bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Liknande överenskommelser finns för länderna inom EG därRomfördra gets bestämmelser orn avskaffande av hindren för den fria rörligheten innebär att medborgare i en medlemsstat dels skall äga tillträde till arbetsmarknaden i övriga medlemsstater på samma villkor som gäller för dess egna medborgare, dels skall behandlas lika med dessa i fråga om , sysselsättning,lön och övriga arbetsvillkor. Arbetslösheten inom EG uppgår till , vilket innebäratt ca 16 miljoner arbetssökande står utan arbete. Man beräknar att överskottetpå arbetskraft kommer att överstiga 20 mjljoner människor.Samtidigt utgår man från ett ökat antal vakanser, till följd av avsaknad påpersonal med erforderlig utbildning. Sysselsättningsfrågornaägnas betydande uppmärksamhet inom EG. Rå- ' fastslagit att uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att bidra UU1987/88:24 till att öka sysselsättningen och att reducera arbetslösheten. Enbättre Bilagall integration av arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politikhar ansetts vara sårskilt viktig. För att ge parterna möjlighet att aktivtpåverka utformningen av sysselsättningspolitiken haren kommitté med rådgivandeställning knutits ' direkt dll Rådet. IRomfördraget anges den sysselsättningsmässiga målsättningen vara att , varjemedlemsstat skall föra en ekonomisk politik som säkerställer en hög sysselsättning. Målet för den svenska sysselsättningspolitiken är, som också framhålls i propositionen, mer långtgående. Här utgör målet arbete ät alla en i den ekonomiska politiken. De arbetsmarknadspolitiska insatser na har också haft en större omfattning än i i övrigt. innehåller emellertid inga föreskrifter som hindrar att arbets- , marknadspolitiskaåtgärder och särskilt riktade insatser görs. Ett stort antal initiativ prövas,inte minst för att komma till rätta med ungdoms- resp. långtidsarbetslösheten.Här kan'nämnas att frågan om en förkortning av arbetsdden som ett medel att ökasysselsättningen har diskuterats inom EG. Arbetstidsförkortningmed detta syfte har prövats bl.a. i och . Av betydelse för ambitionerna på detarbetsmarknadspolitiska området i har tvivelsutan varit den närasamverkan mellan parterna som , präglat arbetsmarknadspolitiken.Detta kommer bl.a. till uttryck i parternas medverkan i olikaarbetsmarknadspolitiska sammanhang. I propositionen erinras om att invandringen i frånicke-nordiska länder är reglerad, bl.a. på grund av risken för att en fri invandring skulle försvåra möjligheterna att fullfölja målen för arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken över huvud taget. En oreglerad invandring skulle dessutom försvåra möjligheterna att bereda sysselsättning åt de grupper på den svenska arbetsmarknaden som har störst svårigheter att finna arbete. Det gäller särskilt äldre kvinnor, handikappade samt flyktingar och tidigare invandrade personer. Det anförs vidare att en fri invandring skulle kunna omöjliggöra ambitionen att tillförsäkra den invandrade arbetskraften samma anställningsförhållanden och levnadsstandard i övrigt som den.inhemska , Ett antagande av för arbetskraftens friarörlighet skulle enligt propositionen medföra att inte längre harmöjlighet att reglera invandringen av medborgare från de länder som ärmedletnmar i EG. > Medborgare i EG skulle i princip fä samma rätt att resatill och här söka arbete som medborgare i de nordiska länderna nu har. Enligt utskottets uppfattning visar det ovan framförda påde känsliga överväganden som hänger samman med en svensk anslutning till den europeiska arbetsmarknaden. En viktig aspekt för svenskt vidkommande är att en eventuell överenskommelse inte innebär inskränkningar i den fria nordiska arbetsmarknaden. Som ovan nämnts räknar man inom EG rned ett ökandeöverskott på, arbetskraft . tyder prognoserna i på att problemet här kan bli det omvända. Detta förhållande kan i och för sig tala för en integration med den europeiska arbetsmarknaden. bör , ' ' , " erinras omvad sagts om ambitionerna i når det gäller den yy1987/88:24 invandrade arbetskraften. Denna kategori får sålunda inte behandlas Bilaga 11 annorlunda än arbetskraften