjt belopp om , 20. att beslutar avslåförslaget om ny gymnasielärarutbildning, . 21. att beslutar avslåförslaget om att avskaffa hemspråkslärarlinjen, 22. att beslutar attgrundskollärarlinjer inrättas vid högskolorna i och medinriktning på tidigare årskurser och vardera 120 intagningsplatser, 23. att beslutar attplaneringsramarna för grundskollärarlinjen med inriktning på tidigareårskurser ökas med 240 intagningsplatser till 1 860platser, . 24. att beslutar attförskollärariinjen skall inrättas från den 1 UbU 1987/88:25 juli 1988 iBorås och med resp. 90 intagningsplatser, 25. att beslutar attplaneringsramarna för vårdlärarlinjen skall vara 84 platser högre änregeringsförslaget, dvs. 1 704 platser. 1987/88:Ub627 av och () variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att tidig-lärarutbildning skall anordnas i i enlighet medUHÄ:s förslag, 2. att ,om yrkande 1 avslås, fattar ett principbeslut om att tidig-lärarutbildningskall anordnas vid från /90, 3. att riksdagenbeslutar .att förskollärarutbildning skall återupptas vid universitetmed en dimensionering av 60 intagningsplatser, 4. att riksdagenbeslutar att.dimensionera vårdlärarutbildningen vid /89 till 36 intagningsplatser. 1987/88:Ub628 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att den i budgetpropositionen föreslagna nedskärningen av antaletutbildningsplatser vid vårdlärarlinjen i tJmeå ej skall genomföras, , .. - 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att de ekonomiska konsekvenserna avev. begränsas så att de endast motsvarar kostnaderna för denpraktiska utbildningen ca . per indragen årsstudieplats. 1987/88:Ub632 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vårdlärarutbildning vid . 1987/88:Ub647 av 'Orring'och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdlärarutbildningen i . 1987/88:Ub650 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om fördelningen av anslag fill vårdlärarutbildningen. 1987/88:Ub654 av Hans Nyhage och () variyrkas 1. att riksdagensoni sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omplaneringsproblemen vid de enskilda högskolorna, 2. att riksdagenbeslutar att 60 nybörjarplatser på förskollärarlinjen skall lokaliseras tillBorås inom ramen, av de i budgetpropositionen föreslagna platserna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförskollärarutbildningen i . 1987/88:Ub663 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lärarutbildning vid högskolorna i och . 1987/88:Ub669 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening c gerregeringen till känna att grundskollärarlinjens gren för senarelärare med UbU 1987/88:25 inriktning mot naturorienterande ämnen inrättas i . 1987/88:Ub686 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att de aspekter som ämnet naturgeografi anlägger uppmärksammas i dennya lärarutbildningen. 1987/88:Ub687 av och förste vice talmanIngegerd () vari yrkas 1. att riksdagenavslår förslaget om nedskärning av antalet nybörjarplatser på vårdlärarlinjeni , 2. att riksdagenbeslutar om lokalisering av grundskollärarutbildning till irelation till regionens befolkningsunderlag varvid Upp-' sala universitetssärskilda förutsättningar att tillhandahålla utbildningen skall beaktas, ' 3. att beslutar om etablering avförskollärarutbildning vid . 1987/88:Ub688 av och () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad avförskollärarlinjen med 330 nybörjarplatser, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i niotionen anförts omförskollärarutbildning i , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav pedagogisk-administrativ påbyggnadslinje för förskolepersonal. 1987/88:Ub689 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildning av barnomsorgspersonal. 