bet · GB01BoU10 · 1987-12-31 00:00:00 — 4.4.5 Slopande av räntebidrag vid övertagande avfastigheter ägda av allmännyttiga bostadsföretag Frågan om slopande av räntebidrag vid övertagande avallmännyttiga bostadsföretags fastigheter behandlade utskottet (BoU1987/ 88:3) med anledning av en proposition. Beslutets innebörd kan sammanfattassålunda. Räntebidrag lämnas i princip inte för de lån som tas överav den nye ägaren när ett allmännyttigt företag överlåts. Inte heller lämnasräntebidrag om kommunens bestämmande inflytande i företaget upphör. Motiven förregeringens förslag var att de allmännyttiga bostadsföretagen har en centralroll i den sociala bostadspolitiken. Förutsättningarna för hyressättningenändras om en kommun mister sitt enda allmännyttiga bostadsföretag. Åven påorter med flera sådana företagkan en försäljning av ett av företagen ellerdelar av det försämra jämförelsematerialet vid hyressättningen. Kommuninvånarnafår mindre möjligheter att välja ett självkostnadsbaserat boende. I samband med behandlingen av propositionen avstyrkteutskottet motio ner (m), (fp) och (c) om avslag på regeringens förslag. I moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 8och i folkpar- BoU 1987/88:10 tiets partimotion Bo424 yrkande 9 samt imotionerna Bo258 (c) yrkande 1 och Bo431 (m) yrkande 1 föreslås att riksdagensbeslut upphävs. Utskottet finner inte anledning ändra ståndpunkt. Med hänvisningtill vad i det ovannämnda betänkandet anförts avstyrks de nu behandlade motionsförslagen. 4.5 Vissa förutsättningar och villkor för bostadslån m.m. 4.5.1 Låneandelen för vissa hyres- och bostadsrättshus För hyres- och bostadsrättshus ägda av enskilt företag,enskild person, kyrklig kommun eller bostadsrättsförening utan kommunaltinflytande lämnas bostadslån av låneunderlaget. Däremot beräknasräntebidraget som om bostadslån hade lämnats av samma underlag. De här angivna bestämmelserna har ursprungligen tillkommitför att hålla nere utlåningen från statsbudgeten. Eftersom de statligabostadslånen numera finansieras utanför statsbudgeten bortfaller enligtbostadsministerns mening det statsfinansiella skälet till denna skillnad mellanbostadslånets storlek och basen för räntebidrag. har dessutomi sin anslagsframställning framhållit att det skulle vara administrativtenklare att lämna också bostadslån av låneunderlaget. Med hänvisninghärtill förordar bostadsministern att bostadslån till de aktuella husenframdeles lämnas av låneunderlaget. Ändringen bör enligt förslagetträda i kraft . Den föreslås även tillämpas i ärenden i vilkapreliminärt men inte slutligt lånebeslut har meddelats . Vad i budgetpropositionen föreslagits beträffandelåneandelen för vissa hyres- och bostadsrättshus har inte mött genmäle imotioner eller annorledes. Förslaget tillstyrks av utskottet. 4.5.2 Ändrade villkor m.m. för lån finansierade av Som framgår av framställningen ovan finansieras sedan den1 de statliga bostadslånen m.m. med medel som lånas upp påkreditmarknaden av (). I en skrivelse till regeringen har föreslagit attvillkoren för lån finansierade av bolaget skall anpassas till de villkor somallmänt tillämpas av kreditinstituten på marknaden. Ändringarna avser lån föringångsvärdet vid ombyggnad, amorteringsreglerna för bostadslån för lokaler,extra amortering vid överlåtelser av egnahem, avgift vid förtida inlösen samtaviseringen av bostadslånen. För att få en bättre överensstämmelse ifinansieringsförutsättningarna mellan statsbelånade ny- och ombyggnader infördes möjligheten att vid ombyggnader av hyres- och bostadsrättshus inräkna inte bara godkänd ombyggnadskostnad utan också markvärdet i låneunderiaget för bostadslån. Detta värde - ingångsvärdet - får räknas in i låneunderlaget under förutsättning av att ansökan om bostadslån för ombyggnad görs 40 efter detatt sökanden har förvärvat huset. Ingångsvärdet beräknas schablon- BoU1987/88:10 mässigtoch grundas på det lägsta av följande belopp, nämligen av den godkändaombyggnadskostnaden, köpeskillingen eller av summan av markbeloppenför en motsvarande nybyggnad. fr.o.m.den 1 juli 1988 det tomtbelopp och de takbelopp som gäller för kommunen ifråga om exploateringskostnader och kostnader för vatten och avlopp enligt de ändringar som beslutat om (BoU1987/88:6). Med hänvisning till den ovan nämnda skrivelsen från SBABförordar bostadsministern (s. 21) att kravet på att huset skall ha förvärvatsinom viss fid före ansökan om ombyggnadslån skall slopas. Bostadsministern serinte något skäl till att behålla den aktuella begränsningen. 