bet · GB01JuU21 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändringari rättshjälpslagen m.m. (prop. 1987/88:73jämtemotioner) I detta betänkande behandlar utskoftet ett förslag avregeringen om ändringar i rätfshjälpslagstiftningen. Förslaget innebär bl.a.sänkta avgifter för den enskilde och ökade möjligheter till allmän rättshjälpgenom att en inkomstnivå höjs. föreslås vissa begränsningar i rättenfill allmän rättshjälp i bl.a. skadeståndsärenden. Utskottet godtar förslagetmen föreslår på en punkt ett tillkännagivande till regeringen om atträftshjälps-och rådgivningsavgifterna inte får bli högre än för personermed låga inkomster. Samfidigt med regeringsförslaget behandlar utskottet etttjugotal motionsyrkanden i olika rättshjälpsfrågor, bl.a. om rättshjälp imiljömål och utlänningsärenden och om förordnande av offentlig försvarare. Till betänkandet har fogats åtta reservationer, fyra (m,fp, c), två (m) och två (fp). Eninnehållsförteckning finns sist i betänkandet. I proposition 1987/88:73 har regeringen() föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag fill 1. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändringi . Förslagen har granskats av lagrådet. Propositionenshuvudsakliga innehåll redovisas på s. 24. I samband med propositionen behandlas dels yrkanden i demed anledning av propositionen väckta mofionerna 1987/88:Jull av (), 1987/88:Jul2 av (), 1987/88:Jul3 av m. fl. (vpk),1987/88:Jul4 av m. fl. (s) och 1987/88:Jul5 av IngbrittIrhammar m. fl. (c), dels yrkanden i de under den allmänna mofionstiden i årväckta mofionerna 1987/88:Ju703 av (), 1987/ 88:Ju704 avBengt m. fl. (fp), 1987/88:Ju705av (), 1987/88:Ju710av (), 1987/88:Ju712 av (), 1987/88:Ju717 avKjell-Arne och (), 1987/88:Ju718 av m. (fp), 1987/88:Ju720 av () och 1987/88:Ju72] av ().- Motionsyrkandena redovisas på s. 20-21. De vidpropositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. 1 1987/88. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fråga om rättshjälpslagen(1972:429)' dels au 5b, 6, 8-13, 14 a, 15, 19-22, 24, 25, 27, 30-32, 34, 36, 41, 43, 44, 47, 49och 49 a §§ skall ha följande lydelse, dels attdet i lagen skall införas två nya paragrafer, 31a och 49 c Med domstol förstås i denna lag allmän domstol, allmänförvaltningsdomstol, bostadsdomstolen, försäkringsöverdomsfolen, försäkringsrätt,, patentbesvärsrätten och arbetsdomstolen. Vad i lagen sägsom domstol skall även gälla arrendenämnd, hyresnämnd och statens va-nämnd. Med domstol förstås i denna lag allmän domstol, allmänförvaltningsdomstol, bosfadsdomstolen, försäkringsöverdomsfolen, försäkringsrättoch arbetsdomstolen. Vad i lagen sägs om domstol skall även gälla arrendenämndoch hyresnämnd. Allmän rättshjälp beviljas fysisk person i rättsligangelägenhet, om han behöver sådant bistånd och hans beräknade årsinkomst ejöverstiger . Bidrar den rättssökande / väsentligomfattning fill någon annans un-derhåU, ökas beloppet enligt första stycket för var och en fill vilkens underhåll han på detta sätt bidrar. Är den rättssökandes betalningsförmågaväsenfiigt ökad på gmnd av förmögenhetsinnehav eller annan särskildomständighet eller väsentligt nedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild om- Allmän rättshjälp beviljas fysisk person i rättsligangelägenhet, om han behöver sådant bistånd och hans beräknade årsinkomst ejöverstiger ett belopp som motsvarar sju gånger det basbelopp enligt tagen(1962:381) om allmän försäkring som gällde året innan rättshjälp begärs. Bidrar den räftssökande titt underhållet av make, tidigaremake, sambo eller eget barn, ökas beloppet enligt första stycket för var och entill vilkens underhåll han på detta sätt bidrar med ett belopp som motsvarar hälftenav det basbelopp som anges i första stycket. Med eget barn jämställs härvid annarisbarn som den rättssökaride är undérhåUsskyldig mot enligt 7 kap. 5 §föräldrabalken. Är den räftssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad pågrund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligtnedsatt pä grund av skuldsättning eller annan särskild om- ' Lagen omtryckt 1983:487. Senaste lydelse 1986:657. ständighef, skall den beräknade ständighet, skall den beräknade årsinkomstenjämkas på t/ef sd/r aft årsinkomsten jämkas genom atf skäligtbelopp tiltägges eller, från- skäligt belopp läggs tiU eller dras Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, meddelar närmare föreskrifter för beräkning avden rättssökandes ekonomiska förhållanden. 