bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — När det gäller att i det praktiska regionalpolitiskaarbetet föra in frågan om en god miljö som en väsentlig förutsättning förregional utveckling krävs emellertid preciseringar, vilket också betonas idirektiven till den regionalpolitiska utredningen. Denna skall bl.a. redovisaförslag på vilka miljöfrågor som bör innefattas i ett regionalpolitiskt sammanhangsamt därvid göra en sammanvägning av olika faktorer som bedöms ha betydelse föratt levnadsnivån sammantaget skall ge så likvärdiga levnads-ochsysselsättningsförhållanden som möjligt. Utskottet vill också peka på att den regionalpolitiskautredningen skall studera sektorspolitikens betydelse för glesbygden vad gällerservice, kommunikationer, utbildning m.m. 1 direktiven betonas vikten av attverksamheter inom olika samhällssektorer inriktas efter de annorlundaförhållanden som råder i glesbygdsområden för att därmed bibehålla ochförbättra servicen. Betydelsen av en upprätthållen privat service bör ocksåbeaktas. När det gäller skatter och avgifter som instrument i regionalpolitikenframhålls vidare i direktiven att de specifika förhållandena i glesbygden kanmotivera viss särbehandling för att underlätta företagsutveckling och kombinationssysselsättning. Regionalpolitiska utredningen skall således analysera ochlämna förslag som i väsentliga delar berör de frågor som tagits upp i de nuaktuella motionerna. Utskottet vill, i fråga om åtgärds- ochutvecklingsprogram för landsbygden, därutöver upprepa sin principiellainställning att förhållandena varierar så kraftigt mellan olika regioner attett samlat utvecklingsprogram för hela landet inte blir meningsfullt.Förekommande problem bör i stället behandlas i utvecklingsplaneringen i resp.län. Alla län arbetar med utvecklingsfrågor för landsbygden, ochlänsstyrelserna har fått förstärkta resurser för bl.a. detta arbete. Arbetet ärett bra exempel på decentraliserade arbetsformer där t.ex. prioriteringen avområden för glesbygdsstöd avgörs på länsnivå. Enligt utskottets mening gällerdock fortfarande att insatserna bör koncentreras till de mest utsatta delarnaav landet. Förslaget i motion A448 (s), att de särskilda åtgärderna förjordbruket i norra bör vidgas till hela landet, kan utskottet därförinte biträda. Kravet i samma motion på en utredning om landsbygdspolitiken fåranses tillgodosett genom den regionalpolitiska utredningens uppdrag i fråga omglesbygdspolitiken. Förslaget i motion A482 (c) om ett särskilt anslag på 100milj. för landsbygdsutveckling finner utskottet omotiverat med hänsyn till den kraf-, 54 tigauppräkning som har gjorts av länsanslagen innevarande budgetår. Utskottet avvisar de förslag till systemförändringar somföresläs i motion AU 1987/88:13 A447 (m). De regleringar, som har genomförtsinom bl.a. jordbruket, har främst syftat till att ge befolkningen pälandsbygden så långt möjligt likvärdiga levnadsbetingelser med andrabefolkningsgrupper. Samma syfte har de reformer haft som i stor politiskenighet genomförts i syfte att tillförsäkra alla invånare, oavsett om man bor istad eller på landsbygd, en likvärdig service. Den kommunala skatteutjämningenär det främsta instrumentet för denna politik som i hög grad gynnar småoch glesbefolkade kommuner och ger dessa möjlighet att upprätthålla en god service.Motionärernas grundrecept för utveckling av landsbygden, dvs. att låta marknadskrafternastyra soni man genom långtgående systemförändringar minskarsamhällets möjligheter att erbjuda likvärdig service, skulle enligt utskottetsmening leda till en snabb utarmning av landsbygden och mindre orter. Utskottet kan inte i detalj behandla de vittsyftandeförslagen i motion A447 (m), men på en väsentlig punkt mäste utskottet bemötamotionärernas krav, nämligen när man argumenterar för att löntagarnas villkorbör försämras. Den solidariska lönepolitiken beskrivs som osolidarisk mängaarbetstagare accepterar enligt motionärerna en mindre löneökning till förmånför en arbetsplats utanför tätorterna.! samma riktning går motionärernas kravpä omprövning av arbetsrättslagstiftningen för att ge möjlighet till mer friaanställningsformer liksom kraven på vidgade möjligheter att säsongs- ochprovanställa samt att avtala bort delar av ledighetslagstiftningen. Utskottetkan inte inse på vilket sätt de nämnda försämringarna av löntagarnas villkorskulle bidra till att uppnå motionärernas övergripande syfte, nämligen att göradet mer attraktivt att bo och verka på landsbygden. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A402, A447, A448 och A462 i tillämpliga delar. Utskottet övergår slutligen till att behandla frågan ommedelsbehovet till landsbygdskampanjerna. 1 motion 1987/88:A4 50 av () pekas på de betydande ideella insatser som görs av de nära 100folkrörelseorganisationer som medverkar i kampanjen . Motionären hemställer att anslår 5 milj. kr. tillNationella folkrörelsekommittén som kampanjbidrag. Inledningsvis vill utskottet peka pä att den i motionennämnda kampanjen ingår som en väsentlig del i den av initieradekampanjen som syftar till att utveckla och skydda landsbygden i de olikaeuropeiska länderna. I har glesbygdsdelegationen fått regeringensuppdrag att ta huvudansvar för det svenska deltagandet, som här kallas"Landsbygd 90". Kampanjen är endel av de samlade aktiviteterna som drivs i nära samverkan mellanglesbygdsdelegationen och de ca 100 folkrörelseorganisationer som samverkarinom Nationella folkrörelsekommittén. Utskottet har genom representanter förglesbygdsdelegationen och folk rörelsekommittén tagit del av erfarenheterna från det hitfillsvarande arbe tet. Det är uppenbart att "Landsbygd 90" och folkrörelsearbetet såhär långt varit en framgång i de allra flesta delar av landet, bl.a. genom att en omfat tande lokal mobilisering har åstadkommits. För arbetet med kampanjerna _ 55 harregeringen, förutom de ordinarie resurserna inom glesbygdsdelegatio- AU1987/88:13 nen och länsstyrelserna, tillskjutit 5.5 milj. kr., varav 2 milj.kr. beviljats för folkrörelsekommitténs insatser. haremellertid inte lyckats fä näringsliv och organisationer att i väntadutsträckning tillskjuta medel. Mot den angivna bakgrunden bör glesbygdsdelegätionentillföras ytterligare medel. Utskottet har inhämtat att regeringen genomomdisposition av befintliga medel har möjlighet att tillföra de resurser sombedöms erforderliga för att verksamheten under innevarande budgetår skallkunna genomföras. För nästa budgetår föreslår utskottet att 2 milj. kr. uranslaget för regionala utvecklingsinsatser anvisas för detta ändamål.Utskottet kommer i ett senare avsnitt att föreslå att detta anslag räknas upp ienlighet härmed. Medlen bör tillföras glesbygdsdelegationen, som därmed har atttillse att verksamheten inom folkrörelsekommittén kan drivas vidare. Det får enligt utskottets uppfattning ankomma påregeringen att efter en ingående prövning ta ställning till det ytterligaremedelsbehov som kan komma att erfordras för att de aktuella kampanjerna skallkunna fullföljas under nästa budgetår. Vad utskottet med anledning av motion A450 (c) anfört omytterligare medel till glesbygdsdelegationen bör ges regeringen till känna. är bestämmelserna om de olika stödåtgärdernaför glesbygden samlade i en särskild förordning (SFS 1985:619). Glesbygdsstöd kan lämnas i form av avskrivningslån,kreditgaranti eller bidrag till Frågor om stöd prövas i allmänhet av , sominom resp. län också svarar för den närmare avgränsningen av de områden inomvilka glesbygdsstöd kan utgå. När det gäller kommersiell service i glesbygderhar att samråda med bl.a. berörd kommun. I principiellt viktigaärenden skall samråd ske med . Glesbygdsstöd lämnades under /87 med 157milj. Huvuddelen av stödet användes för att delfinansieraföretagsinvesteringar av drygt 1 200 småföretag. Vidare lämnadesinvesteringsstöd till 160 glesbygdsbutiker. 