bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär att arbetet inom konventionen skull inriktus på utt uturbetu beluslningsgränser för vad 83 miljön tåluv bl. a. svuvel- och kvävenedfull. Arbete med ytterligure under- JoU1987/88:23 lug för dettu pågår både i och utomlands. När dessa gränserhar överenskommits skull förhundlingur inledas otn åtaganden för all minskautsläppen till motsvurunde nivå. Målet för konventionsurbetet är utt sådanaförhundlingur skull inledus i börjun uv . Det svenska forskningsarbetetoch suniurbelel inom konventionen bör nu inriktus på ull så snabbi som möjligttu frum underlug för dessu förhandlingar. En utgångspunkt för detta arbete börenligt min mening vara att utsläppen skall reduceras i internationelltsamarbete till sådana nivåer som är ofarliga för hälsan och miljön även i ettlångsiktigt perspektiv. hur som sin mening givit regeringen till känna,att möjlig heterna ull genom uvgiftsuttug byggu upp en internationell luftvårdsfond förtjänar att övervägas (JoU 1984/85:28, rskr. Frågan har diskuterats inom ramen för konventionsförhandlingarna i Genve och har även sonde rats under hund från svensk sidu. Resultutet är ull det inte har varit möjligt utt få stöd för förslugel. Som skäl emot har bl. a. anförts att den som släpper ut föroreningar även skull svuru för kostnaderna för rening Polluter Pays Principle - och att miljöproblemen i det egna landet bör tillräckliga skäl för åtgärder, även om hänsynen till grannländerna bör vara .i Svårigheternu utt nå en överenskommelse om finansiering UV deblygsamma kostnaderna för sekretariatet till konventionen talar också emot utidet för närvurande skulle varu möjligt alt komma överens om finansieringen aven fond av helt annart storleksordning. Yrkunden otn ökud inlernutionell uklivilet framställs imotionerna Jo24 (fp) yrkunde 1, Jo7l9 (fp) yrkunde I, Jo837 (m) yrkunde 3, Jo25(m) yrkunde 10 och Jo30 (c) yrkunde 22. - 1 'molionernu Jo7l9 (fp) yrkunde 2.Jo30 (c) yrkunde 17. Jo3l (c) yrkunde 3 och Jo76S (c) yrkunde 4 yrkas attregeringen fortsatt verkur för upprättunde uv en internationell luftvårdsfond. 1 motionernu Jo719 (fp) yrkunde 36. JoS21 (fp) yrkande 4 och Jo30 (c) yrkunde23 hemställs ull regeringen tar upp överläggningar med den danska regeringenför utt minsku luftföroreningurnu i södru . Enligt motion Jo20 (c)yrkunde 3, bör konventionen om gränsöverskridnnde luftföroreningur utvidgusbeträffunde gränskommunernus skyldigheter gentemot sina grunnur pu undru sidungränsen. Utskottet erinrur otn ull uv trudition intugit enaktiv hållnirtg i det internationella niiljövardsurbetel. Dettu gäller såvälför luftvården som ' vallenvården. Del internutionellu urbetet belonus ävensturkt i regeringens proposition. För ett lund som med dess berggrunds-och klimatmässiga känslighet för miljöstörnirtgar är det naturligt att inta entätposition i det internationella arbetet för utt minsku de förorenandeutsläppen i vår omvärld. Enligt utskottets uppfuttning tillgodoses motionernaJo24 yrkande I, Jo7l9 yrkande 1. 837 yrkande 3 Jo25 yrkande 10 och Jo30 yrkande22 av vud som unförs i propositionen. De avstyrks med hänsyn härtill. Utskottet är icke heller berett tillstyrka demotionsyrkanden vari begärs upplugunde uv förhundlingur med Dunmurk ombegränsning uv danska lufiutsläppsöm faller ned över svenskt land och vatten. Utskottet hänvisar i JoU1987/88:23 detsammanhanget till de överläggningar som ständigt pågår inom ramen . för delnordiska samarbetet pä luftvårdens område. initiutivtill ett nordiskt samarbetsprogram för luftvårdsarbetet. utgår frånatt man frän svensk