8§' Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövaseller på annat sätt behandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt häroch särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. utlänningar som varken är ellertidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp. 3. näringsidkare i angelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden eUer omständigheterna i övrigt. 3. den som är eller har varit näringsidkarei angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finnsskäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsadeomfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna iövrigt, 4. i fråga om anspråk som överlåtitstill den rättssökande, om överiåtel-sen kan antagas ha ägt mm i syfte attåstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättande avsjälvdeklaration, 6. för upprättande aväktenskapsförord, testamente eller gävohandling, 7. om frågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 8. ägaren av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten. /angelägenhet rörande bodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhetoch makarnas eller sambornas personhga förhållanden finns särskilda skäl förrättshjälp, 8. om frågan omrättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråketstöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 9. ägaren ettertidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avserfastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkringeller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten. ' Senaste lydelse 1987:806. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1987/88:21 10. i angelägenhet rörande tra fikskadeersättning enhgt trafikska- delagen (1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den ska delidande om angelägenheten är anhängig vid domstol eller rör en bart annan skada än personskada. 9. den som ej har befogat intresse //.den som ej har befogat intres- av att fåsin sak behandlad. se av att fä sin sak behandlad. 1 fråga om visst slag av ärendensom är talrikt förekommande och normalf av enkel beskaffenhet kan regeringenförordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringenförordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan atf varamedborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svenskmedborgare i fråga om allmän rättshjälp. 9§"' Vid allmän rättshjälpbetalar staten kostnaderna i den rättsliga angelägenhet som rättshjälpenavser. Såsomkostnad för rättshjälpen anses den räftssökandes kostnad för 1. biträde som varit behövligt förtillvaratagande av den räftssökandes rätt, 2. bevisning vid allmän domstol,bostadsdomstolen, eller arbetsdomstolen samt nödvändigutredning i angelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövning eller somskall prövas av skiljemän, 3. utredning i angelägenhet som skall prövas avförvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillva ratagande av den rättssökandes rätt och ej kan erhållas genom myndighe ten, 4. resa och uppehälle för denräftssökande eller hans ställföreträdare och för vårdare eller annan, som måsteanlitas i samband med inställelse inför domstol eller annan myndighet, ompersonlig inställelse ålagts, eller i samband med inställelse för sådanblodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper somavses