bet · GB01FiU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt den sammanställning som återfinns imofionen väntas statsutgifterna i detta alternativ öka med 28,5 miljarderkronor medan statsinkomsterna beräknas stiga med ett ca 4,7 miljarder kronorlägre belopp. Genom att helt ta i anspråk de medel som regeringen reserverat påbudgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto erhåller emellerfidmotionärerna ett budgetalternativ i vilket utgiftsökningar ochinkomstförstärkningar i stort balanserar varandra. Liksom har utskottet försökt atf på ett enhetligtsätt bedöma budgeteffekterna av de alternativa förslag som oppositionspartiernalagt fram under allmänna motionstiden. Syftet med genomgängen har varit attdels få en samlad bild av resp. partis förslag, dels beräkna budgeteffekten avförslagen enligt en i möjligaste mån enhetlig mall. Yrkade anslagsförändringarhar prövats ufifrån främst formella utgångspunkter, dvs. en bedömning hargjorts om det med hänsyn till formella regler är möjligt atf genomföra en vissförändring. Hänsyn har sålunda som regel infe tagits till om det äradministrativt möjligt aft uppnå de eftersträvade kassamässiga förändringarnaav budgetunderskottet redan under /89. Så t.ex. har av dennaanledning de borgerliga partiernas krav på utförsäljning av statliga företagm.m. för redan under nästa budgetår inte satts ifråga. I princip har endast förslag som framförts som motionsyrkanden beaktats,eftersom övriga förslag som regel inte kommer upp till prövning. 1 flera motioner föreslås att villkoren för ett visst stödskall ändras. I anslutning härtill begärs också atf anslaget för den aktuellastödformen skall räknas upp eller ner med ett visst belopp. Om överensstämmelsedärvid inte föreligger mellan den begärda regeländringen och den yrkadeanslagsjämkningen har som huvudprincip gällt att anslagsyrkändet har följts. män föreslagna utgiftsförändringar har direkta återverkningar pä statensskatteinkomster har även denna skatteeffekt beaktats. Det gäller t.ex. förslagom lägre sjukersättning vilka medför att även statens inkomster pä utgåendesjukförmåner minskar. Däremot har hänsyn inte tagits till indirekta faktorersom kan ha sin grund i budgetförslagens expansiva eller kontraktiva effekter. Resultatet av beräkningen har sammanfattats i nedanståendetabell där angivna belopp för /89 avser avvikelser i förhållandetill regeringens budgetförslag. Oppositionspartiernas budgetalternativ /89 Tecken anger förändring i förhållandetill regeringens budgetförslag -I- budgetförstärkning - budgetförsvagning -8,2 -2,3 -h9,0 -1,3 -17,8 Besparing 1988/89 (avrundat) -1-0,8 -0,5 -11,9 , +5,5 Moderatasamlingspartiet framhåller i sin motion Fi223 aft det är nödvändigt FiU1987/88:20 Partiet har som mål atf kunna sänka skattetrycket med igenomsnitt ca en procentenhet per är. För atf göra detta möjligt måste - skrivermotionärerna - de offentliga utgifternas andel av BNP löpande I överensstämmelse med detta synsätt föreslår motionärernaatf man under /89 skall genoniföra såväl omfattande skattesänkning ar som långtgående utgiftsbegränsningar och indragningar fill statskassan. : Deras budgetalternativ innefattar också ett med och gemensamt förslag om en familjepolitisk reform, vars viktigaste inslag är ett skattepliktigt vårdnadsbidrag på . per barn och år till föräldrar med förskolebarn. Reformen skall finansieras genom indragningar från kommu nerna och genom att schablonavdraget vid inkomstbeskattningen sänks med 1 000 till . Skattesänkningarna slår igenom med drygt 8 miljarderkronor under /89. Defta inkomstbortfall förutsätts blikompenserat genom ett stort antal besparingar, vilka berör ett flertalutgiftsområden, dock infe försvaret. I stället skall försvaret få ett kraftigtresurstillskott, och stora beställningar på försvarsmateriel skall läggas ut. Besparingarna görs inom främst fyra huvudområden därgenerella indragningar från kommunerna skall ge det viktigaste tillskottet.Från kommunerna skall staten sålunda dra in netto under1989. Hälften