bet · GB01UbU3 · 1987-12-31 00:00:00 — UbU 1987/88:3 1986/87:Ub206 av () och CharlotteBranting (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en översyn av möjligheterna till mer praktiskamoment för vissa elever i . 1986,/87:Ub210 av m.fl. (s) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K405 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att gebarnen undervisning i filmkunskap och ger dem möjliget att göra program förlokala sändningar i stadsdelen. 1986/87:Ub228 av () och () vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anges om skolavslutningar . 1986/87:Ub235 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att säkerställa att ingen elev medetiskt grundade betänkligheter behöver delta i undervisningsmoment som kaninnebära plåga för djur eller som förutsätter att djur avlivas för ändamålet. 1986/87:Ub239 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom förstärkta åtgärder på det brottsförebyggande området. 1986/87:Ub241 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om arbetsmiljö och skyddsarbete i skolan. 1986/87:Ub243 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen til känna att en "timme tillförfogande" bör införas i enligt vad som i motionen anförts. 1986/87:Ub244 av () och BirtheSörestedt (s) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn ochutvärdering av förstärkningsresursens användning i . 1986/87;Ub249 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av förberedelse för föräldraskap inom ungdomsskolans olikautbildningslinjer och av en fördjupad föräldraverksamhet i skolorna (delvis). 1 Riksdiigen 19S7JS8. 1986/87;Ub256av Per () vari yrkas att som sin UbU,1987/88:3mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring avskolförordningen. 1986/87:Ub277 av () och CharlotteBranting (fp) vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om kompensation till annankommun för lärare som anställs vid läsårs början. 1986/87:Ub281 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2 e. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den anpassade studiegången i avskaffas. 1986/87:Ub295 av () och () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att börja utbilda lärarna i teckenspråk, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att teckenspråk införs som obligatoriskt schemalagtskolämne, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att även de som slutat skolan får möjlighet att lära sigteckenspråk. 1986/87:Ub308 av () och CharlotteBranting (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående möjligheter för maskinskrivningslärare attfå behörighet i ytterligare ämne. 1986/87:Ub324 av m.fl. (c) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 2. att beslutar att undervisningen i dövskolanskall bedrivas på hemspråket av lärare med teckenspråk som modersmål, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att samhällsinformation och nyhetsmaterial framställs på videogram och görs tillgänglig på biblioteken. 1986/87:Ub339 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas I. att hos regeringen begär förslag om ändringav benämningen grundskola till folkskola och att yrkestiteln folkskollärare återinförs. 1986/87:Ub343 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande återinförande av huvudlärar- ochinstitutionsföreståndarskap. 1986/87: Ub349 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som'imotionen anförts om behovet av tillämpningsföreskrifter och skyddsombud förelever enligt arbetsmiljölagen. 1986/87:Ub354 av . (fp) vari med hänvisning till vadsom anförs i motion 1986/87:So49] yrkas att hos regeringen begär attåtgärder vidtas i syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landets skolelever. 1986/87:Ub812 av m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas att beslutar att möjlighet skall finnasatt påbörja lärlingsut- bildningefter årskurs 8 i enlighet med vad som i motionen anförts, UbU 1987/88:3 12. att beslutar om ändraderegler för anpassad studiegång i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att beslutar attåterinföra rätten att bevilja skolgångsbefrielse i enlighet med-vad som imotionen anförts. 