i övrigt. Som framhålls i propositionen är emellertid trögheten iarbetskraftens rörlighet också inom EG:s arbetsmarknad stor. Trögheten gäller isynnerhet mellan länder, där t.ex. språksvårigheter och skillnader iutbildningen tillstöter. En anslutning till EG:s nuvarande regler omarbetskraftens fria rörlighet skulle därför under normala förhållandensannolikt knappast innebära någon risk för arbetskraftsinflyttningar i sådanomfattning att svårigheter skulle uppstå på den svenska arbetsmarknaden. Somanförs i propositionen kan, om allvarliga risker uppstår bl.a. försysselsättningen i en , medlemsstat, den fria invandringen från andra EG-länderbegränsas genom att information lämnas via de offentliga arbetsförmedlingarnaom arbetsmarknadssituationen i det berörda landet. En annan fråga som i detta sammanhang är av stort intresseför svenskt vidkommande är jämställdhetsfrågorna. I har sedan lång tidbedrivits ett målmedvetet arbete i syfte att. uppnå, jämställda förhållanden påarbetsmarknaden. Åven om mycket återstår innan vi i vårt land kan anse att detråder reell jämställdhet på arbetsmarknaden, torde det i vart fall kunna sägasatt dessa frågor tillmäts större betydelse här än i länder med andratraditioner, annan kultur osv. Tillämpningen av rådsdirektiven rörandejämställdheten mellan kvinnor och män i fråga om lika lön, tillgång tillanställning, yrkesutbildning och arbetsvillkor m.m. bedöms inom EG varaotillfredsställande. antogs en resolution om intensifierade åtgärderbåde på EG-nivå och nationell nivå, för att främja lika möjligheter förkvinnor. Utskottet vill framhålla betydelsen av att en eventuellanslutning till den europeiska arbetsmarknaden inte innebär att frågan omjämställdhet pä den svenska arbetsmarknaden tillmäts mindre betydelse änhittills. En gemensam arbetsmarknad och ett ökande antalmultinationella företag kan innebära problem på det arbetsrättsliga området. Dearbetsrättsliga frågorna har inte varit föremål för någon närmarediskussion i relationerna med EG. EG antog emellertid ett direktiv somskall tillförsäkra arbetstagare samma rättigheter som de tidigare haft när ettföretag överlåts till en annan ägare eller går samman med ett annat företaginom Gemenskapen. lade också fram ett förslag tilldirektiv med bestämmelser om informations- och samrådsplikt i koncerner ochmultinationella företag. har långe krävt regler som går längre änkommissionens förslag. Det har inte gått att nå enighet i frågan varför Rådet haruppmanats att fortsätta diskussionen. Frågan skall tas upp på nytt i början avår 1989: I sammanhanget bör erinras om att nordiska ministerrådetår 1986 gav en särskild projektgrupp i uppdrag att undersöka vilkaförutsättningar som finns att genom avtal utveckla samarbetet mellan nordiskakoncerner och de , fackliga organisationerna inom dessa koncerner. Gruppen ärsammansatt av företrädare för de nordiska regeringarna (utom ) ocharbetsmarknadens parter. Utskottetvill för sin del framhålla att de arbetsrättsliga frågorna måste 1' ägnas stor uppmärksamhet isamband med dels den ökade integrationen på uU 1987/88:24 den europeiskaarbetsmarknaden, dels internationaliseringen av de större Bilaga 11 Som framhålls ipropositionen får ett närmare samarbete med EG inte leda till attarbetstagarnas möjligheter att påverka arbetsvillkoren De striktföretagsekonomiska aspekterna vid t.ex. större fusioner måste förenas med bl.a. deanställdas intressen. Detta bör ske genom samverkan med de fackligaorganisationerna. Föratt åstadkomma en balanserad regional utveckling i fyllerregionalpolitiken en viktig funktion. har en liten del av befolkningeninom stödområdena i jämförelse med andra länder. Som norm inom EG gäller förövrigt att högst av befolkningen inom ett land får tillhöra ettstödområde. Som framhålls i motion 1987/88:U5 (c) är det angeläget att vårtland även fortsättningsvis har möjlighet att göra insatser som syftar till attstärka de regioner som har en svag tillväxt, t.ex. genom infrastrukturellasatsningar och företagsstöd. Utskottethar i det föregående pekat på vissa frågor som bör beaktas och analyseras i endiskussion om en svensk anslutning till den europeiska