1 propositionen framhålls att glesbygdsstödet har visatsig vara ett effek tivt och flexibelt system för att stärka sysselsättning och service i glesbygd. Några mindre ändringar föreslås vad gäller stödet till företag och stödet till kommersiell service. Högsta beloppet till företag för avskrivningslån för investeringar föreslås höjt från . Vidare föreslåsen höjning från . av högsta beloppet för avskrivningslån till uthyrningsstugor. Driftstödet till kommersiell service bör enligtpropositionen höjas till ett AU 1987/88:13 högsta belopp av . per år.Stödet bör benämnas servicebidrag och utgå under högst tre är. Stöd för ettfjärde är eller längre bör dock enligt propositionen kunna beviljas iundantagsfall. En särskild ordning för prövningen i fråga om förlängtdriftstöd föreslås genom att länsstyrelsebeslut som avser servicebidrag eller längre bör underställas för godkännande. Tre motioner tar upp olika yrkanden med anledning avförslagen i propositionen om höjda beloppsgränser för stöd till företag iglesbygd. I motion 1987/88:A482 av m.fl. (c) yrkasatt högsta belopp för avskrivningslån till uthyrningsstugor skall höjas till75 . m.fl. (fp) anser i motion 1987/88:A425 attmotsvarande stödbelopp bör höjas till . Därutöver yrkas att högstabelopp för avskrivningslån till företag skall vara . Enligt utskottets mening är motionärernas yrkanden omhöjning av högsta beloppet för avskrivningslån till uthyrningsstugor delvistillgodosett genom förslaget i propositionen. Beloppet höjdes ,och i propositionen föreslås nu en ytterligare höjning från . Yrkandet i motion A425 om höjning till . av det högstabeloppet för avskrivningslån till företag överensstämmer med förslaget ipropositionen. Motionerna A425 och A482 avstyrks i här aktuella delar. I dedelar som ovan behandlats tillstyrker utskottet sålunda propositionens förslag. 1 mofion 1987/88:A483 av m.fl. (fp) uttalasatt man ansluter sig till propositionens förslag om förhöjt servicebidrag tillglesbygdsbutiker samt att det ges möjlighet att utsträcka stödet mer än tre år.Man avstyrker emellertid vad man menar vara en vetorätt för vidbeslut om förlängt driftstöd. När det gäller frågan om beslutsordningen vid förlängtdriftstöd till glesbygdsbutiker, som aktualiseras i motion A483, villutskottet framhålla följande. Vid alla former av driftstöd måste en noggrannprövning göras. Detta gäller inte minst vid butiksstöd där kraven på enhetligtillämpning och konkurrensneutralitet måste sättas högt. gällerockså att sådant stöd för ett fjärde år eller längre endast beviljas iundantagsfall. Utskottet finner det därför lämpligt att ochdess glesbygdsnämnd, åtminstone , ges det slutligaavgörandet i fråga om förlängt driftstöd till glesbygdsbutiker. Med tillstyrkanav propositionens förslag om berörda bidrag och högsta belopp för detta börmotion A483 inte föranleda någon åtgärd. I motionerna A425 och A482 föreslås vidare att högstastödbelopp för intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS) höjs till50 . Utskottet anser att propositionens förslag i denna del ärväl avvägt. Förslaget ipropositionen om en höjning av företagsstödet innebär en prioritering av stödettill permanenta arbetstillfällen. Motionerna A425 och A482 avstyrks i häraktuella delar. 1 motion A482 föreslås också att kravet iglesbygdsförordningen om äldre arbetslösas företrädesrätt till 1K S-slödslopas. Utskottet konstaterade vid behandlingen av ett likartatyrkande att äldre arbetslösa även i fortsättningen bör ha företräde till IKS- 57 stödet.Utskottet noterade därvid att stödformen, enligt en rapport av riks- AUi1987/88:13 revisionsverket, blivit mindre verkningsfull i detta avseende.Utskottet förutsatte därför att berörda myndigheter vidtar åtgärder som syftartill att i . ökad utsträckning bevilja stöd till den äldre och lokalt bundnaarbetskraften. Motion A482 avstyrks i aktuell del. 1 motion I987/88:A401 av i (s)föresläs att /e,f/ewfl(/or/Å/?