1986/87:Ub813 av () och IngelaMårtensson (fp) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om elevers rätt att slippa närvara vid eller utföradjurdissektioner. 1986/87:Ub815 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A813 - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att hos regeringen begär attskolöverstyrelsen får i uppdrag att utarbeta ett särskilt program för rekrytering av kvinnliga skolledare, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd. 1986/87:Ub822 av () och MargaretaFogelberg (fp) vari yrkas L att hos regeringen begär att bildspråket gesen starkare ställning i utbildningen av förskolans, ochgymnasieskolans lärare, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behov av sakkunskap i bildämnet, 3. att hos regeringen begär att en expertgruppmed forsknings anknytning tillsätts för att driva bildpedagogiskt utvecklingsarbete i enlighet med motionen. 1986/87:Ub827 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om regler för skyddsarbetet i skolan. I det följande behandlas ett antal motioner vilka väcktsunder den allmänna motionstiden vid /87. Utskottet tar upp demunder rubrikerna Arbetsmiljölagens tillämpning i skolan. Estetiska ochpraktiska inslag i undervisningen. Anpassad studiegång, m.m.. Skolledning,Utbildning i tepkenspråk, m.m.. Djurförsök m.m. i skolan och Övriga frågor. Arbetsmiljölagens tillämpning i skolan I motionerna 1986/87:Ub349 (s), 1986/87:Ub354 (fp) och1986/87:Ub827 (fp) yrkande 10 begärs tillämpningsföreskrifter tillarbetsmiljölagen (SFS 1977:1160). I samtliga motioner betonas attarbetsmiljölagen gäller alla elever fr.o.m. årskurs 7 i . Lagen gerdock inte eleverna rätt att delta i skolans skyddsarbete som t.ex. ledamot iskyddskommitté eller som skyddsombud. Som ett led i arbetet med att begränsaolycksfallen och minska 1' 1987/88. våldet iskolorna böi" enligt motionärerna regler eller föreskrifter utfärdasså UbU 1987/88:3 att eleverna kan medverka i skolans skyddsarbete. Även i motion 1986/87:Ub241 (vpk) behandlasarbetsmiljöproblemen i skolan. För att eleverna skall få reella möjligheter attpåverka sin arbetsmiljö och delta i skyddsarbetet bör enligt motionärernaeleverna fr.o.m. årskurs 7 i omfattas av tiela arbetsmiljölagen. Dettaförutsätter att eleverna skall få partsställning och rätt att utseskyddsombud. Eleverna bör vidare ha rätt till ledighet för skyddsarbete, fåstödundervisning för att ta igen förlorad undervisning i samband medskyddsuppdrag och ges adekvat utbildning i arbetsmiljöfrågor. Även eleverna pålåg- och mellanstadierna måste enligt motionärerna engageras i skyddsarbetet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 4). Utskottet vill först konstatera att arbetsmiljölagensbestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet, allmänna samverkansfrågor,tillsyns- och ansvarsfrågor gäller för hela skolområdet. Eleverna fr.o.m.årskurs 7 i likställs därvid med arbetstagare (1 kap. 2 §). Däremotundan-tas eleverna från bestämmelserna i kapitel 6, där skyddsverksamhetenregleras (funktioner för skyddsombud och skyddskommitté m.m.). Utskottet vill i detta sammanhang peka pådemokratiberedningens arbete, som bl.a. utmynnat i ett delbetänkande medförslag som syftar till att öka elevernas och föräldrarnas medverkan,delaktighet och ansvar i skolan (Skola för delaktighet, SOU 1985:30).Beträffande regleringen av samrådet i skolan lämnas ett författningsförslag omrektors information och samråd i vilket bl.a. skolmiljöfrågan behandlas. Enligtvad utskottet erfarit bereds demokratiberedningens förslag omsamverkan i skolan inom . Utskottet har inhämtat att arbetsgivar- ocharbetstagarparterna på skolområdet inte har för avsikt att centralt sluta ettavtal, som skulle