arbetsmarknaden.Utskottet vill framhålla de fördelar för som en europeiskarbetsmarknad kan innebära. Som bl.a. framhålls i motionerna 1987/88:U6 (fp)och 1987/88:U7 (m) är det viktigt för svenskt näringsliv både att svenskar kantjänstgöra utomlands och att utländsk personal kan arbeta i . Godamöjligheter för svenska medborgare att för ta anställning i företag iEG-länderna bör vara till gagn inte bara för individen utan för riket i stort.Detta gäller inte minst - som sägs i modon U6 (fp) - på tjänsteområdet. Utskottetvill slutligen framhålla betydelsen av att man från svenskt håll inomutskottets beredningsområden, dvs. arbetsmarknads- och regionalpoli-dken,intensifierar kontakterna med . Det gäller både departement, myndigheter,parterna på arbetsmarknaden m.fl. Utskottet noterar därvid medtillfredsställelse att regeringen i propositionen anmäler sin avsikt att bl.a.verka för smidiga och effektiva samverkansformer med och mellan statliga verkoch myndigheter i det internationella harmoniseringsarbetet. Meddet anförda finner arbetsmarknadsutskottet för sin del att motionerna U5, U6och U7 i de delar dessa tagit upp frågor som ligger inom utskottetsberedningsområde inte bör föranleda någon åtgärd. den 23 februari1988 På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), Lars-OyeHagberg (vpk), () och (). Avvikandemeningar UU 1987/88:24 och (båda c) anser ' de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 14lsombörjar med "För att" och slutar med "och företagsstöd" bortha följande lydelse: Utskottet vill framhålla betydelsen av att man i Sverigekommer till rätta med de regionala balansproblemen. En ekonomisk stormarknad innebär att ökade koncentrationstendenser gör sig gällande. En integration med den europeiska arbetsmarknaden skulle.därmed kunna innebära att de betydan- , de regionala obalansproblemen i värt land förstärktes ytterligare. Som, framhålls i motion U5 (c) måste inför en sådan situation väsentligt skärpa de regionalpolitiska ambitionerna. Detta är helt nödvändigt även . . . , ,.,. : , ,, '..,'. Ett närmare samarbete får inte omöjliggöra insatser förregional balans. Åtgärder som infrastrukturella satsningar, stöd till ogynnsamma avstånds kostnader osv. måste förstärkas och inte försvagas. Det är nödvändigt att > , ; kan använda alla aktuella medel för att skapa regional balans:Också efter ett närmande till den europeiska arbetsmarknaden. bör i anledning av motion U5'(c) som sin mening ge regeringen detta till känna; ' (ie/ä att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Méd det" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: - ,. Med det anförda finner utskottet att motionerna U6 och U7i de delar dessa tagit upp frågor som ligger inom utskottets beredningsområdeinte bör föranleda någon åtgärd. 2.Lärs-Ove (vpk) anser att yttrandet bort haföljande lydelse: r Utskottet delar den grundläggande uppfattning beträffandeproposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen son)kommer '. till uttryck i vpk-motionen U3. Frågan om förhållande tillde' västeuropeiska gemenskaperna berör i grunden vär natioiiélla självbestämmanderättoch självständighet. Vår demokratiska självbestämmanderätt sätts här i fråga päett uppseendeväckande sätt. De integrationsfrågor som tas upp skall inte begränsastill att gälla och EG, utan och världen. Denna större dimensionberörs emellertid inte. När det gäller de arbetsmarknadspolitiska aspekterna påpropositionen vill utskottet framhålla påtagliga inre svårigheter méd svag tillväxt, överproduktion och massarbetslöshet. I propositionen pekas också på att man i de länderna har en lägre ambition på det sysselsättningspolitiska området än vi har i . Marknadskrafternas starka inflytande i har tvärtom inneburit att utslagning och massarbetslöshet anses tillhöra ett normalfillstånd. Följdriktigt drivs också en medveten, cynisk politik för att bryta ned fackföreningsrörelsen och trycka ned arbetarrörelsen. ' Ipropositionen talas om ambitionerna på jämställdhetsområdet i . ' I de storaEG-länderna dominerar en kvinnosyn som är konventionell och traditionalistisk. Invandrarna på arbetsmarknaden används i' EG4ändernaalltmer för att \]]j 