bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är därför angelägel att en betydligt generösare praxis än denhittillsvarande tillämpas gentemot de palestinier som söker tillstånd altstanna i . Vad utskottet anföri gesriksdagen till känna. Utlänningsärenden(punkt 11) såvitt avser KU 1987/88:40 terroristbestämmelserna (vpk) anser att den del av utskottels yttrandesom på s. 53 börjar med "Ulskoltet har" och slutar med "frånutskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottet finner alt de nuvarande terroristbestämmelsernainte är förenliga med rättssäkerheten. Det är t.ex. inte tillfredsställandealt de som ansetts som terrorister inte på ett godtagbart sätt har fått ta delav motiven för besluten. Problemet belyses av den s.k. kommunarrest som sedanflera år inskränkt en grupp kurders rörelsefrihet. En rörelseinskränkning avdenna långvariga och tidsobeslämda karaktär utan någon opartisk prövning avdomstol är oacceptabel. Utskottet finner det angelägel att den för länge sedanaviserade översynen av terrorislbeslämmelserna genomförs. anföri ges till känna. Utlänningsärenden (punkt 11) såvitt avser förvar avbarn (), (), (), () och (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 55 börjar med "Del är enligt" och slutar med"från utskottets sida" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening mycket angeläget allförvarstagande av barn inte sker i större utsträckning än som förutses enligtutlänningslagen. Tyvärr finns inga uppgifter om hur många barn som togs iförvar . Trots alt regeringen, i samband med att antogbestämmelser om förvarslagande (1984), lovade att återkomma med föreskrifterför uppföljning av förvarsinslitulets tillämpning, har detta inte skett.Justitiekanslern konstaterar bl.a. att någon rättvisande statistik med avseendepå förvarsta-ganden emellertid inte går att få fram utöver den som harredovisats till regeringen för perioden till den 30 september 1987och att den statistik som finns tillgänglig i övrigt inte heller i allaavseenden återspeglar de faktiska förhållandena. Vidare konstateras alt det förbedömning av tillämpningen av reglerna om förvarstagande även kunde ha varit avintresse att med statistiskt material åskådliggöra den bedömning som slutligengörs av de asylsökandes framställningar. Uppgifter om i vilken utsträckningasylsökande avvisas har emellertid enligt justitiekanslern inte gått att fåfram. Utskottet finner således alt det finns stora brister i redovisningen avförvarstagande som inte har åtgärdats av regeringen. Justitiekanslern har också påkallat brister vad gällerlagstiftning, organisatoriska förhållanden vid vaktdislrikt ochfrånvaron av beslutsmotiveringar. Utskottet delar justitiekanslerns synpunkteroch förutsätter att dessa blir föremål för överväganden inom . Den omfattning av förvarstagande av barn som den ovannämnda utredningen ger vid handen synes utskottet alltför stor och kan knappastslå i överensstämmelse med beslut att barn endast av"synnerliga skäl" skall kunna tas i förvar. uppgifterna att endasl 30procent av de förvarstagna barnen senare utvi- KU 1987/88:40 sades. anföri ges till känna. Regeringens beredning av frågan om lokalisering avdet nya plan- och bostadsverket (punkt 12) AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), () ochElisabeth () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Regeringens proposition" och slutar med "iärendet" bort ha följande lydelse; Genomvad som framkommit vid utfrågningarna får del enligt utskottets mening ansesklarlagt att regeringen var oenig i lokaliseringsfrågan och inte kunde ena sigom ett beslut. Frågan hade diskuterats länge men behandlades inte ipropositionen. Regeringens beslut att över huvud tagel inte behandlalokaliseringsfrågan i propositionen har fått till resultat att frågan inteberetts på sätt som föresälts i grundlagen. Behövliga upplysningar ochyttranden har inte kunnat inhämtas från berörda verk. De fackligaorganisafionerna har inte kunnat informeras och lämna synpunkter. Dessutom