1 sammanhangetanför bostadsministern dessutom att den förordade ändringen inte påverkarkostnaderna för räntebidrag, eftersom det redan nu lämnas räntebidrag även i defall ingångsvärdet inte ingår i låneunderlaget. Ändringen bör enligt förslagetgenomföras . Den bör dessutom tillämpas i ärenden i vilkapreliminärt men inte slutligt lånebeslut har lämnats före denna fidpunkt. Enligt bostadsministerns mening bör även villkoren iövrigt för de lån som lämnar anpassas till de villkor som allmänttillämpas av bostadsinstituten. Det torde enligt bostadsministern ankomma på regeringenatt vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma en sådan anpassning. Isammanhanget anmäler också bostadsministern att han avser föreslå regeringenatt 1. ändra reglerna för amortering avbostadslån för lokaler så att sådana lån amorteras efter samma villkor sombostadslån för bostäder, 2. ändra reglerna för övertagande avbostadslån för egnahem så att lån som finansierats genom kan övertas i sinhelhet av ny ägare till huset, 3. införa en möjlighet att ta utavgift vid förtida inlösen av bostadslån som har finansierats av enligtsamma principer som gäller på den allmänna kreditmarknaden, 4. göradet möjligt att avisera bostadslån med löpande förfallodagar. Ändringarna bör enligt bostadsministern genomföras . I motion Bo258 (c) yrkande 2 hemställs att skallavslå regeringens förslag till ändrade villkor för lån finansierade av SBAB.Enligt motionärerna bör avvecklas och verksamheten föras över till bottenlåneinstituten.Därmed finns enligt deras mening inte heller någon anledning att vidta någraförändringar i lånevillkoren för de aktuella lånen. Den till förslaget i motion Bo258 (c) yrkande 2 knutnafrågan om en avveckling av kommer utskottet att behandla i ett senarebetänkande. Motionsyrkandet i nu aktuell del avstyrks med hänvisning härtill.Skulle utskottet besluta föreslå att avveckla kan givetvis de avregeringen förordade ändringarna inte genomföras. Utskottet kommer, om så blirfallet, att ånyo behandla regeringens förslag. Vad i budgetpropositionenförordats beträffande villkoren för lån finansierade av tillstyrksemellertid nu av utskottet. 4.5.3Mark-och konkurrensvillkoren BoU 1987/88:10 Vid den statliga bostadslångivningen gäller det s.k.markvillkoret. Detta villkor innebär enligt huvudregeln att bostadslån iprincip bara beviljas om kommunen har förmedlat den mark på vilkenbyggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslån får dock lämnas även i annatfall om kommunen tillstyrkt detta. I saneringsområden gäller dessutom vissaundantag från huvudregeln. I fråga om ny- och ombyggnad av låntagarbyggda egnahemgäller villkoret endast om sökandens markförvärv är förenat med villkor sombinder sökanden till en viss byggintressent vid upphandlingen av material ellerbyggnadsarbete. Undantag från markvillkoret i dessa fall har dock medgivits avriksdagen . utgången av juni månad 1989. Förslag om avveckling av markvillkoret läggs fram imoderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 20, i folkpartietspartimotion Bo424 . yrkande 11 samt i motionerna Bo258 (c) yrkande 18, Bo248(m) yrkande 5 samt Bo249 (m) yrkande 3, de båda sistnämnda motionerna såvitt nuär i fråga. Enligt partimotion är kommunernas möjligheter attstyra byggandet tillräckliga, markvillkoret förutan, inte minst genom denfysiska planeringen. I m-mofionerna framhålls att markvillkoret är ett inslag ide socialdemokratiska strävandena att skapa en total planhushållningpå bostadsområdet. Exploatering