1987/88:24 klara av konjunktursvängningarna. Närkonjunkturen går ned skickas den Bilagall invandrade arbetskraften hem. Vi har i ambitionen att komma till rätta med deregionala balansproblemen. Mycket återstår att göra och den förda politikenlämnar mycket övrigt att önska. I betraktas emellertid enregionalpolitisk utvecklingspolitik alltmer som subventioner eller"handelshinder". Det anförda bekräftar vad utskottet inledningsvis uttalat,nämligen att integradonssträvanden i stället skall ses globalt ochinte begränsas till att avse EG. Den svenska industrin har ett uttalat önskemål om en friarbetskraftsinvandring från . Därmed skulle man kunna uppnå likartadeproduktions- och kostnadsfördelar med . En konsekvens skullenämligen bli ytterligare sänkta reallöner för arbetarna i och enförvärrad regional obalans. Till saken hör att den svenska industrin i daganvänder sig av nya s.k. högproduktiva utsugningsmetoder, som ökar,utslagningen av människor. De efterfrågar i huvudsak personer i åldern 25-35 årmed yrkesutbildning och lång arbetslivserfarenhet. Slutligen vill utskottet framhålla de arbetsrättsligaaspekterna vid en integration med EG. I propositionen talas i försiktigaordalag om de fackliga organisationernas inflytande vid internationaliseringenav de större företagen. Vad det handlar om är i själva verket att företagen pådetta sätt medvetet kan undvika ett inflytande frän de anställdas sida. Härkrävs i stället en facklig vetorätt om man skall kunna komma till rätta medproblemen. Till denna fråga återkommer arbetsmarknadsutskottet i samband medbehandlingen av den arbetsrättsliga lagstiftningen. , och (alla m)anför: har i sitt yttrande utifrån främstarbetsmarknadspolitiska utgångspunkter redovisat sina synpunkter när detgäller en svensk anslutning till den europeiska arbetsmarknaden. Vi vill för vår del också peka på det mer övergripandeperspektivet när det gäller sysselsättningen. Som framgår av motion U7 (m), syftar den pågåendevästeuropeiska integrationen till att,i samarbete mellan folken skapa ettstarkare med ökad tillväxt och sysselsättning och med högre livskvalitetoch ökad rörelsefrihet för de enskilda människorna - ett medborgarnas . Ett vidgat samarbete med när det gäller dentekniska utvecklingen, forskningen, utbildningen, arbetsmarknaden etc. årengrundförutsättning för att skall kunna uppnå och bevara denkonkurrenskraft som är nödvändig för att uprätthålla full sysselsättning. En sammanläggning av den nordiska gemensammaarbetsmarknaden med EG:s gemensamma arbetsmarknad bör därför eftersträvas. Vi vill stryka under behovet av intensifierade kontaktermed . Enligt vår mening år det av en avgörande betydelse med nära kontakter mellan å ena sidan regering, parlamentariker, myndigheter och parterna på ' arbetsmarknaden i Sverigeoch å andra sidan EG. Vi vill i detta sammanhang UU 1987/88:24 hänvisa tillde konkreta förslag i detta syfte sonii förs fram i motion U7 (m). .Bilaga11 Bl.a. föreslås i motionen att regeringen aktivt skall medverka till attEG-kommissionen öppnar ett informationskontor i . om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU 1987/88:24 Bilaga 12 Utrikesutskottethar berett bostadsutskottet dllfälle att yttra sig över proposition 1987/88:66om och den västeuropeiska integradonen jämte motionerna 1987/88:U2-U7och 1987/88:U522-U524. Ipropositionen (s. 98-99) tas bl.a. upp frågan om möjligheterna tillharmonisering beträffande byggprodukter mellan de svenska föreskrifterna ochEG:s principer om de grundläggande krav som bör gälla för byggnader. De svenskaföreskrifterna är enligt propositionen så långt möjligt uttryckta somfunktionskrav på den färdiga byggnaden. En sådan ordning anges överensstämmamed EG:s princip att koncentrera harmoniseringsarbetet till väsentliga kravrörande säkerhet, hälsa och miljö! De mest svårforcerade tekniskahandelshindren uppges vara skillnader mellan bindande krav i nationellaföreskrifter. Bostadsutskottetvill något översiktligt beröra och betona vissa aspekter som bör tas med i dekommande övervägandena beträffande harmoniseringen mellan de svenskabyggföreskrifterna och motsvarande regler inom EG. vill fästa uppmärksamheten