harorganisationsutredningen inte kunnat beakta väsentliga förutsättningar i sittförslag till organisation av del nya verket. Regeringens sätt att hanlerafrågan har varit till nackdel för det nya verket och personalen. För dettafinns del anledning alt rikta kritik, särskilt mot statsminister och bostadsminister . Vad utskottet anföri gesriksdagen till känna. Regeringens beredning av frågan om lokalisering avdet nya plan- och bostadsverket (punkt 12) BerfilFiskesjö och (båda c) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 57 börjar med "Regeringens proposition" och slutar med"i ärendet" bort ha följande lydelse: Genomvad som framkommit vid utfrågningarna får del enligt utskottets mening ansesklarlagt all anledningen till att lokaliseringsfrågan inte behandlades ipropositionen var att ledamöter i regeringen ännu inte tagit ställning ifrågan. Regeringens beslut att lägga propositionen i den utformning den fickledde till att lokaliseringsfrågan inte fick sedvanlig beredning. Utskottetanser mot denna bakgrund att propositionen inte borde ha lagts innan ställningtagits i lokaliseringsfrågan. Vad utskottet anfört börges fill känna. Regeringens utnämningspolitik (punkt 13) a)Utnämningar av verkschefer, m.m. AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anser alt den del avutskottels yttrande som på s. 59 börjar "Utskottet vill" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottet får medanledning av den företagna granskningen och den 79 offentliga utfrågningenmed statsministern anföra följande. Årets granskning har avsett flera kategorier änverkschefer, en fråga som KU 1987/88:40 var föremål för utskottets granskning . Av del material i form av listor över i utnämningssammanhanget aktuellanamn som infordrats från statsrådsberedningen (se bilaga A 12) framgår klartatt andelen personer med mer eller mindre stark koppling fill detsocialdemokratiska parfiet är orimligt hög. Relationen i förhållande till deborgerliga partierna är uppseendeväckande. Vad gäller verkschefer tyder utnämningarna på fortsattfavorisering av partivänner. Delta är myckel betänkligt, och sett mot bakgrundfill utnämningarna är det för utskottet uppenbart att regeringen inteföljer grundlagens bud om all det är förtjänst och skicklighet som skall varavägledande. Utskottets granskning av utnämningar tillambassadörsposter och andra högre tjänster inom utrikesförvaltningens områdevisar också på en motsvarande utnämningspolitik. Åtskilliga socialdemokrafisklförankrade personer med ringa eller ingen utrikespolitisk erfarenhet harutnämnts till viktiga tjänster. Detta har medfört berättigad stark kritik frånUD:s personal. Del finns åtskilliga exempel i utskottets material som klartvisar att regeringen på detta område otillbörligt favoriseratsocialdemokratiska partivänner. Detsamma gäller också flera av de tjänsterinom internationella organ beträffande vilka regeringen nomineratsocialdemokrater. Även då det gäller utnämningar av ordföranden ochverkställande direktörer i statliga bolag har uppenbart partihänsyn fått gåföre krav på kompetens och erfarenhet. Sammanfattningsvis finner ulskoltet alt regeringensutnämningspolitik innebär att regeringsformens krav på förtjänst ochskicklighet inte beaktats. Detta är allvarligt. I liggerutnämningsmakten vad gäller högre statliga tjänler ensam hos regeringen och ärinte som i t.ex. delad med kongressen. Regeringen har därför självtansvaret för att regeringsformens bestämmelser om utnämningsmakten följs. En stark parlipolilisering av det slag som skett avutnämningarna kan inte accepteras. Stor skada är redan skedd. Eninriktning på att i betydande utsträckning utnämna partivänner till högastatliga ämbeten leder helt naturligt till krav på att också kommanderegeringar skall ha samma möjlighet alt utnämna partitrogel folk. Därmed skapasett system där chefer regelmässigt byts ut vid regeringsskiften. Detta är inte en eftersträvansvärd ordning men torde bliofrånkomlig med tanke på de senaste årens systematiska missbruk avutnämningsmakten