av detta belopp, eller , faller pä budgetåret1988/89. Besparingar skall också göras inom olika grundläggandetrygghetssystem. Ersättningen från sjuk- och föräldraförsäkringen föresläs blibegränsad liksom kompensationsnivån inom delpensionssystemef. Besparingenuppgår här till under nästa budgetår. Mofionärernaaviserar dessutom atf de kommer att föreslå besparingar inom arbetslöshetsersättningenmen kan i avvaktan på regeringens förslag nu infe precisera något belopp. Etttredje viktigt besparingsområde gäller hjälpen fill de fattiga länderna. Enligtmoderata samlingspartiets förslag bör u-hjälpen nästa budgetär skäras ned med1,. Slufiigen föreslår motionärerna omfattande neddragningarav bostadsstödet, som enligt deras mening bör begränsas med drygt 0,8 miljarderkronor redan under det kommande budgetåret. Sammantaget uppgår de här angivnabesparingarna, exkl. nedskärningarna inom arbetslöshetsersättningen, till 6,4miljarder kronor under /89. Härutöver förutsätter motionärernaatt de redan samma budgetår skall kunna tillföra statskassan ett engångsbelopppå ca genom utförsäljning av statlig egendom och andraliknande operationer. Inkomstbeskattningen bör enligt moderata samlingspartietändras på så sätt atf skatteskalorna inflafionsskyddas sommarginalskatterna sänks till i devanligaste inkomstlägena. skall ingen ha högre marginalskatt än . Denna mycket långtgående skattereform ger upphov till ettinkomstbort fall för staten på när omläggningen är fullt genomförd . Bara en bråkdel av defta belopp - eller ca - infaller redan under nästa budgetår. Anledningen härfill är dels att förstasteget i skattesänkningen träder i kraft först när halva budgetåret är till FiU1987/88:20 ända, dels att merparten i marginalskattesänkningarna ligger pä detvå sista åren. En person med en årsinkomst överstigande ca . i första steget en niarginalskattesänkning på . Under dedärpå följande tvä åren kan han tillgodoräkna sig fortsatta marginalskattesänkningarpå sammanlagt . Trots att bara en mindre del av skattesänkningen faller utunder första året kommer höginkonistfagaren att redan då åtnjuta en betydandeskattelindring. I det moderata alternafivet fär en person med en årsinkomst på300 . en skattesänkning på ca . Den löntagare som sammaår uppbär ca SO . i inkomst får däremot ingen skattelindring allseftersom en nedsatt skatteuttag för hans del äts upp av den effekt somminskningen av schablonavdraget ger. Är inkomsten lägre än . blirresultatet i stället, en skattehöjning, såvida inte inkomsttagaren kantillgodoräkna sig barnavdrag eller har stora avdrag under inkomst av tjänstvilka uppväger effekten av det minskade schablonavdraget. Dennafördelningsprofil blir under de tvä efterföljande åren betydligt mer påtaglignär höginkomstfagaren kan tillgodoräkna sig ytterligare skattesänkningar. Detär också i första hand de mer välbeställda som drar fördel av moderatasamlingspartiets övriga skatfeför-slag. Det gäller inte minst partiefs krav påsänkt förmögenhetsskatt samt lindrad arvs- och gåvobeskattning liksom kravet påförmånligare reavinstbe-skatfning. De fördelningspolitiskt orättfärdiga inslagen i moderatasamlingspartiets budgetalternativ förstärks om man beaktar att ocksåefterföljande års skattesänkningar mäste finansieras genom fortsattaindragningar och besparingar. Första årets begränsade finansieringsbehovklaras i huvudsak av genoni att u-hjälpen beskärs samt genoni att sociala ochbostadspolitiska stödformer gröps ur. Dessutom får kommunerna genom nedskurnaöverföringar svara för en betydande del av finansieringen, vilket kopplat tillett föreslaget kommunalt skatfestopp ofrånkomligen kommer atf få långtgåendeåterverkningar på den service' kommunerna kan erbjuda sina invånare.Finansieringen av andra och tredje årets skattesänkning kommer emellerfid attkräva fortsatta än mer omfattande neddragningar av statsbudgetens utgifter;neddragningar som i första hand drabbar de svaga och utsatta i samhället, medande bättre ställda grupperna drar fördel av de skattesänkningar dessaförsämringar möjliggör. Utskottet avvisar bestämt en budgetpolitik med dennainriktning. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi223 (m) yrkande 2. pekar i sin motion Fi232 på utvecklingen avdet underliggande budgetsaldot som antyder atf underskottet i statsbudgetenåter riskerar att öka. Detta innebär, framhåller motionärerna, att kravet på enstram finanspolitik är lika aktuellt nu som . Det är folkpartietsuppfattning att den strama finanspolitiken måste bygga på minskade utgifter. Liksom moderata samlingspartiet lägger folkparfiet framett budgetförslag i vilket utgiftsbegränsningar kombineras med skattesänkningar. Gemensamt för de båda partierna är också att besparingarna fill en del riktar in sig på olika trygghetssystem. Enligt bör sålunda kompensationsnivän . 4 1987/88. Rättelse: S. 58 rad 4 Står: till:Hugo Hegeland Detsamma galler för sjukförsäkringen FiU1987/88:20 därdessutom ersättningen förinsjuknandedagen skall avvecklas. ar görsockså i stödet till arbetslöshetsersättningen liksom i olika former av bostadsstödoch bidrag till vuxenutbildning och dagspress. nei'iiabör begränsas mer än vad regeringen föreslagit under förutsiittniiig att helabesparingen ograverat används till att höja barnbidraget. föreslårockså att ramen för u-hjälpen räknas upp. Betydande belopp bör enligt motionärerna kunna tillförasstatsbudgeten genom olika engångsförstärkningar. främst i form av utförsäljningav statliga företag och statlig mark. De indragningar som vill göra frånkommunsektorn har tillkommit för att i första hand finansiera det med övrigaborgerliga partier gemensamma förslaget om ett vårdnadsbidrag tillsmåbanisfaniiljer. 1 samma syfte föreslår , liksom moderatasamlingspartiet och att schablonavdraget vid inkomstbeskattningen sänksmed , förslag till reformerad inkomstbeskattningöverensstämmer i flera avseenden med vad moderata samlingspartiet förespråkar.Båda partierna vill inflationsskydda skatteskalorna och sätta ett tak förmarginalskatten vid . Båda vill också sånka marginalskatteni vanliga inkomstlagen . Däremot anger inte hursnabbt marginalskattereformen skall genomföras, och man är inte heller bereddatt i slutändan sänka skatten lika mycket i de vanliga inkomstlägena. För 1989föreslår inte heller någon extra nedsättning av skatteuttaget idet lägsta och i det högsta skiktet på den statliga skatteskalan. Däremotföreslår folkparfiet som enda parti att det sfatskommunala grundavdraget sänksmed . samt att skattereduktionen för fackför-eningsavgiffer avvecklas. Sammantaget innebär förslag till ändradinkomstbeskattning atf i princip alla löntagare som har årsinkomsterunderstigande . erhåller en skattehöjning. Beaktar man dessutom attskattereduktionen för fackföreningsavgifter skall avvecklas förskjutsbrytpunkten uppåt på inkomstskalan. och det är först vid inkomstnivåeröverstigande . som en skattelindring blir märkbar. Enligt utskottets bedönining ger folkpartietsbudgetalternativ upphov till en budgetförstärkning under /89. omän av mindre omfattning. Detta gäller även om nian bortser från förstärkningarav engångskaraktär. Förstärkningen ligger emellertid helt inom denosäkerhetsniarginal som budgetberäkningarna i detta skede måste omges med.Liksom fallet är med moderata samlingspartiets skatteförslag berorförstärkningen på att den föreslagna marginalskattesänkningen tråder i kraftförst vid årsskifiet 1988-1989 och ger effekt bara pä halva budgetåretsinkomster. får emellertid skattesänkningen fullt genomslag, ochdå elimineras Budgetförstärkningen. Skall skattereformen kunna fullföljas ochbudgetunderskottet behällas på oförändrad nivå kommer det att krävas fortsattalångtgående nedskärningar i statsbudgetens utgifter. Den kritik som utskottettidigare riktat mot de fördelningspolitiskt tvivelaktiga inslagen i moderatasamlingspartiets besparingsförslag gäller i flera avseenden också folkparfiet.Utskot- tet kanmed hänsyn härtill infe ställa sig bakom en budgetpolitik av det slag pjy1987/88:20 motionärerna förordar. Med