é'a/-a«//i anslutning till beviljat glesbygdsstödkompletteras i , med ettvillkor att längivaren ej får uttaga högre ränta än marknadsräntan för aktuellalän, ej heller via avgifter kompensera den kostnad som staten uttager.Bakgrunden till förslaget är att långivaren (bank eller annat institut) tilltäckning av statens kostnader för administration och för förluster pä grund avinfriade garantiåtaganden skall till statsverket betala en årlig avgift om enprocent av utestående belopp. Enligt motionären förekommer det att långivarentar ut denna avgift av låntagaren. Utskottet delar motionärens uppfattning att reglerna förglesbygdsstödet sä långt möjligt bör tillämpas på ett likformigt sätt. Det voreemellertid olämpligt med ett uttalande i frågan om nivån påmarknadsräntan och de närmare villkoren för här aktuella garantilån.Räntenivån bestäms i en förhandling mellan låntagare och långivare och blirbl.a. beroende av läget pä lånemarknaden och konkurrensen mellan bankerna. Med, hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A401. 1 motion 1987/88:A406 av m.fl. (s) förordasett stöd till gles- , hvgds.fkolor genom att stödet till samhällelig service,stödet till samlingslokaler eller glesbygdsstödet skall fä användas tillnybyggnad eller om- och tillbyggnad av sådana skolor. Utskottet vill framhålla att stödet till samhälleligservice i glesbygder är avsett för särskilda insatser avseende främst vård och service åt äldre eller , handikappadesamt aktiviteter för barn och ungdom. Det av motionärerna föreslagna ändamålet,dvs. ett statligt investeringsstöd åt glesbygdsskolor, är enligt utskottetsmening inte förenligt med stödets syfte. Investeringar i skolor bör ävenfortsättningsvis vara en ordinarie uppgift. Motion A406 avstyrks medhänvisning härtill. I motion 1987/88:A417 av m.fl. (m) yrkas attbidrag ur de , sammanhållna länsanslagen för regionalpolifiska ändamål skallkunna användas för att understödja etablering av läkarpraktik i glesbygd.Motiveringen ges i motion 1987/88:So426 där syftet anges vara att underlättalä-karrekryteringen till glesbygden varvid lokajiseringsbidrag till sådan investeringär en av flera åtgärder som föreslås. Utskottet framhöll vid behandlingen av ett likartatyrkande föregående år att motionärernas syfte, när det gäller glesbygdsområdenaredan är tillgodosett genom att kan lämna sådant stöd enligtförordningen om glesbygdsstöd. Utskottet anser emellertid inte att man merallmänt bör vidga stödmöjligheterna för avsettändamål till att gälla lokaliseringsstöd inom samtliga stödområden.Motion A417 avstyrks därför. I fyra olika motioner tas upp frågor om särskilda insatseri skärgården. framtagande av skärgårdsprogram och samordning av statliga 58 myndighetersverksamhet inom dessa områden. I mofion 1987/88:A405 av m.fl. (c) önskasåt- AU 1987/88:13 gärder för att samordna skärgårdspolitiken. Denregionalpolitiska utredningen bör enligt motionärerna tillsätta en mindregrupp, eventuellt fristående, som speciellt ägnar sig åt att ta fram ettskärgärdsprogram. m.fl. (vpk) yrkar i motion 1987/88 :A408 attfortsatt nedskärning av civila statliga myndigheters verksamhet i skärgårdenstoppas samt att en översyn görs av skärgårdspolitiken. Vidare yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ökat stöd åt den bofastaskärgårdsbefolkningen. 1 motion 1987/88:A410 av i och GunnelJonäng (båda c) behandlas förhållandena i kustbandet utanför , dens.k. Man vänder sig mot att varje statlig myndighet dåligt samordnarsin verksamhet, vilket leder till att skärgården och kustbandet dör ut. Detbehövs enligt motionärerna en sammanhållen skärgårdspolitik i södra fråga bör bli föremål för en särskild utredning. Skärgårdsfrågor tas också upp i motion 1987/88:A454 av UlfAdelsohn (m) som yrkar att skärgårdsbefolkningen måste ges rimliga försörjningsmöjligheter,vilket motverkas genom olika regleringar och hinder. De frågeställningar som motionärerna aktualiseraråterkommer regelmässigt . Utskottet har därvid hänvisat till gällanderegelverk som syftar till att samordna statliga myndigheters verksamhet iskärgården samt till att det bör ankomma på länsstyrelserna att utarbetaåtgärdsprogram m.m. för utvecklingen inom skärgårdsområdena. Denregionalpolitiska utredningen har i