i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskapeller läkarundersökning enligt 21 kap. 11 ii , 5. ansökningsavgift enligtförordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna samt särskild avgiftsom skall betalas enligt förordningen (1981: 1185) om utsökningsavgifter, 6. vad som avallmänna medel utgått i ersättning enligt 4 eller 5 S lagen (1958:642) omblodundersökning m.m. vid utredning av faderskap eller enligt föreskrift irättegångsbalken eller 3 § första stycket nämnda lag för bevisning som rättensjälvmant föranstaltat om, 7. bodelningsförrättaresom har förordnats av domstol aff verksfälla bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller atf verksfälla sådan " Senaste lydelse 1987:749. bodelning mellan sambor som förrättas av annan anledningän att den ena sambon har avlidit, 8. medling enligt 42 kap. 17 §rättegångsbalken. Såsom kostnad för bevisning enligtandra stycket 2 anses ej den rättssökandes kostnad för sådan blodundersökningeller annan un-dersökning rörande ärftliga egenskaper som avses i lagen(1958:642) om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap. Den som har beviljats allmän rättshjälp är i målet eller ärendet befriad från expeditionsavgifter enligt förordningen (1987: 452) om avgifter vid de allmänna domstolarna och för avgifter enligt expeditionskungörelsens (1964:618) avgiftslista, avdelning 1 samt avdelning II under rubriken m.m. Avgiftsfriheten gäller endast i den mån den begärda handlingen är erforderlig för den räftssökande. Avgiftsfriheten gäller inte i fråga om handling som utfärdas endast på särskild begäran, om infe handlingen begärs innan avgörandet i huvudsaken har vunnit laga kraft. Den som har beviljats allmänrättshjälp är i målet eller ärendet befriad från expeditionsavgifter enligtförordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna och föravgifter enligt expeditionskungörelsens (1964:618) avgiftslista, avdelning Isamt avdelning II under rubriken m.m. Detsamma gäller ifråga om avgift förmantalsskrivningsbevis. Avgiffsfriheten gäller endast i den mån den begärdahandlingen är erforderiig för den räftssökande. Avgiftsfriheten gäller inte ifråga om handling som utfärdas endast på särskild begäran, om inte handlingenbegärs innan avgörandet i huvudsaken har vunnit laga kraft. Den som beviljats allmän rättshjälp i angelägenhet som lett tillverkställ-bart avgörande, ansvarar inte för grundavgift och försäljningsavgiftenligt förordningen (1981:1185) om utsökningsavgifter. Detsamma gäller den somhar beviljats allmän rättshjälp i eft mål om verkställighet. Kostnader för kungörelse i mål eller ärende vid allmändomstol, bosfadsdomstolen, arbetsdomstolen eUer krigsrätt skall, såvitt debelastar den som beviljats allmän rättshjälp, utgå av allmänna medel. Kostnader för kungörelse i mål eller ärende vid allmändomstol, bosfadsdomstolen eUer_ arbetsdomstolen skall, såvitt de belastar densom beviljats allmän rättshjälp, utgå av allmänna medel. Skall den som beviljats allmän rättshjälp ställa säkerhetför att få till stånd kvarstad eller annan lik- Reglerna i och konkurslagen (1987:672) omskyldighet att ställa säkerhet för atf få ' Senaste lydelse 1987:450. * Senaste lydelse 1987:682. JuU 1987/88:21 , nande åtgärd enligt eller konkurslagen (1987:672), får rättshjälpsnämnden utfärda ansvarsförbindelse på statens vägnar. till stånd' kvarstad eller annan liknande åtgärd gällerinte ifråga om den som beviljats allmän rättshjälp. I sådana fall svararstaten för den skada som kan tillfogas, motparten genom åtgärden. Första stycket äger motsvarande tillämpning i fråga om verkställighetenligt 3 kap. 8 eller 9 § utsökningsbalken, om allmän rättshjälp beviljats iverkställighetsärendet. Föranleder ansvarsförbindelsen utgift för staten, ansesutgiften som kostnad för rättshjälpen. Föranleder statens ansvar enligt denna paragraf utgift förstaten, anses utgiften som kostnad för rättshjälpen. 