detanförda avstyrker utskottet niotion Fi232 (fp) yrkande 2. förespråkar i sin motion Fi220 aftbudgetunderskottet pressas tillbaka för att man skall uppnå balans i ekonomin.Av mofionen framgår att vill föra en stram finanspolitik för att kunnaHitta på trycket på penningpolitiken och pressa tillbaka konsumtionsökningen.Enligt motionärernas uppfattning bör vidare budgetens utgifts- och inkomstsidaminska i förhållande till BNP, vilket man ser som en förutsättning för attkunna sänka skattetrycket. slår också fast att sparandet inte bör ske iden offentliga sektorn utan i hushållssektorn. Det budgetförslag som redovisar innefattar krav påskattesänkningar och nya utgiftsåtaganden, vilka föreslås bli finansieradegenom miljöavgifter och skärpt beskattning av energi, genom besparingar inomvissa avgränsade områden samt genom olika former av mer eller mindretillfälliga indragningar till statskassan. Därtill kommer det med de övrigaborgerliga partierna gemensamma förslaget om en familjepolitisk reform och dessfinansiering. förslag till ändrad inkomstbeskattning under 1989inskränker sig i huvudsak fill en marginalskattesänkning för inkomsttagare medinkomster överstigande ca . Löntagare med inkomster understigandedenna nivå får i princip ingen skattesänkning eftersom schablonavdragetsamtidigt begränsas. Har de dessutom inga övriga avdrag som uppväger dennanedsättning erhåller de i stället en skattehöjning som beroende på inkomstnivåkan uppgå fill . vill lindra arbetsgivaravgifterna försmåföretagare och finansiera åtgärden med en höjning äv avgiften i övrigt.Enligt utskottets bedömning ställer detta krav på en höjning avsjukförsäkringsavgiften med . Energibeskattningen är alltså ett av tre inslag ifinansieringen av budgetalternativ. Viktiga bidrag skall därvid kommafrån en höjning av skaften pä olja och kol samt frän en ny uranskaff som skallbelasta kärnkraftverken. Vidare skall en ny typ av avgift tas ut påsvaveldioxiduf-släpp. Det uttalade syftet med dessa skatter och avgifter är attbegränsa miljöförstöringen och användningen av knappa naturresurser. Det tersig därför enligt utskottets mening som märkligt att avvisarden av regeringen föreslagna bensinskattehöjningen; en höjning som, i enlighetmed råvarubeskattningens syfte, är ämnad aft begränsa användningen av enändlig råvara vilken i hög grad bidrar fill miljöförstöringen. Budgetförsvagningarna skall också finansieras medbesparingar inom främst det arbetsmarknadspolitiska området. Statsbidraget fillarbetslöshetskassorna skall minska liksom vissa delar av det stöd som utgårför. att upprätthålla sysselsättningen. Nedskärningar:drabbar ocksåbostadsstödet samt investeringar i kraftledningsnätet. Betydande tillskott skall slutligen också hämtas genomutförsäljning av statliga företag samt genom krav på extra inleveranser frånteleverket och luftfartsverket. Om nian bortser från de sistnämnda engångsförstärkningarnaleder FiU 1987/88:20 förslag till att budgeten försvagas /89. Dårfill kommer att av centernsövriga budgetförstärkningar emanerar från råvaruskatter och miljöavgifter:dvs. avgifter vars primära syfte är att begränsa förbrukning och utsläpp. Omdessa avgifter fungerar på avsett sätt kommer statens inkomster från dem attsuccessivt avta. De ger därmed inte den stadga som erfordras för att statenskall kunna dra på sig nya bestående utgiftsåtaganden av det slag motionärernaförespråkar. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi220 (c)yrkande 2. Vä/islcrparliet kom/iiunlsterna framhåller i sin motionFi214 att partiet vill omfördela delar av efterfrågan och konsumtion genoni attbeskatta kapital och spekulation till förmän för de sämst ställda. Så t.ex.vill motionärerna sänka mat- och hyreskostnaderna. De vill också förbättrafolktlevuilets levnadsförhållanden genom att öka utbudet av offentliga tjänsteroch satsningar. Motionärerna föreslår en kraftig utbyggnad av denoffentliga sektorn. 