göra det möjligt för eleverna att i organiserade former deltai skolans skyddsarbete men att i ett cirkulär tillkommunerna (personalpolitiska avdelningen nr 30-87:1987-06-22) har påpekat attdet inte finns några formella hinder för eleverna att närvara och yttra sig iskolans skyddskommitté, om denna är enig att tillåta detta. Nuvarande bestämmelserinnebär dock att eleverna inte har någon förslags- eller beslutsrätt i vadgäller skyddsarbetet. Regeringen har vid regeringssammanträde den 17 september1987 beslutat tillkalla en arbetsgrupp inom för attse över tillämpningen av arbetsmiljölagen. Enligt vad utskottet inhämtat kommerarbetsgruppen att ta upp frågan om elevernas medverkan i skolans skyddsarbete. Utskottet vill erinra om att skolans arbetsmiljö haravhandlats i under innevarande . I ett svar på fråga1987/88:15 om elevernas arbetsmiljö underströk statsrådet att detligger ett stort värde i att eleverna aktivt kan delta i arbetsmiljöärbetet iskolan. Eftersom parterna på skolområdet inte kommit fram till något resultat idenna fråga uttalade statsrådet att han kommer att "aktualisera frågan ommera tvingande regler" för elevernas medverkan i skyddsarbetet. I likhetmed motionärerna anser utskottet att elevernas medverkan i skyddsarbetetär av stor vikt. Utskottet utgår från att den här berörda fiågan UbU1987/88:3 får en snar lösning. Med hänvisning till vad som anförts i ärendet föreslårutskottet att avslår motionerna 1986/87:Ub241 yrkande 4,l986/87:Ub349. 1986/87:Ub354 och I986/87:Ub827 yrkande 10. Estetiska och praktiska inslag i undervisningen I motion 1986/87:Ub822 (fp) behandlas ämnel bild i skolan.Motionärerna vill uppmärksamma bildens allt större roll som kommunikationsmedeli dagens mediesamhälle och att denna utveckling inte har återspeglats i skolansundervisning. Liksom ämnet svenska bör bildämnet enligt motionärerna erkännassom ett övergripande kommunikationsämne i skolan. Mot denna bakgrund föreslåsatt bildspråket skall ges en starkare ställning i hela lärarutbildningen(yrkande 1). Vidare begär motionärerna att gör ett uttalandebeträffande () behov av sakkunskap i bildämnet (yrkande2). Slutligen önskas att en expertgrupp med forskningsanknytning tillsätts föratt driva bildpedagogiskt utvecklingsarbete (yrkande 3). Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. Vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden harutskottet framhållit vikten av att eleverna i skolan tränas i att kritisktgranska all den information som - inte minst via bilden - når oss i våramassmedier (UbU 1985/86:12, s. 10). Denna grundsyn bör gälla även ifortsättningen. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra omutvecklingsarbetet Kultur i skolan, som genomförs i skolorna i samverkan medolika kulturinstitutioner i samhället (jfr prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU1984/85:16, rskr. 1984/85:234). Enligt vad utskottet erfarit har olika inslaginom bildspråkets område -speciellt filmen - fått stor omfattning i de mångakulturprojekt i skolan som bedrivs i landets kommuner (jfr prop. 1986/87:100bil. 10 s. 27). Beträffande bildspråkets ställning i utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger har utskottet erfarit att universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) hos regeringen kommer att föreslå en förändrad utbildningför denna barnomsorgspersonal. Utskottet utgår från att bildämnet och andraskapande ämnen får samma centrala roll i den nya utbildningen som de har i nugällande utbildningsplaner för förskollärare och fritidspedagoger. När det gäller bildämnets ställning i lärarutbildningenhänvisar utskottet till beslut om ny grundskollärarutbildning (prop.1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366) samt till UHÄ:s och SÖ:sskrivelse till regeringen om utbildning av lärare förgymnasieskolan och vuxenutbildningen. Pågående beredningsarbeten avseende deolika lärarlinjerna bör avvaktas. På