sida tar alla tillfällen i akt för att påverka de nordiskagrannarna att öka sina miljövårdsinsalser; Utskottet har även uppfattrtingenatt de luftvårdsproblemsom aktualiseras i motion Jo20 och som rör gränsområdet till bästbehandlas inom ramen för det bilaterala och nordiska samarbetet. Motionenavstyrks således såvitt nu är i fråga (yrkande 3). Frågan om en internationell luflvårdsfond har som framgårav redovisningen i propositionen varit föremål för överväganden med anledningav ett riksdagsutlalande . Enligt propositionen har del inlevarit möjligt att få stöd för förslaget vid de diskussioner som förts i frågani internationella fora. Utskottet har förståelse för de svårigheter som möttSveriges representanter i arbetet med att tillskapa en internationell fond.Etiligt utskottets mening bör frågan dock fortsalt hållas aktuell. Härförtalar, vilket även framfördes vid utskottets offentliga utfrågning, det faktumatt en betydande - och relativt sett ökande del av de luftföroreningar somsprids från induslriområdert kommer från länder vilka icke anser sig haekonomiska eller tekniska möjligheter att alt f.n. göra investeringar imiljöteknik. Enligt utskottets mening bör med hänsyn härtill regeringen ickeförtröttas alt verka för uppbyggnaden av en internationell fond förinvesteringar i reningsteknik, övergång till miljövänligare energislag ochenergieffektivisering. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna Jo30 yrkande 17, Jo31 yrkande 3, Jo719 yrkande 2 och Jo768 yrkande 4bör som sin mening ge regeringen till känna. Särskilda föreskrifter för miljöskyddsområde I propositionen anges att del finns möjlighet allutfärda generella föreskrifter till skydd för särskilt föroreningskänsligavallenområden. För alt göra det möjligt att utfärda generella föreskrifter äveni andra områden, t. ex. storstadsområden som är belastade av storaluftföroreningsutsläpp från bl. a. industri och trafik, föreslår regeringen enändring av av 8 a S miljöskyddslagen (ML, 1969:387). Enligt förslaget fårregeringen förklara ett visst område som miljöskyddsområde. För ett sådantområde skall regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, länsstyrelsenkunna meddela särskilda föreskrifter om skyddsåtgärder m.m. Utskottet har ingen erinran mot regeringerts förslag idenna fråga. Till förslaget om lagändring återkommer utskottet i samband med behandlingen av miljöskyddslagen - kap. 10 i delta belänkande. ' I flera motioner framförs yrkanden om alt regioner i södraoch sydvästra förklaras som särskilt föroreningskänsligl område(miljöskyddsområde). Så är fullet med motion Jo719 (fp) yrkunde 40(Kallegutt). JoS21 (fp) yrkande 3 (Kallegutt, och ), Jo833(s) yrkande I (södra , och ). Jo810 (m) yrkande 2och Jo843 (c)- - Jo35 (s) - västra samt JoS65 (c) - JoU 1987/88:23Stockholms kommun. Utskottet får med anledning av dessu motioner erinru omutt lunken bukom 8a S ML är alt de begränsade resurser som står till förfogandeför miljöskyddels udministrution skull kunna koncentreras, till fördel för särskiltföroreningsbelastade områden. På så sätt skall vunna erfurenheter kunnu kommutill nyttu även i undru områden vilku drubbuts uv miljö-föroreningur. Hittillshur i och Luholmsbuklen, där vattenförhållandena är sådana attsärskilda miljöåtgärder är päkullude, förklarats som särskiltföroreningskänsliga områden enligt gällande lydelse av 8a S . Berördalänsstyrelser har utfärdat särskilda bestämmelser till skydd för miljön iområdena. Motsvarande kommer att ske beträffande och Dalulven. Utskottet vill betona att de förslag om förstärktmiljöskyddsorgunisution