1 kommunerna skall 50 000 nya daghemsplatser tillkommanästa budgetår. Statsbidragen till barnomsorg skall förstärkas och stora delarav daghemspersonalen skall vidareutbildas. Barnbidragen skall höjas ochföräldraförsäkringen byggas ut . I en första etapp skalllivsmedelssubveiitio-nerna höjas med , för att nian i ettsenare skede skall kunna slopa mervärdeskatten på livsmedel.Folkpensionsförmånerna skall förbättras och de kommunala bostadstilläggenhöjas genom bl.a. stimulanser via utökade statsbidrag. Åtgärderna skall finansieras genom höjdaarbetsgivaravgifter samt genom skärpt beskattning av förmögenheter och avaktie- och penninginarkiiads-handel. Tobaksskatten skall höjas kraftigt ochbetydande tillskott skall hämtas från energibeskattningen. Bl.a. skallbeskattningen av el framställd i kärnkraftverk höjas med sammanlagt ca 8öre/kWh. En särskild vattenkrafts-avgift skall också fas ut från kraftbolag föratf vid sidan av statsbudgeten användas för regionalpolitiskautvecklingsinsatser i skogslänen. Slutligen föreslås att en ny skatt på 6 %läggs på utlandsinvesteringar. Utskottet konstaterar att den omfördelning sommotionårerna eftersträvar leder till ett kraftigt ökat skattetryck. Derasbudgetförslag medför också att budgetsaldot försvagas, vilket gerfinanspolitiken en mer expansiv inriktning. Enligt utskottets bedömning skullebudgetunderskottet i motionärernas alternativ öka med 12 miljarder kronorredan nästa budgetår för att därefter fortsätta att växa. Eftersom motionärernatagit i anspråk alla medel som finns avsatta under budgetposten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto saknar de helt handlingsutrymme för att utanytterligare försvagningar kunna möta sädana ätgärder som kan bli nödvändiga iett senare läge, oiri t.ex. arbetsmarknadssituationen skulle försämras. Varjesådan insats, liksom behovet av medel för senare tilläggsbudgetar, leder därförtill att motionärernas budgetalternafiv försämras ytterligare. Som utskottet ser det skulle motionärernasbudgetalternativ verkningsfullt bidra till att snabbt rasera de framgångar som nåtts i arbetet med att sanera <2 statsfinanserna.Med det anförda avstyrker utskoftet bifall till motion Fi2l4 FiU1987/88:20 (vpk) yrkande 2. Utskottet sammanfattar sin syn på budgetpolitiken påföljande sått. Att minska budgetunderskottet har länge varit ett centialtmål för den ekonomiska politiken. Påtagliga förbättringar har också nåtts genomden stramhet med vilken budgetpolitiken förts. Till en del sammanhängerframgångarna också med alltför snabba nominella löneökningar som lett tillstörre skatteinkomster än planerat. Denna effekt har varit märkbar inte minstunder . Skall finanspolitiken kunna bedrivas med den stramhet somsituationen kräver är det nödvändigt att budgeten infe späder på ekonominytterligare. Erforderliga satsningar mäste därför åstadkommas genomomfördelningar inom given eller minskad budgetram. Detta krav tillgodoses i detav regeringen framlagda budgetalternativet. Utskottet har vid sin genomgäng av oppositionspartiernasbudgetalternativ kunnat konstalera att för /89 synes ävenmoderata samlingspartiets och folkparfiets budgetförslag uppfylla detta krav.Utskottet har förkastat förslagen, därför att de har en fördelningspolitisktfelaktig profil och för att de skattesänkningar som dessa partier föreslår fårfullt genomslag på statsbudgeten först i ett efterföljande skede. När så skerkommer statsfinanserna att ytterligare dräneras såvida inte nya och långtgåendebesparingar tillgrips. Eftersom förslagen har vissa likheter kan det ha sittintresse att närmare undersöka i vilken utsträckning det finns möjligheter attvinna en gemensam uppslutning hos de borgerliga partierna kring debesparingsalternativ som erfordras för att motverka en sådan budgetförsvagning. Utskoftet konstaterar därvid atf när det gällervårdnadsbidraget och dess finansiering råder enighet mellan de borgerligapartierna. De tre partierna har dock kraftigt underskattat kostnaderna fördenna reform som i första hand skall finansieras genom indragningar fränkoniinunerna. Samma enighet föreligger dem emellan om att marginalskatternamåste