1987/88:Ub697 av och (c,fp) variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att dimensioneringen /89 av grundskollärarlinjensinriktning mot de senare årskurserna ökas fill 250 nybörjarplatser viduniversitetet i , 2. att riksdagenbeslutar att grundskollärarlinjens inriktning mot de tidigare årskurserna 1 -7inrättas senast /90 vid , 3. att riksdagenbeslutar att förskollärarlinje inrättas vid 1989/90, 4. attt riksdagenbeslutar att avvisa den föreslagna nedskärningen av nybörjarplatserna påvårdlärarlinjen. 1987/88:Ub698 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen. 1987/88:Ub700 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att i de kombinationer vid ämneslärarlin jen där ämnet samhällskunskap ingår bör ämnet omfatta 80 poäng. 1987/88:Ub708av och () vari yrkas att UbU 1987/88:25riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att i grundskollärarutbildningen anordna kombinationen hemkunskap-teknik. 1987/88:Ub723 av ni. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förskollärarutbildningen i västra . 1987/88:Ub724 av m. fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar överföra . från D 13 till D 11 och därmedmöjliggöra utbildning inom den nya grundskollärarlinjen, senare gren, i bl. 1987/88:Ub725 av Per () vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag om att hemspråkslärarlinjen skall avvecklas från den1 , 2. att riksdagenhos regeringen begär ett nytt förslag om en övergångsperiod för ev. avvecklingpå sikt av hemspråkslärarlinjen. 1987/88:Ub727 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om klarare regler för syo-utbildningens prakfikdel. 1987/88:Ub733 av m. fl. (m) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 10. att som sin mening gerregeringen till känna att lärarutbildning också fortsättningsvis skallanordnas vid högskolorna i --och , 11. att beslutar att iämneslärarutbildningen skall samhällskunskap omfatta 80 poäng, 12. att beslutar att någonnedskärning av planeringsramen för vårdlärarlinjen inte skall ske /89. 1987/88:Ub735 av () vari såvitt nu äri fråga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om planering för utbildning av senarelärare vid högskolan iVäxjö. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:A489. 1987/88:Ub736 av () vari - såvitt nu är ifråga yrkas 2. attriksdagen beslutar att den nya grundskollärarutbildningen för tidi-garelärarefr. 1989/90 skall anordnas också i . Motiveringen återfinnsi motion 1987/88:A490. 1987/88:Ub809 av och () vari- såvitt nu är i fråga yrkas 1. att med ändring av tidigare beslut som sinmening ger regeringen till känna att ämneslärarutbildningen för gymnasielärareäven fortsättningsvis skall anordnas vid högskolan i . 1987/88:Ub813 av m. fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen UbU 1987/88:25 anförts om utbildningsplan förgrundskollärarutbildningen, 9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samordnad slöjdutbildning i och fr. o. m. 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ej ianspråktagna medel för lärarutbildning, 11. att avslår förslaget tillny ämneslärarutbildning: 1987/88:Ub814 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 10. att avslår regeringens förslag om minskadantagning till vårdlärarlinjen i enlighet med vad som anförts i mofionen. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88 :So502. Lärarutbildning för gymnasieskola och vuxenutbildninganordnas inom de tre ämneslärarlinjerna (språkvetenskaplig,historisk-samhällsveten-skaplig och matematisk-naturvetenskaplig), inomutbildningarna i praktisk-estetiskt ämne och inomutbildningarna. !praktisk-estetiskt ämne i kombination med annat skolämne.Dessutom anordnas avslutande praktisk-pedagogisk utbildning om 20-40 poäng påämneslärarlinjerna för dem som skaffat sig ämnesutbildningen på annat sätt ängenom ämneslärarlinjerna. . I den proposition som låg till grund för riksdagensbeslut om grundskollärarlinjen uttalades att utbildningen av lärare förgymnasieskolan och vuxenutbildningen som dittills skulle anordnas inom bl. Det förhållandet att utbildningen i fortsättningenendast skulle vara avsedd för gymnasieskolans och vuxenutbildningens behovmedförde att utbildningen kunde utformas