11 § Den rättssökande skall bidra till de kostnader för allmänrättshjälp som avses i 9 och 10 §§ genom att betala rättshjälpsavgift ochtilläggsavgift enligt vad som sägs i 12-15 §§. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,meddelar närmare föreskrifter för beräkning av maximibelopp förrättshjätpsa vgift. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfastställer grundbelopp för rättshjälpsavgiften och meddelar närmare föreskrifterför beräkning av det belopp vartill rättshjälpsavgiften högst kan uppgå(maximibeloppet). Överstiger ej den rättssökandes beräknade , utgör maximibeloppet för rätfshjälpsavgiffen trehundrafemtiokronor. Maximibeloppet får sättas ned om def finns särskilda skäl. Beloppet fårdock inte understiga etthundrasjuttiofem kronor, om det inte är uppenbart attden rättssökande saknar möjlighet att betala en så stor avgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rätfshjälpsavgiffen dén avgift som utgår enligt första stycketökad med av den del av inkomsten som överstigertrettiofemtusen men ej , av den del av inkomsten som överstigersextiotusen men ej . av den del av inkomsten som överstigersjuttiofemtusen men ej . Överstiger ej den rättssökandes beräknade årsinkomst ett belopp som motsvarar två gånger det bas belopp som anges i 6 § första styc ket, utgör maximibeloppet för rätfs hjälpsavgiffen grundbeloppet. Maximibeloppet får sättas ned om det finns särskilda skäl. Är inkomsten högre än som anges iförsta stycket, utgör maximibeloppet för rätfshjälpsavgiffen grundbeloppetökat med av den del av inkomstensom överstiger två men ej basbeloppet, av den del av inkomsten som översfiger tremen ej fyra gånger basbeloppet, av den del av inkomsten som överstigerra menej fem gånger basbeloppet. femton procent av den del av inkomsten som överstigernittiotusen men ej , tjugo procent av den del av inkomsten som . Vid tillämpning av andra stycket iakttas att inkomstenavrundas till närmast lägre tusental kronor. av den del av inkomsten somöverstiger/É"//! men ej sex gånger basbeloppet, av den del av inkomsten som översfiger sexgånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycket iakttas att inkomstenavrundas fill närmast lägre tusental kronor och maximibeloppet förrättshjälpsavgiften till närmast lägre tiotal kronor. Bidrar den rättssökande / väsentlig omfattning till någon annans underhåll, skall inkomstgränserna enligt 12 § första och andra styckena höjas med för var och en till vilkens,underhåll han sålunda bidrar. Bidrar den rättssökande fillunderhållet av make, tidigare make, sambo eller eget barn, skallinkomstgränserna enligt 12 § första och andra styckena för var och en fillvilkens underhåll han sålunda bidrar höjas med ett belopp som motsvarar hälftenav det basbelopp som anges i 6 § första stycket. Med eget barn jämställs härvidannans barn som den rättssökande är undérhåUsskyldig mot enligt 7 kap. ' 5 §föräldrabalken. Är den rättssökandes betalningsförmågaväsentligt ökad på grund av förmögenhetsinnehav eller annan särskildomständighet eller väsentligt nedsatt på gmnd av skuldsättning eller annansärskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas på def sätt attskäligt belopp tillägges eller fråndrages. Om den ersättning som skall tillerkännas biträde förarbete enligt 22 § översfiger , skall den rättssökande utöverrättshjälpsavgiften betala en tilläggsavgift om av den del aversättningen som överstiger , dock högst ett belopp som uppgårtill fem gånger maximibeloppet. Det belopp som skall betalas avrundas tillnärmast lägre tiotal kronor. Om den ersättning som skall tillerkännas biträde förarbete enligt 22 § överstiger ett belopp som motsvarar en femtedel av detbasbelopp som anges i 6 § första stycket eller rättshjälpsavgiften, om dennaär högre än det beloppet, skall den rättssökande utöver rättshjälpsavgiftenbetala en tilläggsavgift om fio procent av den överskjutande delen aversättningen, dock högst ett belopp som motsvarar det dubbla maximibeloppet.Det belopp som skall betalas avrundas till närmast lägre tiotal kronor. 