bet · GB01UbU3 · 1987-12-31 00:00:00 — Med hänvisning härtill och till vadutskottet i övrigt anfört avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub815 yrkande 1. Utskottet kan ej biträda förslaget att en särskild personvid varje länsskolnämnd skall ha som sin speciella uppgift att ansvara förjämställdhetsfrågorna i nämndens utåtriktade arbete gentemot skolorna. Ensådan ordning kan enligt utskottets uppfattning få en effekt motsatt den sommotionärerna önskar. Utskottet menar att all personal vid nämnden i sinverksamhet utåt skall känna ansvar för de nu aktuella frågorna och inte behövahänvisa till någon speciell person och dennes ansvarsområde. Utskottet anserdet sålunda inte motiverat att särskilt uttalar sig om hurifrågavarande verksamhet läggs upp. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet yrkande 2 i samma motion. Utbildningi teckenspråk, m.m. UbU 1987/88:3 I motion 1986/87:Ub295 (c) påpekas att de som är dövaeller gravt hörselskadade har stora svårigheter att erhålla informationer avolika slag, vilket ger upphov till en känsla av otrygghet och osäkerhet. Dessasvårigheter beror bl.a. på att det ute i samhället endast är ett fåtal personersom kan teckenspråk. Motionärerna anser att alla borde få möjlighet att lärasig teckenspråk. I motionen hemställs att som sin mening bör geregeringen till känna att man bör börja utbilda lärarna i teckenspråk(yrkande 1), att teckenspråk bör införas som obligatoriskt skolämne (yrkande 2)och slutligen att även vuxna bör få möjlighet att lära sig teckenspråk (yrkande3). Om alla lärare skall behärska teckenspråk krävs det delsatt teckenspråksundervisning inryms i lärarutbildningen, dels kontinuerligträning. Utskottet finner det inte realistiskt att ställa sådana krav på allalärare. Utskottet har tidigare behandlatfrågan om teckenspråk som obligatoriskt ämne i . Vid föregåenderiksmöte framhöll utskottet att ett införande av teckenspråk skulle innebäraett alltför stort ingrepp i läroplanen och fåkonsekvenser för andra ämnen. Utskottet framhöll också att det är en fråga omtillgång på kvalificerade teckenspråkslärare. Utskottet pekade slutligen påmöjligheten till undervisning i teckenspråk inom ramen för tillvalet påhögstadiet (UbU 1986/87:2). När det gäller undervisning i teckenspråk för vuxna ärstudieförbundens kursutbud det mest tillgängliga. Som utskottet tidigareredovisat (bl.a. UbU '1985/86:1) erhåller studiecirklar som har till syfte attutveckla handikappades färdigheter förhöjt statsbidrag. Enligt (SÖ-FS 1981/82:138) kan även studiecirklar, t.ex. i teckenspråk,för icke-h.andikappade erhålla sådana bidrag. Kurser i teckenspråk ges också,enligt vad utskottet erfarit, vid i och vid i som har () som huvudman. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion / 87:Ub295 i sin helhet. I motion 1986/87:Ub324 (c) hävdas att dövas kultur skiljersig från hörandes på de områden där det krävs en visuell uttrycksform baseradpå teckenspråk. Döva har egna vanor och uttryckssätt som bildar ett livsmönstervilket betingas av teckenspråket. Motionärerna hemställer om att riksdagenbeslutar dels att undervisningen vid specialskolorna skall bedrivas påteckenspråk av döva lärare (yrkande 2), dels att som sin mening ge regeringentill känna att samhällsinformation och ny hetsmaterial framställs på videogramoch görs tillgänglig på biblioteken (yrkande 4). Utskottet har tidigare (jfr UbU 1986/87:13) konstateratatt döva lärare är verksamma vid landets specialskolor för döva och gravthörselskadade elever, men att inte skall uttala sig om huruvida och ivilken omfattning dessa elever skall undervisas av döva, resp. hörande lärare.För alt vara behörig till lärartjänst vid specialskolorna krävs att läraren hargenomgått föreskriven lärarutbildning, vare sig läraren är döv eller ej. Enligtvad utskottet har erfarit har i föreslagit utbildningsdepartementetatt en särskild lärarutbildning för döva inrättas. SÖ har i sitt nyligenavlämnade remissyttrande