bet · GB01KU19 · 1987-12-31 00:00:00 — om grundlagsfäst integritetsskydd (prop. 1987/88:57) Idetta betänkande behandlar utskottet proposition 1987/88:57 om grundlagsfästintegritetsskydd. Regeringsförslaget innebär ändringar i den s.k. fri-ochrättighetskatalogen i regeringsformens andra kapitel. I 2 kap. 3 §regeringsformen föreslås en grundregel om skydd för den enskildes personligaintegritet vid dataregistrering. Vidare föreslås som en följd av detta tvåandra ändringar i regeringsformen. Tvåmotioner har väckts med anledning av propositionen. Dessa avstyrks avutskottet, som tillstyrker propositionens förslag. Utskottet hemställer såledesatt som vilande antar förslaget till lag om ändring iregeringsformen. Iproposition 1987/88:57 om grundlagsfäst integritetsskydd föreslår regeringen() att antar ett förslag till lag om ändring av2 kap. 3 och 20 §§ samt 8 kap. 18 § regeringsformen (RF). Lagförslaget utgörbilaga till betänkandet. Propositionenanmäldes första gången i kammare . 1987/88:K22av () vari yrkas 1. att avslårproposition 1987/88:57, 2. attriksdagen hos regeringen begär förslag till grundlagsskyddad integritet i enlighet med vad som föreslås i motionen. 1987/88:K23 av () vari yrkas a« beslutar att 2 kap. 3 § RFfår följande lydelse: "Varje medborgare är tillförsäkrad skydd mototillbörligt intrång vid registrering, registerföring och samköming avuppgifter om honom med hjälp av automatisk databehandling eller annan teknikenligt bestämmelser som meddelas i lag" samt att erforderligkonsekvensändring görs i 2 kap. 20 § RF. 1Riksdagen 1987/88. Utskottet KU 1987/88:19 Utskottetkonstaterade vid 1985/- med anledning av motionsyrkanden om ettgrundlagsfäst dataskydd - att data- och offentlighetskommittén (DOK) skullepröva denna fråga (KU 1985/86:8). Vid det förra noterade utskottetatt DOK arbetade med inriktningen att i grundlag reglera skyddet för denpersonliga integriteten (KU 1986/87:7). Kommittén, där alla riksdagspartier ärföreträdda, har i enighet lagt fram ett sådant förslag och detta har legattill grund för propositionen. Imotion K22 anförs att regeringsförslaget inte har granskats av lagrådet och attdetta är anmärkningsvärt eftersom det är fråga om en grundlagsändring.Motionären anser att utskottet bör remittera propositionen till lagrådet fördet fall den skall ligga till grund för lagstiftning. 18 § RF anges vilka lagförslag som enligt huvudregeln bör granskas avlagrådet. Dit hör grundlag om tryckfriheten samt lag som begränsar degrundläggande fri- och rättigheterna. Vidare omfattar bestämmelsen t.ex.offentiigrättslig lag som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avseringrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Denna huvudregel,som har försetts med vissa undantag, omfattar inte andra grundlagsstadganden äntryckfrihetsrättsliga. Utskottet avstyrker motion K22 såvitt nu är i fråga. Utskottetanser, i likhet med vad som anförs i motionerna, att skyddet för den personligaintegriteten på dataområdet är så viktigt att det bör komma till uttryck igrundlagen. Motionärerna anser emellertid att förslaget inte ger etttillfredsställande skydd. I båda motionerna påtalas att propositionen är oklarvad gäller internationella åtaganden på dataområdet. Därvid avsesEuroparådets konvention om dataskydd och riktlinjer om integritetsskydd. Europarådetskonvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter finns intagen som en bilaga till proposition 1981/82:189 omändring i datalagen. I propositionen föreslogs bl.a. att skulle anslutasig till denna konvention. Med anledning av detta föreslogs också ändringar idatalagen (1973:289) och sekretesslagen (1980:100). Regeringens förslag godtogsav (KU 1981/82:33, rskr. har numera tillträttkonventionen. Vad härefter gäller riktiinjer, så behandlades även dessai 1981/proposition (s. 46 f.). Det bedömdes att någon lagändring inteerfordrades med anledning av riktiinjer-na, vilka har åtagit sig attfölja. Det internationella samarbetet i datafrågor har också tagits upp iproposition 1984/85:220 om datapolitik (s. 39 ff). Imotion K22 uttalas att det är ett minimikrav att grundlagen stakar ut enskyddad sfär mot dataintrång. En sådan precisering är enligt motionären möjligatt göra i grundlagens rättighetskatalog. Ledning kan därvid