15 § I samband med att allmän rättshjälp beviljas, fastställs det försökanden gällande maximibeloppet och det belopp vartill tilläggsavgiften högstkan uppgå. gat tUt grund för beslutet. Fråga om jämkning upptages endast om särskild anledning därtill framkommit. När maximibeloppet jämkas, skall även det belopp vartill tilläggsavgiften högst kan uppgå jämkas i motsvarande mån. Undergår inkomst eller sådant förhållande som avses i 13eller 14 § väsenfiig förändring innan rättshjälpsärendet avslutats, skall maximibeloppetjämkas efter vad som är skäligt, dock ej under vad som redan betalats irättshjälpsavgift. Jämkning skall också ske, om väsentlig felbedömning gjorts,när maximibeloppet tidigare bestämdes. Undergår inkomst eller sådant förhållande som avses i 13eller 14 § väsentlig fotvandring innan rättshjälpsärendet avslutats, skallmaximibeloppet jämkas efter vad som är skäligt, dock ej under vad som redanbetalats i rätfshjälpsavgift. Jämkning skall också ske, om väsentligfelbedömning gjorts, när maximibeloppet fidigare bestämdes, eller om oriktigauppgifter le- Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnader enligt 9 och 10 §§ av allmänna medel. Av allmänna medel betalas även biträdesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit in till den myndighet som har aft besluta om allmän rättshjälp. Detsamma gäller biträdes-kostnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet, om arbetet har varit av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjorts utan väsenfiigt dröjsmål eller om eljest synnerliga skäl föreligger. Beviljas allmän rättshjälp, betalasdärefter uppkommande kostnader enligt 9 och 10 §§ av allmänna medel. Avallmänna medel betalas även biträdesersäffning för fiden efter det aff ansökanom rättshjälp kommit in till den myndighet som har att besluta om allmän rättshjälp.Detsamma gäller biträdes-kostnad som uppkommit före ansökningen hos myndigheteller, i fall som avses i 16 §, före beslutet om rättshjälp, om arbetet harvarit av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjortsetter beslutet om rättshjälp har fattats utan väsentligt dröjsmål eller öm detannars finns synneriiga skäl för det. Vad som har sagts nu om ersättningtill biträde gäller även i fråga om ersättning fill bodelningsförrättare. I fråga om ersättning som avses i 9 § andra stycket 6skall rätfen, i stället för atf enligt 18 kap. 13 § ålägga densom beviljats allmän rättshjälp betalningsskyldighet, förklara att ersättningenutgör en kostnad för rättshjälpen. ' Senaste lydelse 1987:806. JuU 1987/88:21 Beviljas allmän rättshjälp enligt 16 §, blir den som beslutat härom biträde till den rättssökande. I annat fall får biträde förordnas på sökandes begäran, om han inte kan ta titt vara sin rätt själv och inte heller är berättigad att få behövligt bi-ståndav någon annan. Beviljas allmän rättshjälp enligt16 §, blir den som beslutat härom biträde fill den rättssökande. I annat fallfår biträde förordnas på sökandes begäran, om denne ej själv eller genom någonsom i tjänsteställning eller annars lämnar honom bistånd kan behörigentillvara- I sådan angelägenhet där tingsrättskall bestå av en lagfaren domare enligt 1 kap. 3 a § fårbiträde förordnas endast om särskilda skäl föreligger med hänsyn tillsökandens personliga förhållanden eller sakens beskaffenhet. I ärende ombodelning, som inte avser , får biträde infe förordnas. När biträde kan förordnas enligt 10 kap. 13 §föräldrabalken, förordnas ej biträde enligt denna lag. Till biträde förordnas advokat, biträdande jurist påadvokatbyrå eller annan som är lämplig för uppdraget. Har sökanden självföreslagit någon som är lämplig, skall denne förordnas, om ej hans anlitandeskulle medföra avsevärt ökade kostnader eller i övrigt