och byggande i privat regi försvåras genomvillkoret enligt motionärerna på ett allvarligt sätt. I c-motionén framhållsatt markvillkoret innebär en uppenbar risk för att bostadsproduktionenförlängs och fördyras utan att några uppenbara fördelar vinns. Dessutom medförvillkoret enligt motionärerna att den byggande förlorar möjligheten att genomplanering av eget markinnehav få fram egna plan- och projekteringsalternativ. har vid ett flertal tillfällen (senastBoU 1986/87:10 s. 45) haft att behandla motionsyrkanden om att markvillkoretskall avvecklas. Utskottet har härvid framhållit att villkoret är ettinstrument av flera när det gäller kommunernas möjligheter att förverkliga denbostadspolitiska målsättningen. Vad i de nu aktuella motionerna anförts harinte givit utskottet anledning till annat ställningstagande. Moderatasamlingspartiets partimotion B6211 yrkande 20, partimotion Bo424yrkande 11 samt motionerna Bo258 (c) yrkande 18, Bo248 (m) yrkande 5 och Bo249(m) yrkande 3, de båda sistnämnda motionerna såvitt nu år i,fråga, avstyrks avutskottet. Vid byggande av annat än småhus som skall bebos avlånesökanden utgår bostadslån i princip bara om byggnadsarbetena upphandlatsgenom infordrande av anbud och genom prövning av anbud utan föregåendeförhandling med anbudsgivare - det s.k. konkurrensvillkoret. 1 moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 15,partimotion Bo424 (fp) yrkande 12 samt i motionerna Bo248 (m) yrkande 5 och Bo249 (m) yrkande 3, de båda sistnämnda motionerna såvitt nu är i fråga, hemställs att konkurrensvillkoret skall avskaffas. Enligt m-motionerna har konkurrensvillkoret, liksom markvillkoret, försvårat byggande i privat regi ,, ochförsvårat långsikfig planering. 1 partimotion framhålls attdet BoU 1987/88:10 har visat sig att byggföretagen ofta kan förhandla framett bättre pris och högre kvalitet. Ett avskaffande av konkurrensvillkoretanges dessutom öka byggföretagens möjligheter att bygga referensobjekt. Även i fråga om konkurrensvillkoret har utskottet vid ettflertal tidigare tillfällen (senast BoU 1986/87:10 s. 46) haft att behandlamotionsyrkanden om att detta villkor skall avskaffas. Utskottets tidigareställningstagande - att konkurrensvillkoret ökar kommunernas möjligheter attaktivt ta det ansvar för bostadsförsörjningen som de tilldelats - står fast.Moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 15, folkpartietspartimotion Bo424 yrkande 12 samt motionerna Bo248 (m) yrkande 5 och Bo249 (m)yrkande 3, de båda sistnämnda motionerna såvitt nu är i fråga, avstyrks medhänvisning härtill. kommer för övrigt att behandlaett regeringsförslag (prop. 1987/88:127) om införande avproduktionskostnadsanpassad belåning vid byggande i egen regi. För att anpassa låneunderlaget för det statligabostadslånet till kostnadsskill nader mellan olika regioner används ortskoefficienter. Koefficienterna är' främst avsedda att avspegla kostnadsskillnader mellan frakt och löner. Efter beslut av (BoU 1987/88:6) är det regeringen som fastställer ortskoefficienterna. Dessutom kan länsbostads nämnderna för vissa inlandskommuner fastställa högre koefficienter i vissa fall. Med hänvisning till att en avveckling avortskoefficieriterna innebär en besparing på 35 milj. kr. föreslås ifolkpartiets partimotion Bo230 yrkande 13 att koefficienterna avskaffas fr.o.m.den 1 juli 1988. Som framgår ovan beslutade så sent som hösten1987 om en ny ordning för fastställande av ortskoefficienter. 