från nya utgångspunkter. Eftersomhänsyn inte längre behövde tas till att behörighet för tjänst i grundskolanmåste uppnås, borde ämneskombinationerna i utbildningen ses över. Riksdagenhade inget att invända emot detta. uttalade i sammanhanget att detvar angeläget att utbildningen av lärare för och gymnasieskolanplanerades så att hinder inte skapades för den som ville ha dubbel behörighet(prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Regeringen uppdrog åtskolöverstyrelsen (SÖ) och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att göradenna översyn. I skrivelse till regeringen har SÖoch UHÄ redovisat uppdraget. Myndigheterna förordar en enda ämneslärarlinje. 1vad gäller ämneskombinationerna i utbildningen föreslås att ämneslärarlinjennormalt skall omfatta två ämnen om vardera 60 poäng, med undantag för svenska,samhällskunskap och vissa praktisk-estetiska ämnen som föreslås omfatta 80poäng. I budgetpropositionen förordar föredragande statsrådet attutbildningen på ämneslärarlinjen normalt skall omfatta två ämnen om vardera 60 poäng. Utbildningarna i svenska, engelska, franska, tyska och praktisk-estetiskt 8 ämne (medundantag för barnkunskap) skall enligt regeringens förslag UbU1987/88:25 omfatta 80 poäng. Ämneslärarlinjens längd föreslås vidare varierafrån ' 160 200 poäng beroende på vilka ämnen som ingår i den studerandesämneskombination. I motionerna 1987/88:Ub361 (c) yrkande 21, l987/88:Ub626(c) yrkande 20 och 1987/88:Ub813 (vpk) yrkande 11 hemställs om avslag påförslaget till ny ämneslärarutbildning. Enligt motionärerna bör den nyalärarutbildningen anpassas till gymnasieskolans framtida utformning. I mofion1987/88:Ub592 (fp)'framhålls att regeringens initiativ att - jämfört medmyndigheternas förslag - förlänga utbildningen för gymnasielärare i engelska,franska och tyska är gott men att detta förutsätter att utbildningsfiden för enav de språkliga varianterna på ämneslärarlinjen (latin, grekiska och ett avspråken engelska, franska och tyska) får uppgå till 220 poäng. Behovet av enökning med 20 poäng i denna ämneskombination är helt en konsekvens av attutbildningen i engelska, franska och tyska förlängs från 60 till 80 poäng. Utskottet, som finner det angeläget att ämneslärarlinjenfår en ny utformning som en ny grundskollärarlinje inrättas,föreslår att med anledning av proposition 1987/88:100, med bifalltill motion 1987/88:Ub592 och med avslag på motionerna 1987/88:Ub361 yrkande21, 1987/88:Ub626 yrkande 20 och 1987/88:Ub813 yrkande 11 bemyndigar regeringenatt inrätta en allmän utbildningslinje, ämneslärarlinjen, om160 - 220 poäng samt att fr. o. m. /89 avveckla dels nuvarandeämneslärarlinjer, dels försöksverksamheten med tvåämnes-utbildning ipraktisk-estetiskt ämne i kombination med vissa teoretiska ämnen. Frågan om utbildningens omfattning i ett enskilt ämne påämneslärarlinjen, nämligen samhällskunskap, tas upp i motionerna 1987/88:Ub611 (c), 1987/88:Ub700 (fp) och 1987/88:Ub733 (m) yrkande 11. Med hänvisning till att fyra ämnesområden inom högskolan - statskunskap, nationalekonomi, kulturgeografi och sociologi ingår i skolämnet samhällskunskap begär motionärerna att lärarutbildningen i samhällskunskap skall omfatta 80 po äng. Utskottet anser i likhet med motionärerna att ämnetsamhällskunskap kräver en längre studietid än 60 poäng för att de blivandelärarna skall få en fullgod utbildning. bör med bifall tillmotionerna 1987/88:Ub611, 1987/88:Ub700 och 1987/88:Ub733 yrkande 11 som sinmening ge regeringen till känna att utbildningen i ämnet samhällskunskap påämneslärarlinjen skall omfatta 80 poäng. I anslutning till ämneslärarlinjen behandlar föredragandestatsrådet frågan om rekrytering och utbildning av lektorer för gymnasieskolan.Han anmäler att han avser återkomma till regeringen med förslag om ett uppdragtill UHÄ beträffande former för en fungerande praktisk-pedagogisk utbildningför dem som avlagt doktorsexamen. Enligt motion 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 