bl.a. föreslagit att lärartjänster i tecken- UbU1987/88:3 språk och svenska för döva får inrättas vid specialskolorna och vidden gymnasiala utbildningen för döva och hörselskadade i om erforderligttjänsteunderlag finns. Frågan bereds inom regeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub324 yrkande 2. När det gäller framställning av samhällsinformation ochnyhetsmaterial på videogram vill utskottet peka på att vid riksmötet1985/86 beslöt tillstyrka regeringens förslag att staten skulle ta detekonomiska huvudansvaret för den framtida videoproduktionen i SDR:s regi (KrU1985/86:20, rskr. 1985/86:329). Enligt den femåriga investerings- och produktionsplansom Talboks- och redovisade skall den del avdet höjda statsbidraget som avser investeringar i apparater successivt minskasamtidigt som medlen för programproduktion ökar. I SDR:s produktion ingår bl.a.program om s.k. dövkultur samt , som innehåller information omsamhällsfrågor, aktualiteter från SDR:s verksamhet o.d. Programmen distribuerastill dövföreningar och enskilda döva. Folkbiblioteken har möjlighet attabonnera på programmen. Enligt vad utskottet erfarit har SDR:s videoavdelningoch televisions som försöksverksamhet inlett ettsamarbete med att sända nyhetsmagasin på teckenspråk. Sändningarna startadehösten och kan följas förmiddag i . Utskottet finner med hänvisning till det anförda intepåkallat att gör något uttalande. bör därför avslå motion1986/87:Ub324 yrkande 4. Djurförsök m.m. i skolan Enligt motion 1986/87:Ub235 (c) är det viktigt att skolanvisar respekt för elevers etiskt grundade avståndstagande från varje form avdjurplågeri eller onödigt avlivande av djur. Därför bör åtgärder vidtas för attgarantera att elever med etiskt grundade betänkligheter inte skall behöva deltai undervisningsmoment med djurförsök som innebär plåga för djur eller somförutsätter att djur avlivas för ändamålet. Även i motion 1986/87:Ub813 (fp)yrkande 2 hemställs, med likartade motiveringar, att elever i skolan skall harätt att slippa närvara vid eller delta i djurdissektioner. Utskottet har tidigare behandlat likartade motionsyrkandenbeträffande och gymnasieskolan (senast UbU 1986/87:3 s. 9-10). Utskottet har därvid redovisat vilka bestämmelser som finns på området samt SÖ:s specialinformation (Dnr 400-84:1059) i frågan, vilken sänts ut till samtliga skolor, skolstyrelser och länsskolnämnder. Utskottet har kunnat konstatera att området är noga reglerat och att gällande bestämmelser är så utformade att obehagliga upplevelser för eleverna inte skall behöva äga rum. Utskottet har utgått från att lärarens förmåga att bedöma elevernas reaktion i en viss situation inte skall leda till att elever mot sin vilja tvingas bevittna någotsom de finner stötande. Utskottet har mot denna bakgrund inte varit berett att medverka till att vissa utbildningsmoment i skolan generellt skall anges som frivilliga. Utskottet finner inte heller nu någon anledning att inta annan ståndpunkt. Utskottet har vid tidigare tillfällen även haft attbehandla motionsyrkan- UbU 1987/88:3 den som rör frågan om djurförsök ihögskolan och möjligheten att få delta i laborativa alternativ för sådanastuderande som av etiska skäl inte vill delta i djurförsök. Utskottet har isitt betänkande UbU 1986/87:16 (s. 7) redovisat att UHÄ avser att bygga upp eninformationsbank i vilken skall ingå uppgifter om såväl utbildningsmoment ivilka djurförsök ingår som alternativ till sådana. Utskottet har erfarit attdet även inom SÖ finns intresse för en sådan informationsbank. Utskottet sermed tillfredsställelse på UHÄ:s planer att bygga upp en sådan informationsbanksom skulle göra det möjligt för högskolan - och även skolan - att söka ochutbyta information om lämpliga, alternativa undervisningsmetoder och lärorhedel(bl.a. audio-visuella läromedel) som kan ersätta djurförsök ochdjurdissektioner. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 87:Ub235 och 1986/87:Ub813 yrkande 2 om djurdissektioner iskolan. I motion 1986/87:Ub228 (s) föreslås att skolavslutningarförläggs till , då flertalet föräldrar är arbetsfria och kan närvara.Därigenom skulle skolavslutningarna i större utsträckning än blinågot av en festdag för såväl barn som föräldrar. Även om utskottet kan ha förståelse för syftet medmotionärernas förslag, måste konstateras att detta inte är så problemfritt somdet kan förefalla. Enligt 5 kap. 25 § och 8 kap. 27 § skolförordningen(1971:235) skall, som en följd av femdagarsveckan, elevernas skolarbete i regelfördelas på veckans . ochskolmåltidsverksamheten är således uppgjord med hänsyn till skolarbete undermåndag-fredag. Trafikbolagen har ofta planerat sin verksamhet på ett sådantsätt att fordonsparken inte kan nyttjas för skolskjutsning under lördagar.Vidare har gällande arbetstids- och avlöningsbestämmelser för skolpersonalensom grund att arbetet i skolan fullgörs under veckans . För denhändelse arbetet i skolan förläggs till lördag skall särskild lönekompensationutgå till viss skolpersonal. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1986/87:Ub228. Enligt motion 1986/87:Ub239 (s) är det ur långsiktigtbrottsförebyggande synvinkel viktigt att alla barn i skolan får möjligheter atttillägna sig ett väl utvecklat språk. Genom ett väl utvecklat språk kan varjeindivid framföra synpunkter och önskemål och därmed ta till vara sinyttranderätt, vilket i siii tur kan förebygga brott. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Regeringen har uppdragit åt SÖ att utarbeta förslag tilländringar i kursplanen i ämnet svenska i . SÖ har i april 1987överlämnat sitt förslag till ny kursplan till regeringen. Det allvarligasteproblemet i svenskundervisningen i - att inte alla elever lär sigläsa och skriva tillräckligt bra - har varit en av utgångspunkterna föröversynsarbetet. SÖ:s kursplaneförslag bereds inomutbildningsdepartementet. Med hänvisninghärtill och till pågående arbete inom SÖ med att utarbeta diagnostiskaprov för kunskapskontroller bl.a. i ämnet svenska föreslår UbU 1987/88:3utskottet att avslår motion 1986/87:Ub239. Enligt motion 1986/87:Ub243 (m) bör uttala atten timme till förfogande bör införas i . Förslagetmotiveras av att den ordinarie undervisningen i avbryts av en mängdolika aktiviteter. Vissa ämnen kan drabbas särskilt hårt. Enligt motionären böraktiviteter som innebär ett avbrott av undervisningen samlas och förläggas särskild timme . Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Timme till förfogande ingår i vissa linjers timplaner i gymnasieskolanmed en veckotimme och skall användas för särskilda utbildningsinslag som t.ex.samlevnadsundervisning, studie- och yrkesorientering, olika kulturaktiviteter,studiebesök (10 kap. 31 § skolförordningen). För att finansiera sådana inslagutgår statsbidrag. Det framgår inte av motionen i vilken utsträckning denextra timresursen i form av till förfogande skall vara lärarledd ochom den skall tilldelas varje klass i hela . Enligt utskottets meningär det mot denna bakgrund svårt att överblicka konsekvenserna - inte minst deekonomiska - av förslaget. Utskottet vill i detta sammanhang peka på demöjligheter till speciella aktiviteter som gällande läroplan (Lgr 80) ger iform av tid för s.k. fria aktiviteter. Inslag i form av fria aktiviteter berörinte den timplanebundna undervisningen. Utskottet vill - i likhet medmotionären -understryka vikten av att den timplanebundna undervisningstiden iolika ämnen inte utnyttjas för andra ändamål än vad den enligt bestämmelserna iläroplan och skolförordning är avsedd för. Utskottet utgår från att skolstyrelsernaföljer utvecklingen i detta hänseende. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /87:Ub243. I motion 1986/87:Ub244 (s) begärs en översyn ochutvärdering a\ förstärkningsresursens användning i . Motionärernapekar på gjorda undersökningar som visar att förstärkningsresursen inte riktastill elever med särskilda behov i den utsträckning som statsmakterna avsett. Beträffande motionärernas begäran om en översyn och utvärderingav förstärkningsresursens användning vill utskottet erinra om att styrningsbe redningen på regeringens uppdrag (Dir. 1987:16) kommer att behandla skolans styrsystem och resursanvändningen. Enligt vad utskottet erfarit görs innevarande läsår (1987/88) - inom ramen för SÖ:s och länsskolnämndernas aktiva tillsyn - en särskild granskning av stödet till elever med svårigheter. Utskottet vill vidare peka på att ett forskningsprojekt om decentraliseringen i skolan pågår i vilket bl.a. statsvetenskapliga institutionen vid universiteteti deltar. I en nyligen publicerad rapport. Förstärkningsresurser och arbetsenheter, några aspekter på implementering i en decentraliserad skolorganisation, redovisas bl.a. en enkät till landets kommuner om förstärkningsresursens fördelning. En jämförelse görs därvid med de i motionen angivna undersökningarna om förstärk ningsresursens användning. Jämförelsen visar att förstärkningsresursen nu fördelas efter behov i högre grad än tidigare - en ökning från //86. Med hänvisning till pågående beredningsarbete beträffandestatens styr- UbU 1987/88:3 ning på skolområdet och till vad som i övrigtanförts avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub244. I motion 1986/87:Ub249 (s), delvis, framhålls att skolankan spela en viktig roll när det gäller att öka kunskapen hos eleverna om barnsuppväxtförhållanden, liksom för att förbereda eleverna inför ett framtidaföräldraskap. Skolan bör göra en insats på detta område, vilket somsin mening bör ge regeringen till känna. Utskottet vill erinra om att det på grundskolanshögstadium anordnas undervisning i barnkunskap under en veckotimme (ca 37undervisningstimmar). Vidare förekommer både i och gymnasieskolansamlevnadsundervisning enligt särskilda centralt fastställda riktlinjer. Förundervisningen i samlevnadsfrågor har SÖ till lärarnas hjälp gett ut ettsärskilt servicematerial. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår motion 1986/87:Ub249. Enligt 6 kap. 28 § andra stycket skolförordningen(1971:235) får läraren utvisa elev från lärorummet för högst återstoden avpågående lektion eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst en timmeefter skoldagens slut. I motion 1986/87:Ub256 (s) anses att"eftersittning" kan missbrukas, särskilt med tanke på att det intefinns någon möjlighet att överpröva beslutet. Motionären anser att skolförordningenbör kompletteras i detta avseende. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Då lärare vidtar åtgärd enligt nämnda bestämmelse är det ien akut situation, när läraren t.ex bedömer att eleven allvarligt stör denpågående lektionen. Det är inte praktiskt möjligt att bygga upp ett system föratt i efterhand överpröva beslut av detta slag. 1 motion 1986/87:Ub277 begärs att regeringen utfärdar enförordning med innebörd att kommun, som t.o.m. september månads utgång anställerlärare, skall ge ersättning åt kommun varifrån läraren kommer med beloppmotsvarande kommunens kostnad för lön m.m. fr.o.m. intill den dagläraren anställs, dock längst till höstterminens början. Den i motionen aktualiserade frågan övervägs enligt vadutskottet erfarit inom med anledning avskolförfattningsutredningens betänkande (SOU 1986:10-11) Enklareskolförfattningar. Pågående beredningsarbete bör avvaktas. Med hänvisninghärtill avstyrks motion 1986/87:Ub277. Enligt motion 1986/87:Ub308 (fp) bör lärare imaskinskrivning i få möjlighet att kombinera maskinskrivning medannat ämne, t.ex. datalära där också ord- och textbehandling ingår. Mångamaskinskrivningslärare säges på egen hand ha skaffat sig ämnesteoretiskkompetens i ytterligare ett ämne utöver maskinskrivning. beslut om ny lärarutbildning förgrundskolan medför bl.a. att tjänstesystemet för lärarna i skall ses över och anpassas till den nya utbildningens uppläggning och innehåll. kommer dåatt tas till dels tjänstesystemet i stort, dels hur de enskilda UbU1987/88:3 lärartjänsternaskall vara utformade. I det sammanhanget kan här aktuellt yrkande ommaskinskrivningslärare komma att övervägas. till vadsom anförts föreslår utskottet att avslår motion 1986/ I motion 1986/87:Ub339 (m) yrkande 1 föreslås attbenämningen grundskola ändras till folkskola och att yrkestiteln folkskollärareåterinförs. Enligt utskottets mening bör beslutet att benämna denobligatoriska skolan ligga fast. Motion 1986/87:Ub339 yrkande 1avstyrks. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandetillämpningsföreskrifter till arbetsmiljötagen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub241 yrkande 4, 1986/ 87:Ub349,1986/87:Ub354 och 1986/87:Ub827 yrkande 10, 2. beträffandeämnet bild attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub822, 3. beträffande undervisning i filmkunskapatt avslår motion 1986/87:Ub210, 4. beträffande översyn avmöjligheterna till mer praktiska moment för vissa elever i attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub206, 5. beträffandeanpassad studiegång attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub281 yrkande 2 e och 1986/87:Ub812yrkande 12, 6. beträffande möjlighet att påbörjalärlingsutbildning efter årskurs 8 i attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub812 yrkande 11, 7. beträffande återinförande av rättenatt bevilja skolgångsbefrielse \ att avslår motion 1986/87:Ub812yrkande 13, 8. beträffande återinförande avhuvudlärar- och institutionsföreståndarskap attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub343, 9. beträffandekvinnliga skolledare attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub815 yrkande 1, 10. beträffande enjämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd att avslår motion1986/87:Ub815 yrkande 2, 11. beträffande utbildning av lärare iteckenspråk att avslår motion 1986/87:Ub295 yrkande 1, 12. beträffande teckenspråk somobligatoriskt skolämne att avslår motion 1986/87:Ub295 yrkande 2, 13. beträffande undervisning iteckenspråk för vuxna att avslår motion 1986/87;Ub295 yrkande 3, 14. beträffande undervisningen ispecialskolorna av döva lärare att avslår motion 1986/87:Ub324yrkande 2, 15. beträffande samhällsinformation ochnyhetsmaterial på attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub324 yrkande 4, 16. beträffande djurförsök m.m. UbU 1987/88:3 att avslår motionerna 1986/87:Ub235 och 1986/87:Ub813 17. beträffandeskolavslutningar att avslår motion 1986/87:Ub228, 18. beträffandevissa åtgärder av brottsförebyggande slag att avslår motion1986/87:Ub239, 19. beträffandetimme till förfogande i att avslår motion 1986/87:Ub243, 20. beträffandeförstärkningsresursens användning i att avslår motion1986/87:Ub244, 21. beträffandeförberedelser inför föräldraskap att avslår motion 1986/87:Ub249, 22. beträffandeutvisning från lärorummet att avslår motion 1986/87:Ub256, 23. beträffandeviss ersättning åt kommun att avslår motion 1986/87:Ub277, 24. beträffandelärare i maskinskrivning att avslår motion 1986/87:Ub308, 25. beträffandebenämningen m.m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub339 yrkande 1. Närvarande: (), (),(), (), Ylva.Annerstedt (fp), (), (), (), (), BirgerHagård (m), (), (vpk), (),() och (). l.Tillämpningsföreskriftertill arbetsmiljölagen (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Regeringen har" och på s. 5 slutar med "och 1986/87:Ub827yrkande 10" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att frågan om elevernas formellamöjligheter att medverka i skyddsarbetet enligt arbetsmiljölagen måste lösas . Svenska kom munförbundets rekommendation följs säkert i många kommuner, men enligt uttalanden från elevhåll finns det å andra sidan kommuner där elevinflytan det i arbetsmiljöfrågor är ringa. Arbetsmiljölagen bör sålunda ändras så att '6 elevernas medverkan i miljö- och skyddsarbetet i skolan garanteras. Utskottetvill därvid peka på det underlag för en författningsmässig ändring avarbetsmiljölagen som SÖ på uppdrag av regeringen avgivit (Elevernasmedverkan i arbetet med