1 anslutninghärtill avstyrktes också motionsförslag om en avveckling ävortskoefficienterna. Vad utskottet härvid anfört om att de regionalakostnadsskillnaderna i bostadsbyggandet är så stora att beräknade byggkostnaderoch byggherrekostnader även behöver justeras med hänsyn härtill stårfast. partimotion Bo424 yrkande 13 avstyrks med hänvisning tilltidigare ställningstagande. I motion Bo210 (s) hemställs om en höjning avortskoefficienten för kommunerna . Motionärernakonstaterar att de ortskoefficienter som regeringen fastställt i december 1987innebär att de nämnda kommunerna får en lägre ortskoefficient än övrigakommuner i . Enligt motionärerna innebär detta attbostadsbyggandet i dessa kommuner, som bildar en gemensam A-region, utsätts föronödiga svårigheter jämfört med resten av länet. Inte minst anges dessasvårigheter bero på att den aktuella A-regionen har en med omgivande regionergemensam arbetsmarknad. Till grund för den beslutade ordningen förfastställande av ortskoefficienter låg bl.a. att kommuner som har en gemensam byggarbets marknad skulle behandlas på ett likvärdigt sätt. För att nå detta mål 43 förordaderegeringen att ortskoéfficienter skulle fastställas för grupper av BoU1987/88:10 kommuner sammanförda i A-regioner. Enligt bostadsutskottets meningkunde också ortskoefficienter fastställas i huvudsak i enlighet med regeringensförslag. 1 anslutning härtill förutsatte dock (BoU 1987/88:6 s. 10)att indelningen i A-regioner skulle ses över. Några ändringar i ortskoefficienternabör enligt utskottets mening inte vidtas i avvaktan på denna översyn. Förslageti motion Bo210 (s) om en höjning av ortskoefficienterna för vissa kommuneravstyrks med hänvisning till det nu anförda. 4.5.5 Lånevillkor m.m. i övrigt Utöver tomtbelopp, exploateringsbelopp och belopp förvatten och avlopp kan lägestillägg fastställas förbostadsområden som har bättre bostadsläge än andra. Detta tillägg skall iprincip motsvara det högre markpris som kan anses skäligt i dessa fall.Riksdagen har dock beslutat (BoU 1987/88:6 s. 8) att lägestilläggensuccessivt skall slopas. får sålunda lägestillägg ingå endastmed av tidigare gällande belopp. sänks lägestilläggens andel fill50 % och fill . Tilläggen kommer därmed att vara helt borta fr.o.m.år 1991. Med hänvisning till tidigare motionsförslag om enomedelbar avveckling av lägestilläggen och till den besparing en sådanavveckling skulle ge förordas i partimotion Bo230 yrkande 12 attlägestilläggen avskaffas fi.o.m. Som framgår av redovisningen ovan har så sentsom beslutat att lägestilläggen successivt skall avvecklas.Utskottets ställningstagande i denna del står fast. Det är enligtbostadsutskottets mening rimligt att marknaden ges förutsättningar till enstegvis anpassning. Förslaget i partimotion Bo230 yrkande 12 omen omedelbar avveckling av lägestilläggen avstyrks med hänvisning härtill. Som villkor för statliga bostadslån till småhus somupplåts med bostadsrätt eller som är avsedda att säljas till dem som skall bebodem gäller att det skall finnas en tioårig garantiutfästelse att avhjälpaväsentliga skador på huset till följd av fel eller brister i konstruktion,utförande eller material. Lånevillkoret anses uppfyllt om utfästelsen lämnatsav AB Bostadsgaranti med försäkring i Konsortiet för försäkring avsmåhusgaranti eller av HSB, eller BPA med försäkring i Folksam.Villkoret anses uppfyllt även i andra fall om motsvarande garanti ochförsäkring lämnas. I samband med att beslutade (BoU 1983/84:8) ominförande av det nu redovisade lånevillkoret bemyndigades regeringen dessutomatt utvidga lånevillkoret till att gälla även bostadslån till hus som skallbebos av lånesökanden, s.k. låntagarbyggda småhus (fidigare även kalladestycke-byggda småhus). Sedermera har också villkoret utsträckts till att gällalåntagarbyggda småhus uppförda på total- eller generalentreprenad. I motion Bo213 (m) anförs att trots att harförflutit sedan regeringen bemyndigades att utsträcka lånevillkoret omkonsumentskydd till att omfatta också de styckebyggda småhusen har så ännu inteskett. Det kan enligt motionärerna finnas vissa problem att"översätta" villkoren om konsumentskydd till de småhus som ännu inteomfattas av detta, men det finns enligt deras mening inga bärande motiv för attde aktuella småhusen skallsakna ett skydd. Med hänvisning härtill förordas dels att skall BoU 1987/88:10 göra ett tillkännagivande om att regeringen vidtaråtgärder för att avhjälpa bristen i konsumentskyddet (yrkande 1), dels attregeringen för redovisar utformningen av skyddet (yrkande 2). Som framgår av ovanstående redovisning