hämtas främst iEuroparådets konvention. I detta syfte begär motionären - som i första handyrkar avslag på propositionen - att DOK efter kompletterande utredningåterkommer till frågan om ett grundlagsfäst integritetsskydd i sittslutbetänkande. I samma motion konstateras att hot mot dataintegriteten kangälla inte bara enskilda utan också juridiska personer. därför utvidga skyddet igrundlagen till att omfatta även juridiska personer. KU 1987/88:19 Utskottethar under detta avstyrkt ett motionsyrkande om ett lagstadgat skydd idatasammanhang för företagens integritet (KU 1987/88:5, s. 22). Utskottetsm-ledamöter reserverade sig till förmån för en utredning av frågan. Riksdagenföljde utskottet (rskr. I den nu föreliggande propositionen avvisas förnärvarande tanken på ett sådant skydd (s. 10). Integritetsskyddet för företag isamband med automatisk databehandling (ADB) har också berörts i proposition1987/88:65 om vissa ändringar i reglerna om taxeringsrevision, m.m. Därviderinrades bl.a. om de återgivna uttalandena. Imotion K23 begärs en precisering och viss utvidgning av förslaget om ettgrundlagsfäst integritetsskydd. Motionären anser att grundlagsregeln uttryckligenbör skydda mot otillbörligt intrång. Vidare bör skyddet utsträckas att gällainte bara registrering av uppgifter utan också registerföring och samköming avuppgifter. Dessutom bör bestämmelsen avse alla slag av sådan hantering avuppgifter, oavsett om det sker med hjälp av ADB eller med annan teknik. nu föreliggande propositionen avvisas tanken på att regleraäven annan registrering än sådan som sker med hjälp av ADB (s. 10). Utskottetär av samma mening. Av de förslag som i övrigt tas upp i motion K23 behandlarpropositionen avgränsningen av skyddet. I denna del, som har samband med vadsom i båda motionerna uttalas om att skyddet är oklart, anförs i propositionenbl.a. att den personliga integriteten inte kunnat ges en närmare definition somett rättsligt begrepp samt att den mycket väl kan ha olika innebörd vid skildatidpunkter och förhållanden. Det anges att detsamma gäller detotillbörlighetsrekvisit som används i datalagen (s. 10 f.). Utskottet ställersig bakom även dessa uttalanden. Det finns i detta sammanhang anledningkonstatera att begreppet registrering även innefattar registerföring ochsamköming samt att den närmare regleringen i dessa hänseenden sker i datalagen. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna K22 och K23 samtföreslår att som vilande antar det framlagda förslaget till lag omändring i regeringsformen. attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:57 samt med avslag på motionerna1987/88:K22 och 1987/88:K23 som vilande antar det i' bilaga intagna förslagettill lag om ändring i regeringsformen. Närvarande: (), (), 1987/88:19 (s), Kurt-OveJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk) och StigBertilsson (m). Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3och 20 SS samt 8 kap. 18 § regeringsformen' skall ha följande lydelse. KU 1987/88:19 Bilaga 2 kap. 3 § Anteckning om medborgare i allmänt register fårej utan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Varje medborgare skall i den utsträckningsom närmare angives i lag skyddas rnal alt hans personliga integritet kränkesgenom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk dalabehandling. 20 S Utlänning här i riket ärlikställd med svensk medborgare i fråga om 1. skydd mot tvång att deltaga isammankomst för opinionsbildning eller idemonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra trossamfund ellerannan sammanslutning (2 § andra meningen), 2. skyddför personlig integritet vid automatisk dutahe/iandling (3 § andra stycket), 2. skydd mot dödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 §§). 3. rätt till domstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke om brott (9 S första och tredje styckena), 4. skydd mot retroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt mot retroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), 5. skydd mot inrättande av domstol i vissa fall (11 § första stycket), 6. skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund av kön (15 och 16 §§), 7. rätt till fackliga stridsåtgärder (17§), 3. skyddmot dödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 §§), 4. rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke ombrott (9 § första och tredje styckena), 5. skydd motretroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt motretroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), 6. skydd motinrättande av domstol i vissa fall (11 § första stycket), 7. skydd motmissgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller pä grund avkön (15 och 16 §§), 8. rätt tillfackliga stridsåtgärder (17§), Regeringsformen omtryckt 1985:866. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8. rätt till ersättning vid expro- 9. rätt till ersättning vid expro- priation eller annat sådant förfogande (18 §). priationeller annat sådant förfogande (18 §). Om annat icke följer av särskildaföreskrifter i lag, är utlänning här i riket likställd med svensk medborgareäven i fråga om 1. yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet (1 §), 2. skydd mot tvångatt giva till känna åskådning (2 § första meningen), 3. skydd motkroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §S. mot kroppsvisitation,husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtrolig meddelelse (6§), 4. skydd motfrihetsberövande (8 S första meningen), 5. rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott ellermisstanke om brott (9 8 andra och tredje styckena), 6. offentlighetvid domstolsförhandling (I I § andra stycket), 7. skydd motingrepp på grund av åskådning (12 i) andra stycket tredje meningen), 8. författares,konstnärers och fotografers rätt till sina verk (19 §). På sådana särskilda föreskrifter som avses i andra styckettillämpas 12 § tredje stycket, fjärde stycket första meningen samt femtestycket. 8 kap. 18 8 För att avge yttrande över lagförslag skallfinnas ett lagråd, vari ingår domare i högsta domstolen och regeringsrätten.Yttrande från lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmareangives i riksdagsordningen, av riksdagsutskott. KU1987/88:19 Bilaga Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan riksdagenbeslutar grundlag om tryckfriheten, lag om begränsning av rätten att taga delav allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 12 S första stycket, 17-19 §Seller 20 S andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag omkommunal beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11kap., om lagen är viktig för enskilda eller frän allmän synpunkt. Vad nu harsagts gäller dock icke, om lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grtindav frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandlingså att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stiftalag i något av de ämnen som avses i första meningen och har lagrådets yttrandedessförinnan inte inhämtats, skall regeringen lör riksdagenredovisa skälen härtill. Att lagrådet icke har Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan riksdagenbeslutar grundlag om tryckfriheten, lag om begränsning av rätten att taga delav allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket. 12 § förs-,ta stycket, 17-19 §§ eller 20 § andra stycket eller lag som ändrar ellerupphäver sådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2 eller 3 §eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda eller fränallmän synpunkt., Vad nu har sagts gäller dock icke, om lagrådets hörandeskulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling sä att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslärregeringen att stifta lag i något av de ämnen som avses i förstameningen och har lagrådets yttrande inte inhämtats, skallregeringen för redovisa skälen Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe KU 1987/88:19 hörtsöver ett lagförslag utgör aldrig härtill. Att lagrådet icke har hörts Bdaga hinder mot lagens tillämpning. över ett lagförslag utgör aldrig hin- der mot lagenstillämpning. 1. hur förslaget förhållersig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2. hur förslagets föreskrifterförhåller sig till varandra, 3. hur förslaget förhåller sigtill rättssäkerhetens krav, 4. om förslaget är så utformat attlagen kan antagas tillgodose angivna syften, 5. vilka problem som kan uppståvid tillämpningen. Närmarebestämmelser om lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. Dennalag träder i kraft .