anfördagrunderavstyrkerutskottet motion 1986/87:Ub822 yrkande 1. Genom beslut om den statligaskoladministrationen omorganiserades SÖ (prop. 1980/81:107, UbU1980/81:38, rskr. 1980/ 81:395). Därmed avvecklades ämneskonsulentorganisationeninom SÖ. Det ämnesspecifika ansvaret inordnades i verkets fasta tjänster.Enligt utskottets uppfattning finns det ännu ingen anledning att omprövanuvarande tjänsteor- ganisationinom SÖ, varför yrkande 2 i motion 1986/87:Ub822 avstyrks. UbU 1987/88:3 SÖ:s funktioner och uppgifter framgår av förordningen medinstruktion för den statliga skoladministrationen (SFS 1981:1371), där detbl.a. fastslås att SÖ skall svara för att fortlöpande forskningsarbete bedrivssamt följa och stimulera det lokala utvecklingsarbetet. Inför verksamhetsåret1987/88 har SÖ efter samråd med länsskolnämnderna beslutat om ensystematisering av granskningsverksamheten. I samband medverksamhetsplaneringen fastställs vilka områden som skall granskas.Enligt vad utskottet erfarit skall bildämnet och vissa andra estetisk-praktiskaämnen granskas innevarande läsår (1987/88). Utskottet anser mot denna bakgrundatt det inte finns skäl att - i enlighet med motionens yrkande 3 - tillsätta ensärskild expertgrupp för det bildpedagogiska utvecklingsarbetet. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub822 yrkande 3. I motion 1986/87:Ub210 (s) uppmärksammas skolansundervisning i filmkunskap. Motionärerna pekar på utvecklingen av kabel-TV ochmöjligheterna för barn- och ungdomar att genom lokala sändningar och progamskildra sin egen miljö. Skolan bör enligt motionärerna engagera sig i dennaverksamhet och ge eleverna undervisning i filmkunskap. En genomgång av läroplan för (Lgr 80) visaratt film och filmproduktion ingår i olika huvudmoment i ämnena bild och svenskapå samtliga stadier i . Några läroplansmässiga hinder föreliggersålunda inte för att genomföra projekt i enlighet med motionärernas idéer.Enligt vad utskottet erfarit genomförs det också flera filmprojekt inom ramenför det ovan nämnda utvecklingsarbetet Kultur i skolan bl.a. med stöd av och isamarbete med (jfr prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 432, KrU1986/87:17, rskr. 1986/87:209). Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion / 87:Ub210. I motion 1986/87:Ub206 (fp) begär motionärerna en översynav möjligheterna titt mer praktiska moment för vissa elever i grundskolan.Enligt motionärerna skulle elever som har svårigheter med teoretiska studierbättre kunna tillägna sig de grundläggande färdigheterna läsa, skriva och räknaom undervisningen hade flera inslag av praktiska moment än vad som ärfallet. Därför föreslås att det fr.o.m. årskurs 8 skall vara möjligt förelever, som väljer ett praktiskt inriktat tillvalsämne, att utöka antaletveckotimmar i detta ämne på bekostnad av andra ämnen - dock inte svenska ochmatematik. Tillvalskurserna på högstadiet har diskuterats mycketunder senare år och med olika utgångspunkter. budgetproposition(prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 156 f) togs bl.a. kvalitetskravet upp i vadgäller de lokalt beslutade tillvalskurserna. SÖ har därefter fått regeringensuppdrag att utarbeta modeller för lokala tillvalskurser. Med anledning däravhar försöksverksamhet med s.k. dubbelt tillval påbörjats. Eleverna får i ettsådant försök möjlighet att efter intresse välja två tillvalskurser. bedrivs försöksverksamhet med dubbelttillval i ett tiotal rektorsområden i landet. I vissa skolor omfattar försöketalla tre årskurserna på högstadiet. Försöksverksamheten skall vara avslutad medutgången av läsåret1990/91 och en redovisning av SÖ kan väntas /92. UbU1987/88:3 Enligt vad utskottet erfarit ingår bl.a. praktiskt inriktadetillvalskurser i nämnda försöksverksamhet med dubbelt tillval på grundskolanshögstadium. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärernas yrkande i stortär tillgodosett, varför motion 1986/87:Ub206 avstyrks. Anpassad studiegång, m.m. I två motioner behandlas anpassad studiegång igrundskolan. I motion 1986/87:Ub281 (vpk) anförs att den anpassade studiegångenmåste avskaffas. Att vissa elever går ut årskurs 9 med ofullständigt slutbetygkan enligt motionärerna inte accepteras. I stället bör tillräckliga resursersättas in på ett tidigt stadium för att säkerställa att alla elever kantillgodogöra sig undervisningen. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 2 e). I motion 1986/87:Ub812 (m) yrkande 12 begärs beslut omändrade regler för anpassad studiegång i . Enligt motionärerna äranpassad studiegång för vissa elever ett bättre alternativ än att tvingas varakvar i skolan. Möjligheterna att medge anpassad studiegång bör därför utökas. Utskottet vill erinra om behandling avbetänkandet (SOU 1983:63) Utslagning i skolan vid /85 (jfr prop.1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:16, rskr. 1984/85:234), varvid utskottettillstyrkte ett bibehållande av anpassad studiegång. Anpassad studiegång måstedock användas med största restriktivitet. beslut innebar även attskolstyrelsen skulle fatta beslut om anpassad studiegång i varje enskilt fall.I SÖ:s föreskrifter och allmänna råd för anpassad studiegång i (SÖ-FS 1986:1) betonas bl.a. att planeringen av den anpassade studiegången börske noggrant och i samråd med elev och föräldrar. Konkreta exempel på huranpassad studiegång kan utformas ges. Enligt utskottets uppfattning bör det även ifortsättningen vara möjligt att ge anpassad studiegång till elev i grundskolan.Anpassad studiegång bör ses som en elevvårdande insats och syfta till enåteranpassning av eleven till den normala skolmiljön. Utskottet utgår från attSÖ:s allmänna råd om planering och utformning av anpassad studiegång följs. Medhänvisning härtill bör yrkande 2 e i motion 1986/87:Ub281 och yrkande 12 imotion 1986/87:Ub812 avslås av . I motion 1986/87:Ub812(m) yrkande 11 föreslås att detskall finnas möjlighet att påbörja lärlingsutbildning efter årskurs 8 igrundskolan. Syftet därmed är att elever som är skoltrötta skall erbjudas ettmeningsfullt alternativ utanför skolan tillsammans med vuxna människor iarbetslivet. I samma motion yrkas att beslutar att återinföra rättenatt bevilja skolgångsbefrielse (yrkande 13). Utskottet erinrar om att lärlingsutbildning endast finns igymnasieskolan och är en av gymnasieskolans många studievägar.Lärlingsutbildningen är yrkesinriktad. Det innebär bl.a. att en elev igymnasieskolan är lärling hos ett företag och får genom företagetsförsorg utbildning- vanligtvis - för ett visst yrke. Gymnasialläriingsutbildning meddelas i form av grundutbildning som bygger pågrundskolan. ning börlärlingsutbildning även i fortsättningen bygga på och UbU1987/88:3 vara yrkesinriktad. Med detta avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub812yrkande 11. Genom beslut vid /85 (prop.1984/85:100, UbU 1984/85:16, rskr. 1984/85:234) upphörde rätten att beviljaskolgångsbefrielse. Utskottet finner ingen anledning att ändra sin tidigareuppfattning, varför yrkande 13 i motion 1986/87:Ub812 avstyrks. Enligt motion 1986/87:Ub343 (m) bör uttala sigför ett återinförande av huvudlärar- och institutionsföreståndarskap igrundskolan. Motionärerna hänvisar till budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 10 s. 97 f.) där föredragande statsrådet understryker viktenav att det finns väl fungerande ämnesinstitutioner i skolan. Motionärernainstämmer i detta uttalande och anser ätt en återgång till den tidigaretillämpade organisationen med huvudlärare och institutionsföreståndare förolika ämnen och ämnesgrupper bättre motsvarar kravet på väl fungerandeämnesinstitutioner än nuvarande ordning. Organisationen för huvudlärare ochinstitutionsföreståndare upphörde för del . Istället infördes ett system med specialfunktioner (prop. 1980/81:100 bil. 12,UbU 1980/81:22 och 30, rskr. 1980/81:283). Uppgifter som tidigare ankom påbl.a. institutionsföreståndare kan