uppdrag att överväga om det finnsanledning att föreslå några förändringar av glesbygdspolitiken. Utredningenskall bl.a. uppmärksamma sektorspolitikens betydelse i glesbygden och särskiltvärdera effekterna av de statliga insatserna i skärgårdsområdena. Utskottetvill i anslutning till de aktuella motionerna framhålla betydelsen av att denregionalpolitiska utredningen ägnar särskild uppmärksamhet åt utvecklingen iskärgårdsområdena. I detta sammanhang får också prövas behovet av ytterligaremyndighetssamordning. Vad utskottet ovan anfört i anslutning till motionernaA405, A408, A410och A454, den senare i aktuell del, bör ges regeringen tillkänna. I motion 1987/88:A403 av m.fl.(c,m,fp,vpk) tas upp frågan om transportstödet i skärgården. Motionärerna yrkaratt förordningen om glesbygdsstöd ändras sä att statligt bidrag tilltransporter i skärgården kan utgå utan den nu gällande begränsningen till ettinledningsskede om längst . Utskottet har inhämtat att berörda länsstyrelser ivarierande grad använder sig av möjligheterna att ge driftstöd tillskärgårdstransporter. Sådant stöd får lämnas endast om synnerliga skälföreligger. Utskottet har i det föregående föreslagit att den regionalpolitiskautredningen skall ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen iskärgårdsområdena. Utskottet har anledning utgå från att även driftstödet tillskärgårdstransporter behandlas i detta sammanhang. Syftet i motion A403 ärdärmed tillgodosett och bör inte föranleda någon åtgärd. AU 1987/88:13 Principfrågor om olika former av regionalpolitiskt stödhar utskottet behandlat i tidigare avsnitt. I det följande redovisas föreslagnamedel för skilda ändamål. 1986/87 Utgift 8316 471 1987/88 Anslag 5000 000 1988/89 Förslag 1000000 i-Överanslaget anvisas fr.o.m. /86 medel endast för vissa former avregionalpolitiskt stöd som beslutats före detta budgetår. I enlighetmed regeringens förslag under punkt C 1 (s. 62 63) bör det aktuellaanslaget föras upp med 1 milj. kr.. 1986/87 Utgift 207770 326 Reservation 579 404 755' 1987/88 Anslag 362 000 000 1988/89 Förslag 362 000 000 Anslaget skall främst användas för att finansieralokaliseringsbidrag som beviljats av regeringen eller SIND. Dessutom bekostasoffertstöd, lån till privata regionala investmentbolag m.m. Regeringen föreslår under punkt C 2 (s 63 65) attriksdagen till lokaliseringsbidrag m.m. för /89 skall anvisaett reservationsanslag om . Härav beräknas för offertstöd ettbelopp om högst 70 milj. kr. I den moderata kommittémotionen 1987/88:A484 har, somtidigare redovisats, föreslagits att bl.a. lokaliseringsbidragen skallavskaffas och och ersättas med riskgarantilån. I enlighet härmed föreslås imotion 1987/ 88:A474 (m) att skall anvisa 255 milj. kr. under ettnytt reservationsanslag, benämnt Riskgarantilån. 1 partimotion 1987/88:A426 föreslås attanslaget skall bestämmas till 292 milj. kr. Motionärerna,har därvid avräknatde 70 milj. kr. som regeringen tagit upp för offertstödet. Utskottet har i det föregående avvisat såväl moderatasamlingspartiets förslag beträffande riskgarantilåneri som förslag att slopa of fertstödet. Med hänsyn härtill avstyrks även de båda partiernas följdförslag beträffande medelsanvisningen. Propositionens beräkning av medelsbeho vet godtas. Anslaget till Lokaliseringsbidrag m.m. bör således föras upp med det belopp regeringen har begärt. ' De medel som inte var ianspräktagnagenom beslut uppgick till 69,7 milj, kr., inräknade de 100 milj. kr. som anvisats på tilläggsbudget II till statsbud geten för /86. c 3.Lokaliseringslån AU 1987/88:13 1986/87 Utgift 107248 540 Reservafion 490 512 910') 1987/88 Anslag 300 000 000 1988/89 Förslag 200 000 000 ' De medel som vid budgetärsskiftet inte var ianspräktagnagenom beslut uppgick till 167,0 milj. kr. Från anslaget bekostas lokaliseringslån oavsett om dessabeviljas av regeringen, SIND eller länsstyrelserna. Regeringen föreslår under punkt C 3 (s. 65 66) attriksdagen skall till Lokaliseringslån för budgetåret 19888/89 anvisa ettreservationsanslag om . Moderata samlingspartiet och yrkar imotionerna 1987/ 88:A474 resp. 1987/88:A426 att regeringensanslagsframställning skall avslås. föreslår i motion 1987/88:A482 att förevarande reservationsanslag skall ersättas av ett förslagsanslagom . med uppgift att täcka eventuella förluster genomdetkreditgarantisystem som enligt bör ersättalokaliseringslånen. 