genom en massiv satsning på socialdemokrater i de mest skildautnämningssammanhang. Ansvaret härför åvilar regeringarna och . Utskottets genomgångar och vid föregående granskninghar visat att en betydande parlipolilisering har ägl rum i strid medregeringsformens 11 kap. 9 §. Utskottet finner därför anledning att riktakritik mot regeringen i denna fråga. Vadulskoltet anföri ges till känna. att anlägga en bilindustri på KU 1987/88:40 Kockumsområdet i (punkt 16) BertilFiskesjö (c), () och (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 62 börjar med "Den företagna" ochslutar med "av ärendet" bort ha följande lydelse: Utskottetfår anföra följande. Regeringen har i sin prövning av ärendet gjort en alltförensidig bedömning och låtit miljöskyddsynpunklerna träda i bakgrunden. I 6 §miljöskyddslagen sägs bl.a. att om den befarade olägenheten innebär att ettstort antal människor får sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade elleratt betydande förlust från nalurvårdssyn-punkt uppkommer eller liknande allmäntintresse skadas avsevärt får verksamheten ej utövas. Regeringens möjlighet atti della sammanhang ändå medge tillstånd begränsas till de fall när verksamhetenär av synnerlig betydelse för näringslivet eller för orten eller eljest frånallmän synpunkt. Motbakgrund av den tyngdpunkt som i nämnda sammanhang lagts påmiljöskyddssynpunkten får regeringens prövning i det förevarande ärendet ansesanmärkningsvärd. Regeringen borde inte ha medgett att en industri avifrågavarande slag och storlek får etableras mitt i storstaden . Vad utskottet anfört gesriksdagen till känna. Restaureringen av (punkt 17) AndersBjörck (m), Berfil Fiskesjö (c), Hans Nyhage (m), (),() och (vpk) anser all den del av utskottetsyttrande som på s. 63 börjar med "Genom dessa anmälningar" ochslutar med "utskottets sida" bort ha följande lydelse. Utskottetkonstaterar avslutningsvis att riksdagsbeslutet har fullföljtsfram till 1982. Därefter har arbetet inriktats på ett nytt förelag, vilket lettfram till förslaget i kompletleringsproposition 1987/88:150. Handläggningen harmedfört att riksdagsbeslut frångåtts. Det beslutade projektet haravbrutits, som ett nytt utredningsalternativ tillåtits, utan attriksdagen getts förutsättningar aft direkt pröva den förändrade inriktningen.Denna handläggning av ärendet har medfört en lång tidsutdräkt av vilket följtbetydande osäkerhet för berörda parter. Vad utskottet anfört gesriksdagen till känna. Handläggningen av vissa jordbrukspolitiska frågor- stråförkorlningsmedel (punkt 18) AndersBjörck (m), (), (), Hans Nyhage (m), BörjeStensson (fp), () och () anser att den delav utskottets yttrande som på s. 64 börjar "Till grund" och slutar"något uttalande" bort ha följande lydelse: Tillgrund för granskningen har legat en promemoria (bilaga A 17) med bl.a. en redovisning i ärendet från miljö- och . I promemorian görs gällande all regeringen - för alt ett förbud mot stråför korlningsmedel skulle få verkan odlingssäsong - måste meddela beslut med omedelbar verkan. 6 1987/88. Ulskoltethar vid granskningen funnit att ett beslut om förbud mot KU 1987/88:40användning av stråförkorlningsmedel medför väsentligt ändrade villkor förjordbrukarna. Motbakgrund härav hade det varit erforderligt att regeringen redan underhösten 1986 tagit upp frågan om ifrågasatt förbud med parterna så alteffekterna för näringen kunnat beaktas i jordbruksförhandlingarna. Genomregeringens utnyttjande av förordningsmakten har villkoren ändrats undergällande avtalsperiod fill men för den andra parten, nämligen de berördajordbrukarna. Regeringensbeslut ger även i formell mening anledning till erinran. Beslutet i regeringenfattades . Först kom författningen ut ur trycket.Utskottet finner det anmärkningsvärt att författningen - en textsida - log sålång lid alt få utgiven i SFS. Del förflöt endast mellan utgivningoch ikraftträdandet , 1987. Utskottetvill erinra om att, då lagen om kungörande av lagar och författningarbehandlades i (KU 1975/76:51), uttalade