38 är det viktigtatt lektorstjänsterna i gymnasieskolan besätts med sökande som avlagtdoktorsexamen. Utbildningen i gymnasieskolan får därmed enforskningsanknytning, 1* 1987/88. I motion 1987/88:Ub594 (fp) anförs att det behövs vissa UbU1987/88:25 åtgärder för att stimulera och underlätta övergången för lärare meddoktorsexamen från högskolan till gymnasieskolan. Motionärerna erinrar om atten sökande till lektorstjänst enligt dagens skolförordning måste haämnesteoretisk utbildning inte bara i det ämne, i vilket vederbörande avlagtdoktorsexamen, utan även i ytterligare ett skolämne (adjunktskompetens). Enligtmotionärerna bör lektorstjänsterna i ökad utsträckning i de storaundervisningsämnena i gymnasieskolan kunna ledigkungöras i enbart ett ämne(yrkande 2). För att stimulera övergången från lektorstjänst vid högskolantill lektorstjänst vid gymnasieskolan finns det enligt motionärerna skäl attdiskutera frågan om ett extra lönetillskott för den gymnasielektor som tidigareinnehaft viss högskolelektorstjänst/docenttjänst (yrkande 3). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. SÖ har senast /87 kartlagt lektorssituationenvid rikets gymnasieskolor. Enligt regeringens beslut finns 2 916lektorstjänster inrättade i riket. I kartläggningen har redovisats sammanlagt2 602 lektorstjänster. Huvudparten eller av dessa utgörs av tjänster iallmänna ämnen, vilket emellertid motsvarar av det totalatimunderlaget i dessa ämnen. Tvåämneskombiriationer är de oftast förekommande.Av kartläggningen framgår vidare följande. Av de 2 602 redovisade lektorstjänsterna var 1 797 eller69 % besatta med ordinarie innehavare och 805 eller var vakanta läsåret1986/87. var 377 eller av lektorerna tjänstlediga. Totalttjänstgjorde sålunda detta läsår 1 420 lektorer. Det motsvarar av detredovisade antalet lektorstjänster eller av det totala antaletveckotimmar i de ämnen på tre- och fyraåriga linjer som kan ingå ilektorstjänst. Flest vakanser finns inom den ekonomiska ämnesinriktningen ochminst vakanser inom den tekniska ämnesinriktningen. kommertroligen vakanserna att öka kraftigt på grund av pensionsavgångar. avlektorerna är eller äldre. har av nuvarandeinnehavare avgått med pension. Utskottet anser att man inte nu för lektorstjänst iallmänna ämnen bör ändra kravet i skolförordningen på ämnesteoretisk behörigheti två skolämnen när det gäller den grundläggande högskoleutbildningen ochdärmed också den allmänna förutsättningen för tillträde till praktisk-pedagogiskutbildning - så att person med doktorsexamen i skolämne generellt fårämnesteoretisk behörighet till lektorstjänst utan ämnesteoretisk grundutbildningi ytterligare ett skolämne. Utvecklingen i fråga omantalet sökande till lektorstjänst i gymnasieskolan bör avvaktas. Utskottetvill emellertid peka på möjligheten till dispens från kravet på grundläggandehögskoleutbildning i två skolämnen när det gäller genomgång avpraktisk-pedagogisk utbildning och särskild behörighetsförklaring tilllektorstjänst för den som avlagt doktorsexamen. Det förekommer numera intesällan att lektorstjänst ledigkungörs i endast ett ämne. Sådantledig-kungörande är vanligt när skolstyrelsens önskemål är att få en lärare medforskarutbildning i ett visst ämne. Utskottet, som anser det angeläget att vakantalektorstjänster UbU 19ö7/ö8:25 besättsmed sökande som avlagt doktorsexamen, utgår från att vederbörande myndigheterutnyttjar sin möjlighet att ge dispens från skolförordningens nyssnämndabestämmelse.när så är befogat. Utskottet, som också hänvisar fill betänkandetUbU 1987/88:20 (s. 16-17) där frågan om en avkortad praktisk-pedagogiskutbildning för ämnesteoretiskt lektorsbehöriga behandlas, föreslår attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 38 och 1987/88:Ub594 yrkande2. Enligt vad utskottet erfarit har statens arbetsgivarverksin uppmärksamhet riktad på frågan om en adekvat lönesättning förgymnasielektor. Yrkande 3 i motion 1987/88:Ub594 bör därför avslås avriksdagen.