sänkas kraftigt och att skatteskalorna skall inflafionsskyddas. Vidare ärde överens om att begränsa stödet till arbetslöshetskassorna. I övrigt tycks samsynen på större besparingar varabegränsad. Moderata samlingspartiet förordar t.ex. stora nedskärningar iu-hjälpen, vilket och inte är beredda att godta.Folkpartiet vill tvärtom kraftigt höja biståndet. föreslår mer långtgående neddragningar avmjölksubventionerna än regeringen; något som motsätter sig. Centernvill infe bara behålla nuvarande mjölksubventioner utan också införa endifferenfierad moms med lägre skatt på livsmedel. En sådan differenfieringavvisas emellertid bestämt av folkparfiet. vill utnyttja energibeskattningen som ettenergipolitiskf styrinstrument och som en viktig finansieringskälla; något somdock moderata Moderata samlingspartiet vill i stället ersätta c--, nuvarandeenergibeskattning med mervärdeskatt kombinerad med låga energilikforniigapunktskatter. . FiU 1987/88:20 Moderata samlingspartiet föreslår långtgående indragningarfrån kommunerna, medan folkparfiets och.centerns förslag i detta avseende ärmer begränsade. Moderata samlingspartiet och vill försämrasjukpenningersätt: ningen, medan avstår från sådana besparingar. Moderata samlingspartiet vill dessutom försämraersättningen från föräldraförsäkringen, vilket inte vunnit någon anslutninghos och : Moderata samlingspartiet och vill försämraersättningen inom delpensionssysteniet, men har i denna fråga inte fått gehörfrån . Den enighet som föreligger mellan de borgerliga partiernainskränker sig således i första hand till frågor som ger upphov tillbudgetförsvagningar. Sanisynen år däremot niycket begränsad när det gällererforderliga besparingar av betydelse. De skiljaktigheter som föreligger rörgrundläggande frågor, och utrymmet för kompromisser synes vara begränsat. Utskottet konstaterar således att vart och ett av deborgerliga partiernas budgetalternativ har goda förutsättningar, att vinna bredparlamentarisk anslutning inom detta block i de delar förslagen rörskaftesänkningar och vissa nya utgiffsåtaganden. Däremot finns mycket litenenighet om hur dessa åtaganden skall finansieras. Denna diskrepans skulle, somutskottet ser det, därför lätt kunna resultera i atf nuvarande gynnsammabudgefutveckling bryts och ersätts av en ny era med ständigt-växandeunderskott. De i mofionerna Fi223 (m), Fi232 (fp), Fi220 (c) och Fi214(vpk) förordade riktlinjerna för budgetpolitiken leder som utskottet visat fillkonsekvenser som inte kan godtas. Utskottet har därför inte kunnat ställa sigbakom dessa förslag. Av samma skål avstyrker utskoftet bifall till yrkande 3.imotion Fi224 av (). har vid upprepade tillfällen under senare årlagt fast vissa principer som har varit vågledande för prövningen avstatsbudgetens utgifter. I rådande ekonomiska läge äger dessa principeralltjämt giltighet. - Endast de allramest angelägna reformerna bör genomföras. Omfattningen av sädanautgiftsökningar måste hällas nere som de finansieras genom att andrautgifter minskas. - Utgiftsbegränsningarmåste åstadkommas på vissa områden. - Arbetet med atfbegränsa utgiftsautomatiken måste fortsätta. - Åtgärder måstevidtas för att effektivisera den offenfiiga verksamheten och i vissa fallförändra dess organisationsformer. - En fortgåendeomprövning av existerande utgiftsprogram och verksamheter måste göras. - Det totalaskattetrycket måste begränsas. Det är enligt utskottets mening angeläget atf statligamyndigheter stimuleras att höja effektiviteten i den egna verksamheten. Genomdet s.k. huvudförslaget har myndigheternas rationaliserings- ochöversynsarbefe påskyndats. Utskottet delar därför föredragandens bedömning atfmyndigheterna även i fortsättningen bör ställas inför motsvarande krav.Inriktningen mot ökad politiskmålstyrning minskar också detaljregleringen och ger, som utskottet ' FiU1987/88:20 ser det, myndigheterna större frihet att själva påverka utformningenav sin verksamhet, vilket också kan stimulera till ökad effektivitet inom denstatliga sektorn.