på är komplexiteten i det system avbyggkomponenter och den påverkan som sådana system kan ha på dem som vistas ibostäder och i andra byggnader. Inte minst har det visatsig att vissa byggmaterial kan förorsaka psykiska och fysiska besvär.Utformningen av bostaden har dessutom betydelse inte bara för människansfysiska status utan är av stor vikt också för hennes möjligheter att påverkasina levnadsförhållanden i bostaden och i bostadens grannskap. Ytterligareen aspekt vill bostadsutskottet ta upp. Det gäller bostadslägenhetersutrustning. I vårt land utrustas kök t.ex. med spis och kylskåp, utrustning somalltså tillhör lägenheten. På den europeiska kontinenten förhåller det sig intesällan så att sådan utrustning inte tillhör lägenheten utan ärlägenhetsinnehavarens egendom. Det finns anledning att uppmärksamma dennaskillnad. Vidarekan finnas skäl uppmärksamma de skillnader beträffande bygg- ochförvaltningsprocessen som finns i olika länder. Det bör dock strykas under vikten avatt dét från fall till fall måste avgöras om det.är lämpligt att helt UU1987/88:24 anpassa de svenska föreskrifterna till EG:s. Det bör också betonas att i kontakterna med EG börverka för att ett erfarenhetsutbyte kommer till stånd så att vissa byggmaterialsolämpliga miljöpåverkan kan minimeras. I detta sarrimanhang kan också erinrasom att, vissa av de gränsvärden m.m. som gäller för svenska byggmaterialbetingas av klimatologiska förhållanden såsom ljus och temperatur medanåterigen andra gränsvärden såsom t.ex. isolering mellan lägenheter beror av denormer som valts för att skapa en ljudmiljö som bedöms vara acceptabel. nu anfört om harmoniseringsarbetet beträffande ' bygg- ochbostadssektorn m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad i övrigt anförts i propositionen och i motionerna harinte givit ' utskottet anledning till sårskilt uttalande: . Närvarande: (), (), Maj-LisLandberg (s), (), (), Per (),(), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (vpk),() och (). Regeringens riktlinjer.......................................... ..... 1 Motioner.......................................................... ..... 2 och denvästeuropeiska integrationen......... ..... 6 Motionssammanfattning...................................... .... 10 Utskottet......................................................... .... 14 Samarbetsområden............................................ .... 21 Frihandel medindustrivaror.................................. 22 Jordbruk, livsmedel, fiske..................................... .... 28 Statsstöd ochregionalpolitik ..... ..................... 30 Transporter ............... .................................. 33 Massmedier...................................................... .... 35 Forskning och utveckling ........................... ..... 37 Miljöpolitik ................ ................................... 39 Ekonomiskt och monetärtsamarbete..................... 42- Personers rörlighet.Utbildnings- och ungdomsfrågor. Arbetsmarknadspolitik......................................... .... 51 Social och kulturellintegration ............................. 55 1 En svensk Europapolitik (vpk).......................... 58 2 Utländska förvärv av svenskaföretag (m, fp).... 59 3 Internationell mediäpolitik (m).......... ........... 60 4 Avvecklingavvalutareglerihgen(m,fp,c).............. .... 61 5 Svensk anknytning till EMS (m) ..................... .... 62 1 Tullunion (m)............................................... 62 2 Massmediafrågor (fp).................................... 62 3 Västeuropeiskt forum förekonomiskt samarbete (c) 63 4 Finansiella tjänster (m, fp, c).......................... .... 63 Yttrande från andra utskott LU.................................................................. .... 87 Sju ...................................... ...................... .... 91 SoU.............................................. ............... .... 93 KrU................................................................. .... 98 UbU................................................................ .. 102 BoU................................................................. 135 , , ,147