utskottet altförfattningsarbetet borde ske med utgångspunkt i att om möjligt minst fyraveckor bör förflyta mellan en författnings kungörande och dess ikraftträdande. Iett fall som detta borde särskilda åtgärder ha vidtagits för en snabbareutgivning av författningen med hänsyn till informationsbehovet. Medhänsyn till alt denna fråga hade inverkan på näringens förutsättningar attplanera sin verksamhet är regeringens förfarande betänkligt, och utskottetfinner därför skäl alt i båda avseendena rikta kritik mot jordbruksministernoch miljöministern. Del anförda ges riksdagentill känna. Handläggningen av vissa jordbrukspolitiska frågor-1985 års spannmålsbeslut (punkt 18) BertilFiskesjö och (båda c) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 64 börjar "De informella" och slutar "någotuttalande" bort ha följande lydelse: Enligtvad utskottet funnit har regeringen genom de aktiviteter jordbruksdepartementetföretagit sökt alt ändra näringens villkor i strid mot 1985 årsjordbrukspolitiska beslut. Där anges bl.a. att kostnaderna för spannmålsöverskottetskulle fördelas på så sätt att staten skulle svara för och näringen förresten. Beslutet innebar att det skulle gälla . Mot bakgrund härav finner utskottet att den beredning inomjordbruksdepartementet som skedde syftade till att frångåriksdagens beslut. Av handlingarna i ärendet (bilaga A18) framgår all LO tagitdel av en departementspromemoria () om en omläggning avspannmålsregleringen - en omläggning till arealbidrag i någon form. Denaktuella promemorian kom också fill Lantbrukarnas riksförbunds kännedom (sebilaga A 18), som i ett brev fill ledamöterna i redovisade sinakritiska synpunkter. LJppenbarligen existerade en inom jordbruksdepartementetupprättad handling. Utskottet konstaterar att1985 års jordbrukspolifiska överenskommelse 82 skall ligga fast. Det ärinte fillfredsställande att regeringen ulan överenskom- KU 1987/88:40 melse med näringensföreträdare försöker ändra förutsättningarna på sätt Deåtgärder vidtog i frågan stred motriksdagens beslut. Detanförda ges till känna. Propositionsavlämnandet-remissbehandlingen av energipropositionsärendet (punkt 5) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anför Medtanke på ärendets vikt får remisstiden anses vara alltför kort, bl.a. med tankepå infallande . Remissfiden borde alltså varit betydligt längre för attge möjlighet till en tillfredsställande remissbehandling. Regeringens åtgärder med anledning av mordet på statsminister (punkt 7) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anför: Redan i samband med förraårets granskning av händelserna kring mordet på statsminister stoddet klart att konsfitutionsutskottet måste fortsätta sin granskning av ärendet.Sedan utskottet avslutade sin granskning har nya uppgifter kommit , ochden period som förflutit sedan den nya spaningsorganisationen trädde i kraftbör bH föremål för utskottets intresse. Mot denna bakgrund hade de moderatautskoltsrepresentanterna under årets granskning velat inbjuda flera personertill utskottet som är av intresse ur granskningssynpunkl. Härvidlag har begärtsatt , och skulle kallas. Utskottsmajoritetenhar emellertid motsatt sig detta. Härigenom har ulskoltet förmenats möjlighetenalt erhålla de upplysningar som är nödvändiga för alt kunna ge en riktig bildav regeringens befattning med mordutredningen. Regeringens åtgärder med anledning av mordet på statsminister (punkt 7) BoHammar (vpk) anför: huvudspåret i har på många sätt skadat rättsförhållandenai . Allvarliga rätlsövergrepp har begåtts. Som utskottet konstaterarborde justitieministern ha ingripit i fråga om polisutredningens bristanderespekt för regler om-ledning av förundersökning. Trotsde utredningar som gjorts är många frågor om det s.k. huvudspårels ursprung ochbakgrund obesvarade. Det kan enligt min mening bli anledning att återkomma filldessa frågor. Krigsmaterielexport(punkt 8) såvitt avser som KU 1987/88:40 mottagarland () anför: Utskottethar enligt min uppfattning inte inhämtat