1 den föregående framställningen har utskottet avstyrkt deyrkanden som framställts i motionerna A474, A426 och A482 om att avskaffalokaliseringslänen som stödform. Som en följd härav avstyrker utskottet ävende anslutande motionsyrkandena om anslagsgivningen. Regeringens förslag tillmedelsanvisning tillstyrks. 1986/87 Utgift 312399 000 Reservation 653 096 000') 1987/88 Anslag 688 000 000 1988/89 Förslag 688 000 000 ' De medel som inte var ianspräktagnagenom beslut uppgick till ca 45 milj. kr. att jämföras med ca 50 milj. kr. Frän anslaget bestrids utgifterna för av länsstyrelsernabeslutade lokaliserings- och investeringsbidrag, för företagsutveckling, förglesbygdsstöd i form av stöd till företag, kommersiell service, intensifieradekommunala sysselsättningsinsatser (IKS) och samhällelig service samt förregional projektverksamhet. beslutade om en höjning av anslagetinför budgetå ret 1987/88 med 200 milj. kr. till 688 milj. kr. (AU 1986/87:13, rskr. I samband med riksdagsbehandlingen av anslaget ansåg utskottet att ansla get till regionala utvecklingsinsatser m.m. i sin helhet borde fördelas till länen. För /88 ansåg utskottet att högst 40 milj. kr. av anslaget borde användas för centrala insatser i pågående eller planerade projekt och aktiviteter. 1 propositionen föreslås i enlighet med uttalande att det högsta beloppet som under nästa budgetår får användas för centrala insatser sänks från 40 till 35 milj. kr. Återstoden, dvs. kr., bör enligt propositionen fördelas på länen. I propositionen sägs att kostnaderna för främjande avhemslöjden i fort- AU 1987/88:13 sättningen bör betalas över anslaget regionalautvecklingsinsatser m.m. För varje länsstyrelse beräknas statsbidrag för tvähemslöjdskonsulenter till . i nuvarande löneläge. Statsbidragetlämnas till huvudmannen under samma förutsättningar som , dvs. attlandstingskommunernas bidrag skall vara minst lika stora som statens. Det sammanlagda medelsbehovet för nästa budgetår beräknastill 688 milj. kr. Medlen till länsstyrelserna har budgetåren 1986/87 och1987/88 fördelats enligt följande: 1986/87 1987/88 '4 000 000 6 000 000 län 4 000 000 - 6 000 000 Södermanlandslän 5 500 000 6 500 000 Östergötlandslän 3 500 000 4 500 000 4 500 000 5 500 000 4 000 000 5 000 000 län 6 000 000 9 000 000 7 500 000 11000 000 9 000 000 13 000 000 län 2 000 000 3 000 000 Malmöhuslän 2 000 000 3 000 000 2 000 000 3 000 000 7000 000 9 000 000 8 000 000 11000 000 3 000.000 5 500 000 35000000 50 000 000 län 15 000 000 21000 000 17 000 000 21000 000 36 000 000 50 000 000 33 500 000 50 000 000 46 000 000 70 000 000 61000 000 90 000 000 60 000 000 90 000 000 NorrboUens län 71500 000 105 000 000 I tre motioner från föreslås att anslageträkrias upp. I kommittémotionen 1987/88:A482 och i motion 1987/88:A468 avGunnel och (båda c) begärs ett med 112 milj. kr. I motion 1987/88:A465 av () förordas en höjning avanslaget med 100 milj. kr. Som utskottet redovisat i det föregående räknades detifrågavarande anslaget upp med 200 milj. kr. inför innevarande budgetår.Utskottet kan med hänvisning härtill inte biträda de föreslagnauppjusteringarna av anslaget inför nästa budgetår. I sammanhanget villutskottet erinra om dels de särskilda medel som tilldelats Bergslagen och inreNorrland (prop. 1987/ 88:64, AU 14), dels förslagen i prop. 1987/88:86 omsärskilda regionalpolitiska insatser i , m.m. Den senarepropositionen kommer att behandlas senare i vår. Utskottet har tidigare i framställningen föreslagit att 2milj. ur ansla get Regionala utvecklingsinsatser m.m. skall tillföras glesbygdsdelegatio nen i syfte att de pågående landsbygdskampanjerna skall kunna drivas vidare.