särskilda skälföranleder annat. Biträde får entledigas om skäl föreligger därtiU. Byte av biträde får ske bara eftersärskilt fillstånd. Sådant tillstånd får lämnas om djupgående motsättningaruppstått mellan biträdet och den rättssökande eller om eljest särskilda skälföreligger. Biträde får sätta advokat eller biträdandejurist på advokatbyrå i sitt ställe (substifufion). I övrigt fär substitutionäga rum bara efter särskilt tillstånd. Till biträde förordnas advokat eller biträdande jurist påadvokatbyrå. Om det finns skäl för det, får någon annan lämplig person förordnastill biträde. Har sökanden själv föreslagit någon som får förordnas, skalldenne förordnas, om inte hans anlitande skulle medföra avsevärt ökade kostnadereller i övrigt särskilda skäl föranleder annat. Biträde får entledigas om detfinns skäl för det. Byte av biträde får ske bara eftersärskilt fillstånd. Sådant tillstånd fär lämnas om djupgående motsättningaruppstått mellan biträdet och den räftssökande eller om eljest särskilda skälföreligger. Om ett biträde har entledigats på begäran av denrättssökande, får nytt biträde förordnas endast otn förutsättningar förbiträdesbyte företåg. Ett biträde fär sätta advokat eller biträdande jurist påadvokatbyrå i sitt ställe (substitution), om det inte medför en beaktansvärdökning av kostnaderna. I övrigt får substifufion äga rum bara efter särskiltfillstånd. 'Senaste lydelse 1987:749. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1987/88:21 Är den rättsliga angelägenhetenanhängig vid domstol, ankommer det på domstolen att besluta om förordnande ochentledigande samt om särskilt tillstånd till byte och substitution. I annatfall beslutar rätfshjälpsnämnden i dessa frågor. Biträde, bodelningsförrättareoch medlare har rätt fill skälig ersättning för arbete, tidspillan och utläggsom uppdraget har krävt. Vid bedömningen av vad som är skäligt arvode skalluppdragets, art och omfattning beaktas. Hänsyn skall också tas fill andraomständigheter av betydelse, såsom den skicklighet och den omsorg som uppdragethar utförts med samt den tid som har lagts ned på uppdraget. Regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, fastställer taxa som skallfillämpas vid bestämmande av ersättningen. Vid biträdesbyte enligt 21 § andrastycket gäller ifråga om det nya biträdels rätt titt ersättning för arbete somliar utförts före beslutet om bytet vad som sägs i 19 § första stycket. Har biträde, bodelningsförrättareeller medlare genom vårdslöshet eller försummelse föranlett kostnad för rättshjälpen, skall detta beaktas vid ersättningens bestämmande. Om biträde missbrukat sin behörighet att bevilja allmän rättshjälp eller besluta om substitution eller det eljest före ligger särskilda skäl, får ersättningen jämkas. Ersättning till biträde fastställes i mål eller ärende viddomstol av domstolen. Ersättning till biträde i annat fall och tillbodelningsförrättare fastställes av rättshjälpsnämnden. Ersättning fillmedlare fastställes av domstolen. Ersättning till biträde skatt fastställasi samband med att den rättsliga angelägenheten avgörs genom dom eller besluteller avslutas på något annat sätt. Ersättning till bodelningsförrättare ellermedlare skatt fastställas när uppdraget har slutförts. Har ett biträde underlåtit att begära ersättning vidden domstol som haft att besluta om den och har biträdet därigenom förlorat rättenatt få ersättning fastställd av domstolen, får rättshjätpsnämnden fastställaersättningen under förutsättning att biträdet inte kände till attangelägenheten varit anhängig vid domstolen eller att underlåtenheten beror pånågot annat ursäktligt misstag. Ersättningen skatt då alltid stanna på staten. 'Senaste lydelse 1987:806. I den mån ej särskilda föreskrifter gäller, utgårersättning för bevisning i mål eller ärende vid allmän dorristol,bostadsdomstolen, eller arbetsdomstolen med skäligt beloppenligt domstolens bestämmande.