erforderlig informafion för att göraen uttömmande utrikespolitisk bedömning av huruvida export av krigsmaterielfill överensstämmer med de svenska rikfiinjerna för krigsmaterielexport.Särskilt angelägel synes detta vara med tanke på att regeringen genom denbilaterala överenskommelsen förbundit sig att garantera att svenskkrigsmateriel kommer att levereras till , även om landet befinner sig iväpnad konflikt. Dådet erforderliga underlaget inte införskaffats av utskottet måste en bedömningav lämplighet som mottagarland huvudsakligen baseras på rapporter somförmedlats på annat sätt. Utifrån sådan information om oroligheter i ,risk för gränskonflikter med och militära engagemang i SriLänka anser jag det tveksamt om borde kommit i fråga för svenskkrigsmaterielexport. Särskilt tveksamt är del att i detta fall avtala bortmöjligheterna att stoppa leveranser av krigsmateriel, om väpnad konflikt skulleuppstå. Krigsmaterielexport (punkt 8) såvitt avser behovetav krigsmaterielexport NilsBerndtson (vpk) anför: framhållit är det fillfredsställande att regeringen i proposifion1987/88:154 föreslagit skärpta bestämmelser på vapenexportområdet. I anslutninghärtill vill jag erinra om alt kommunisterna i en mofion medanledning av propositionen föreslagit stopp för all svensk vapenexport. Deomständigheter som framkommit i utskottels gransknings-arbete understrykerenligt min mening det berättigade i delta krav. Krigsmaterielexport (punkt 8) såvitt avser NilsBerndtson (vpk) anför: Föratt få frågan om vapenexport till grundligt belyst framfördes frånvänsterpartiet kommunisterna ett antal frågor . Konstitutionsutskottetvidarebefordrade frågorna till statsrådsberedningen. Trots upprepadepåminnelser inkom svaren först , dvs. På flerapunkter krävs emellerfid kompletteringar till svaren. Utskottetsgranskningsarbete var vid denna fidpunkt i slutskedet och samtliga utfrågningargenomförda. Därmed saknas förutsättningar att i årets granskning få denna delav ärendet behandlad på ett tillfredsställande sätt. Vpk har därför anmältärendet granskning. Del finns skäl att kritisera del orimligtlånga dröjsmålet med svaren på frågorna, vilket omöjliggjorde en sakbehandlingi år. Utnämningspolitiken(punkt 13) KU 1987/88:40 BirgitFriggebo och (båda fp) anför: Vianser inte att utnämningspolitiken skötts bra men vill inte hävda att kravet påskicklighet har frångåtts. Utnämningarna har varit något ensidiga, och framförallt synes de nya intentionerna om en bredare rekryteringsbas och en merlångsiktig chefsplanering som presenterades i proposition 1986/87:99 ännu intefått genomslag. Vissa jordbrukspolitiska frågor (punkt 18) NilsBerndtson (vpk) anför: Utskottetanför viss kritik mot beslutsordningen i samband med förbudet mot användning avstråförkorlningsmedel saml frågor i anslutning fill spannmålsregleringen. Ianslutning härtill vill jag påpeka alt de krifiserade företeelsernaaktualiserar ett mer allmänt problem, nämligen de ofta återkommandeförändringarna på jordbrukspolifikens område. Enligt min mening är detangeläget att större hänsyn tas fill problemen för näringen vid ändradeförutsättningar. Varje omställning kräver viss fid för att kunna genomförasulan allvarliga störningar. Bistånd till (punkt 19) BoHammar (vpk) anför: Efterstatskuppen i mördades hundratusentals människor.Hundratusentals spärrades in i fängelser och koncentrationsläger. Antaletpolitiska fångar är alltjämt mycket stort. Sedan mitten av 1970-lalet bedriverregimen vad som närmast kan karaktäriseras som ett utrotningskrig motbefolkningen i . Mot denna bakgrund framstår varje form av svensktbistånd fill under nuvarande förhållanden som klart stridande mothela inriktningen av svensk biståndspolitik. Någon u-kredit från BITS tillIndonesien borde ej ha beviljats. Konstitutionsutskottetsbetänkande /88:40 Bilagedel A STATSRÅDSBEREDNINGEN KU 1987/88:40 Rättsavdelningen Bilaga A 1 A PM om regeringens sainnansättning och regeringskansl-ietsorganisation inrättadesmiljö- och medBirgitta som chef. Departementet