skolans arbetsmiljö, dnr S 78:461). anslutningtill en ändring av arbetsmiljölagen bör SÖ utkomma med allmännaråd om lagens praktiska tillämpning i skolan. Vad utskottet nu anfört om elevernas formella möjligheteratt medverka i skolans skydds- och miljöarbete bör med bifall tillmotion 1986/87:Ub354 och med anledning av motionerna 1986/87:Ub241 yrkande 4,1986/87:Ub349 och 1986/87:Ub827 yrkande 10 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande tillämpningsföreskriftertill arbetsmiljölagen att med bifall till motion 1986/87:Ub354 ochmed anledning av motionerna 1986/87:Ub241 yrkande 4, 1986/87:Ub349 och 1986/ 87:Ub827yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, till arbetsmiljölagen (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Regeringen har" och på s. 5 slutar med "och 1986/87:Ub827yrkande 10" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att arbetsmiljöproblemen i skolan ärallvarliga och akuta. ges i våra massmedier exempel på undermåligaskollokaler, buller och stress i korridorer och i matsalar, bristfälligasäkerhetsanordningar i verkstadslokaler etc. Åtgärder måste vidtas föratt förbättra rådande förhållanden. är det dock väsentligt att dethuvudsakliga arbetet med miljöfrågorna - även ur psykisk och social synvinkel -bedrivs i förebyggande syfte. En förutsättning för att en sådan verksamhetskall bli framgångsrik är att eleverna engageras och får medverka såväl i detpraktiska som formella skyddsarbetet i skolan. Regeringen bör mot dennabakgrund komma med ett förslag om riktlinjer för elevernas medverkan iskolans skydds- och miljöarbete. Sådana riktlinjer bör även omfatta elever pålåg- och mellanstadierna. Vad utskottet nu anfört om riktlinjer förskolans skydds-och miljöarbete bör med bifall till motion 1986/87:Ub241 yrkande 4och med anledning av motionerna 1986/87:Ub349,1986/87:Ub354 och 1986/87:Ub827yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande tillämpningsföreskriftertill arbetsmiljölagen att med bifall till motion 1986/87:Ub241yrkande 4 och med anledning av motionerna 1986/87:Ub349, 1986/87;Ub354 och1986/ 87:Ub827 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört. Översynav möjligheterna till mer praktiska moment för UbU 1987/88:3 vissa elever i (mom. 4) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "" och på s. 7 slutar med "motion1986/87:Ub206 avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att dubbelt tillval är en lämplig åtgärd isyfte att ge elever som har svårigheter med teoretiska studier en merameningsfull undervisning i . Den ovan nämnda försöksverksamheten meddubbelt tillval bör därför utökas. Regeringen bör sålunda fatta beslut om attde kommuner som så önskar får delta i försöksverksamhet med dubbelt tillvalt.o.m. SÖ bör tillsammans med länsskolnämnderna - inom ramenför den aktiva tillsynen - utvärdera försöksverksamheten. Vad utskottet nuanfört om dubbelt tillval i syfte att ge nyssnämnda elever en mera meningsfullundervisning bör med anledning av motion 1986/87:Ub206 som sin meningge regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffande översyn av möjligheterna titt merpraktiska moment för vissa elever i attriksdagen med anledning av motion 1986/87;Ub206 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, Anpassad studiegång (mom. 5) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "av " bort haföljande lydelse: Utskottet är av den uppfattningen att anpassad studiegångsom bestäms i samråd med elev och föräldrar och som är noggrant planerad är enlämplig åtgärd i . Den har till syfte att ge skoltrötta elevermöjlighet att få en meningsfull sysselsättning utanför den vanliga skolmiljön.Efter ett sådant skoluppehåll kan det kännas lättare för dessa elever attåteruppta studierna. I så stor utsträckning som möjligt bör anpassad studiegångför enskilda elever kopplas samman med skolans övriga verksamhet beträffandepraktisk arbetslivsorientering (PRAO). bör som sin mening geregeringen detta till känna.