bemyndigadesregeringen att utvidga lånevillkoret beträffande konsumentskyddvid byggande av småhus till att gälla även bostadslån som skall bebos avlånesökanden, s.k. låntagarbyggda småhus. Villkoret har därefter ocksåutsträckts till att gälla låntagarbyggda småhus uppförda på total- ellergeneralentreprenad. Enligt vad utskottet erfarit pågår dessutom förhandlingarmed byggmarknaden om att konsumentskyddet skall utsträckas till att omfatta denenda kvarvarande gruppen småhus, styckebyggda småhus som inte uppförs pågeneral- eller totalentreprenad. Förhandlingarna beräknas bli avslutade undervåren 1988. Utskottet förutsätter att så kommer att ske och att regeringensenast budgetproposition för redovisar resultatet avförhandlingarna. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo213 (m) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. I motion Bo223 (s) tas upp frågan om finansieringen avparkeringsplatser vid den statliga bostadslångivningen. Enligt förslaget imotionen bör lånereglerna ändras så att även kostnaderna för garage kommer attingå i låneunderlaget för bostäder och därmed bli räntebidragsberättigade. har vid ett flertal tidigare tillfällenoch (BoU 1986/87:10 s. 48) avstyrkt motsvarandemotionsyrkande med hänvisning till redan vidtagna ändringar i reglerna förbostadslån. Vad i mofion Bo223 (s) nu anförts har inte givit utskottetanledning till annat ställningstagande. Motionen avstyrks med hänvisninghärtill. Enligt motion Bo243 (c) är det nu hög tid att gå påoffensiven för ett ökat kvalitetsbyggande och för en bättre boendemiljö. Medhånvisning härtill hemställs i motionens yrkande 4 om ändrade lånebestämmelserför att främja ett miljöriktigt byggande m.m. Häri ingår enligt motionärernaatt de statliga lånebestämmelserna ändras så att de ger ett gediget ochmiljöriktigt byggande. Vidare anförs att byggnadstekniska lösningar som ärenergibesparande som de ger ett bra inomhusklimat måste prioriteras. delar den principiella uppfattning somligger bakom förslaget i motion Bo243 (c) - att bostäderna i möjligaste månskall ges ett beständigt och miljöriktigt utförande. Enligt utskottets meningger också lånereglerna utrymme för ett byggande med denna inriktning och utformning.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det vid nyproduktion utgår bostadslånför olika typer av energibesparande anordningar och för kvaliteter i byggandetsom minskar underhållsbehovet. Bostadslånereglerna anpassas också fortlöpandetill den tekniska utvecklingen på bl.a. energispar-området. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördaförslaget i motion Bo243 (c) yrkande 4. I motion Bo260 (c) yrkande 3 begärs låneregler som ökartillgängen på stnå lägenheter. Enligt motionärerna måste bostadsbyggandet i ett läge med akut bostadsbrist i ökad utsträckning ta hänsyn till ungdomens bostadsefterfrå gan. Detta anges bl.a. innebära att lånereglerna skall ges en sådan - utformning att de ger utrymme också för produktion av mindre lägenheter. Enligt bostadsutskottets mening medger dagens låneregler ioch för sig BoU 1987/88:10 utrymme för produktion också av små lägenheter. 1den utsträckning sådana lägenheter efterfrågas bör de därför också kunnaproduceras med stöd av statliga lån. Utskottet delar sålunda inte den i motionBo260 (c) yrkande 3 framförda uppfattningen att lånereglerna skulle utgöra etthinder för produktion av mindre lägenheter. Utskottet hardock ovan (avsnitt 4.1) givit uttryck för uppfattningen att det finns ett behovav riktade åtgärder för att förbättra ungdomens bostadssituation. Det särskildaungdomsbostadsstödet har också tillkommit som ett medel härför. Frågan ombostadsbyggandets närmare utformning, bl.a. i nu berört avseende, är, somutskottet framhållit vid åtskilliga tillfällen, en uppgift för kommunerna. Vid den statliga bostadslångivningen kan ett särskilttillägg utgå för räntekostnader som avser tiden mellan färdigställandet av detaktuella projektet och utbetalningen av lånet. Detta räntetillägg ingår ilåneunderlaget och bildar därmed utgångspunkt för beräkningen av bostadslånetsstorlek och de till lånet kopplade räntebidragen. Räntetillägg medges normaltinte för länge tid än . 