ansvarar främst för frågor om miljö- och naturvård samt energipolitiken. Till departementet fördes ärenden som hörde till dessa områden från jordbruks- och industridepartementen. Vid årets ingång fördes ärenden om lotterier och ungdomsverksamhet från till jordbruksdepartementet.Statsrådet förordnadesdärvid att i jordbruksministerns ställe föredra ärenden om idrott, turism, lotterier ochungdomsverksamhet. entledigades på egen begäransom chef för . Samma dagförordnades somchef för . Honentledigades därvid med verkan fr.o.m. den 20oktober 1987 som chef för arbetsmarknadsdepartementet.Ingela förordnades som chef förarbetsmarknadsdepartementet från och medsistnämnda dag. hardet skett ett antal förändringar i ansvaret för förvaltnings- och lagstiftningsärenden hos departementen. Bl.a. kan nämnas att ansvaret för förvaltningsärenden som rör förvaltning avstatens mark och byggnader - i den månsådana ärenden inte ankommer på något annat departement - och av statens egendom i övrigt - om den inte är upplåtentill någon särskild förvaltning - samt för statlig lokalförsörjning - i den månsådana ärenden inte ankommer på något annat departement - har förts över från till . Fleradepartement har gjort översynerav sina arbets- KU 1987/88:40 ordningaroch fastställt nya. Bland större förändringar Bdaga A 1 A kan nämnas utrikesdepartementetsomorganisation av administrativa avdelningen, som delats upp på fem enheter, två sekretariat och ett servicekontor. Påutrikesdepartementets områdehar det också tillsatts två utredningar som kan komma att påverka organisationen avdepartementet. Dels en särskildutredare för att analysera och föreslå vilka organisatoriska och andra förändringar som kan bli nödvändiga för att utrikesförvaltningen på ett effektivt sätt skall kunna genomföra sin uppgift att på neutralitetspolitikens grund främja svenska intressen gentemotandra stater och i internationella organisationer (dir. 1987:51), dels en särskild utredare för att utreda vilken ställning och vilka uppgifter utrikesförvaltningens presstjänst bör ha såväl i förhållande till svenska medier sominom ramen för informationen om iutlandet (dir. 1987:45). Det har länge funnits ett behov av en samordning av . Som ett led i denna samordning har träffat ett tvåårigt avropsavtal med om upphandling av datautrustning för . Avtalet innebär att priser och andra villkor för upphandling är fastställda. Sedan är det departementen själva som avgör om avtalet skall utnyttjas, vilkaprogramvaror som skall köpasin, när utrustningen skall levereras ochvilken servicenivå som skall Ingå. kommer att ställa 1 ordning utbildningslokaleroch starta en datautbildning anpassad till departementens verksamhet. Med detgemensamma systemet kommer departementen att kunna kommunicera med varandramed hjälp av datorerna. Det kommer även att bli möjligt att kommunicera med riksdagenoch med vissa myndigheter. överväger sex departement att utnyttjaavtalet. KU1987/88:40 Bilaga A 1 B Översiktöver antal anställda inom (exkl. Antalper Antal per departement kommitté (inkl. statssekreterare)' Totaltper Varav pol. departement sakkunniga ' Varav 21 st. statssekreterare. 21 st. statsråd. KU1987/88:40 Bilaga A 2 A 1 816 1 207 4 347 1 306 1 122 962 ' Inkl. författningar som kungjorts i någon annanförfattningssamling än SFS. Inkl. 1701 nådeärenden. Ärendensom inte har offentliggjorts. KU 1987/88:40 3 784 1 203 883 ' Inkl. författningar som kungjorts i någon annanförfattningssamling än SFS. Inkl. 1 573 nådeärenden. ' Ärendensom inte har offentliggjorts. "* Miljö- ochenergidepartementet inrättades . Till departementet fördesärenden från jordbruks-och industridepartementen. Summorna avser antalet avgjorda nummer påärendeförteckningarna vid regeringssammanträdena. Under ett nummer kan detfinnas flera ärenden avgjorda (dvs. ärenden på flera diarienummer). ex. till att antalet regeringsärenden som avser författningar är lägre änantalet utfärdade författningar. PM KU 1987/88:40 om remisser till lagrådet propositioner Bdaga a 3