numera ingå i en lärares tjänst som en s.k.specialfunktion. Som kompensation för det merarbete en sådan uppgift medför förläraren får skolstyrelsen nedsätta lärarens undervisningsskyldighet. Minst 15 %av statsbidraget till en kommuns skolledning skall användas till kostnader försådana specialfunktioner (Förordning om statsbidrag till driftskostnader förgrundskolan, m.m. SFS 1978:345, senaste ändring 1986:582, 5-7 §§). Utskottet är av den uppfattningen att systemet medspecialfunktioner innebär fördelar i förhållande till den tidigareorganisationen med huvudlärare och institutionsföreståndare. Möjligheterna förskolstyrelserna att utnyttja tillgängliga resurser på ett flexibelt sätt harökat genom att ledningsuppgifterna är knutna till fasta tjänster.Skolledningsorganisationen kan därmed anpassas till lokala förutsättningar ochbehov. Utskottet utgår från att skolstyrelserna disponerar tillgängligaskolledningsresurser på ett sådant sätt att det ges goda förutsättningar förskolans personal att sköta och, underhålla dyrbar utrustning i skolansämnesinstitutioner. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub343. I motion 1986/87:Ub815 (fp) berörs den snedakönsfördelningen bland olika personalgrupper i skolan. Enligt motionärerna ärandelen kvinnliga skolledare fortfarande låg och de flesta rektorer är män. Iyrkande 1 begärs att SÖ får i uppdrag att utarbeta ett särskilt program förrekrytering av kvinnliga skolledare och i yrkande 2 föreslås att det skallfinnas en jämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. I samband med beslut om ett samlat program förskolledarut-bildning tillmätte utskottet den s.k. rekryteringsutbildningen storbetydelse i strävandenaatt öka andelen kvinnliga skolledare (prop. 1985/86:173, UbU UbU 1987/88:3 1986/87:1,rskr. 1986/87:24). Med hänvisning till bl.a. förordningen om jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig anställning, m.m. (SFS 1980:540)underströk utskottet vidare att det åligger skolmyndigheterna på samtliganivåer att aktivt verka för att åstadkomma en jämnare könsmässig I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10)har utbildningsministern tagit upp könsrollsfrågorna i ett av de inledandekapitlen med . Beträffande kvinnligaskolledare anförs följande: Könsfördelningen bland den personal som eleverna dagligenmöter i'skolan utgör naturligtvis också mönster som påverkar eleverna. När detgäller t.ex. skolledarna tyder gjorda undersökningar på en något ökande andelkvinnor . Jag förutsätter att den nya skolledarutbildning som nubeslutats om , särskilt då rekryteringsutbildningen, tillsammans medandra åtgärder skall bidra till fler kvinnliga skolledare. Utskottet vill i sammanhanget tillägga att det är viktigtatt eleverna i ungdomsskolan får möta kvinnor och män i olika yrkesroller. Förbarns och ungdomars uppfattning om könsrollerna i samhället är det självfalletinte tillfredsställande att läraryrket på skolans lägre stadier har en klaröverrepresentation av kvinnor, medan män dominerar inom t.ex. tekniska ochnaturvetenskapliga ämnesgrupper på högstadiet och bland skolledare i olikaskolformer. Utskottet utgår från att kommuner och landsting vilka har ansvaretför skolledarutbildningens två första steg - rekryteringsutbildning ochintroduktionsutbildning - planerar och genomför sin del av utbildningen medmålsättningen att göra den attraktiv även för kvinnliga lärare. SÖ, och har igemensamt utarbetade idéskrifter i anslutning till den nyaskolledarutbildningen framhållit att ett av målen med den nyaskolledarrekryteringen är att åstadkomma en könsmässigt jämnare rekrytering avskolledare. Eftersom jämställdhetsarbetet innebär påverkan avattityder, är det ett arbete som måste få ta tid. Det kan också dröja innannågra konkreta resultat kan avläsas. Regeringen har gett SÖ i uppdrag att följautvecklingen beträffande kvinnliga skolledare och att om det finns anledninginkomma till regeringen med förslag.