1 motion Bo219 (s) tas frågen om räntekostnaderna mellanfärdigställande och utbetalning av bostadslån upp. Enligt motionärerna innebärdet faktum att tillägget i praktiken är ett lån och inte ett bidrag enbetydande merkostnad för de boende. Med hänvisning härtill föreslås därför attbostadslånen skal! betalas ut efter godkänd slutbesiktning, och då på grundvalav lånebeloppet enligt det preliminära lånebeslutet. När sedan slutligt beslutföreligger får lånet justeras med hänsyn härtill. kan för sin del konstatera att den imotion Bo219 (s) föreslagna ordningen skulle innebära såväl en ökad belastningpå statsbudgeten som en administrativt sett krångligare lånehantering.Motionen avstyrks med hänvisning härtill. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt förslaget imotion Bo225 (vpk) om bostadslån till vätgasutrustning. Förslaget utgör - somframgår av motiveringen i motion N422 - en del av ett åtgärdsprogram för attfrämja introduktionen av vätgasteknik. Enligt motionärerna bör statlig belåninginföras bl.a. för att stimulera utvecklingen av småskalig vätgasutrustning. Det är enligt bostadsutskottets mening nödvändigt attreglerna för de statliga bostadslånen anpassas till utvecklingen avbostadsproduktionen och till den tekniska utvecklingen med avseende pånytillkommande teknik och till nya tekniska lösningar. I takt med att ny teknikintroduceras har också en sådan anpassning skett. Åven måstenaturligtvis införandet av ny teknik återspegla sig i bostadslångivningen. Enförutsättning härför år dock enligt utskottets mening att den nya tekniken ärgodtagbart utprovad bl.a. med avseende på den tekniska funktionen och pådriftsäkerheten. Den statliga bostadslångivningen bör sålunda inte användas föratt introducera ny teknik som inte är tillräckligt utvecklad eller som är avmera experimentell karaktär. Utskottet vill också erinra om att denna typ avutvecklingsinsatser kan erhålla statligt stöd till experimentbyggande. Utskottet är mot bakgrund av det ovan anförda inte nuberett förorda att den statliga bostadslångivningen skall utsträckas till attomfatta också vätgasutrustning. Det får dock enligt utskottets meningförutsättas att utvecklingen på området liksom den tekniska utvecklingen iövrigt följs med uppmärksamhetmed avseende på möjligheterna till statlig belåning m.m. BoU 1987/88:10Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion Bo225 (vpk). 4.6 Reparation, om-och tillbyggnad 4.6.1 ROT-programmets omfattning m.m. beslutade (BoU 1983/84:11) om ett fioårigtbostadsförbättringsprogram, det s.k. ROT-programmet. En utvärdering av programmetsutformning genomfördes . beslutade mot bakgrund avresultaten av denna utvärdering samt olika överväganden och förslag i december1986 om vissa förändringar i ROT-programmet (BoU 1986/87:7). Vid dettatillfälle beslutade också att ge regeringen möjlighet att införarambegränsningar för bostadsförbättringsverksamlieten på vissa orter. Förnärvarande gäller som framgått ovan således vissa begränsningar avombyggnadsverksamheten i bl.a. storstadsområdena. I tre motionsyrkanden föreslås en avveckling avROT-program/net. Enligt moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 13bör nuvarande ROT-finansieringsregler successivt ersättas med en rätt förfastighetsägare att göra skattefria avsättningäi- till reparationsfonder.Fonderna skall vara fastighetsanknutna och medel skall endast kunna lyftas förrenovering och modernisering av fastigheten. Åven i motionerna Bo247 (m)yrkande 3 och Bo249 (m) yrkande 1 föreslås att ROT-programmet successivtavvecklas. har vid ett flertal tillfällen (senastBoU 1986/87:10) behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om att ROT-programmetskall avvecklas. har utskottet bl.a. anfört atterfarenheterna från ROT-programmet i huvudsak varit goda och att programmetsammantaget väl fyllt sin tilltänkta uppgift.