som föreslås i propositionen ger godu förutsåltningurull bedrivu ett effektivt tniljöskyddsurbete, även ulun en klassificeringenligt S a S ML. hur uppmurksummuls speciellt de svåru luft- ochvutlenföroreningsproble-men i som till en del tus upp i de ovun angivnamotionerna. Utskottet hur erfurit utt i Mulmöhus län nu kommeralt förstärka sitt miljöskyddsarbete. När ett heltäckande underlug finns omproblemens omfuttnirtg bör ställning tus till om delur av bör förklarasför miljöskyddsområde enligt 8 u S ML. Med hänvisning till vud sotn unförts är utskottet är ickeberett ull för närvurunde tillslyrku de förslug som frumförs om inrättunde uvytterligure miljöskyddsområden. Därmed uvstyrks nu berördu molionsyrkunden. Insjöurnns miljöproblem uppmärksammas särskilt i några motioner.Enligt motionerna Jo728 (s) och JoS55 (c) bör en särskild skyddslagstiftninguntus för sjön som är uv riksintresse för naturvård och betydelsefullsom råvatlentäkt för en stor omnejd. I motion Jo873 (fp) yrkas utt skyddet UVMäluren skull förstärkus, med restriktioner för kemikulieunvundning påtillrinningsområdenu (yrkunde 2) och alt transporter på beläggs medsärskilda restriktioner (yrkande 3). Hänsyn bör därvid tas till sotndricksvaiteniäki. I motionerna Jo803 (m) och Jo25 (m) yrkande 16 yrkas att enaktionsplun uturbetas mot föroreningarna i våru insjöur. Behovet av en sådanhandlingsplurt understryks av all våra största sjöar, t. ex. , Vätternoch förser stora delar av befolknirtg med dricksvatten, anförmotionärerna. Våra stora insjöar bör i handlingsplanen betraktas som delar iett större område. För att studera alla niiljörisker måste allaavrinningsområdért som mynnar i sjöarna tas med. Utskottet konstaterar utt sjön med öar och strandområdeåtnjuter exploaleringsskydd enligt 3 kap. 2 S lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m.m. är, med hänsyn till de natur- och kulturvärdensom finns i området, i sin helhet uv riksintresse till förmån för turismens ochfriluftslivels intressen. Enligt utskottets mening får syftet med motionernaJo728 och Jo855 anses varu tillgodosett med hänvisning till dettu skydd. Utskottet är icke heller berett utt tillslyrku någrusärskilda åtgärder med anledning uv yrkundenu i molionernu Jo803 och Jo25yrkunde 16 om en uktionsplunför insjöur och Jo873 yrkundenu 2 och 3 om Mäluren. Mäluren JoU 1987/88:23åtnjuter i likhet med skydd enligt nyssnämnda bestämmelse. redun fruinhållit måste vidure de knuppu resursernu för miljöskyddetsudministrution koncenlrerus. Ett omfuttande kurtläggnings- och utgurdsurbetehur redan utförts kring Ringsjöproblemutiken. En särskild delegution hartillsulls för utt uturbetu ett åtgurdsprogrum för utt renu inom tiour. Länssiyrelsernu kommer för övrigt, enligt vud som unförs i propositionen(kup. 8) att få i uppdrug utt stullu sammun befintligu uppgifter om deviktiguste miljöproblemen i resp. län sumt ange derus orsuker, dock ulun ullett sådunt uppdrug skall behövu skupu behov uv ytterligure resurser uv olikuslug. Vud utskottet unfört synes ägnut utt delvis tillgodose syftet medmotionerna såvitt nu är i fråga. De bör ulliså icke förunledu någon ytterligureriksdugens åtgärd. 1 motion Jo725 (s) begärs skärpt lugstiftning för uttskyddu känsligu miljöer (t. ex. sjön ). Enligt motion JoSlO (m) yrkunde 1bör miljöskyddslugen ändrus så ull särskildu regler införs för särskilt hårtför-orenude områden. Enligt motion Jo819 (c) bör lugen ändrus så utt miljö- ochhiilsoskyddsnämndernu får möjlighet att begränsa biltrafiken vid inversion. Utskottet tår med anledning av motionerna Jo725 och JoSlOerinra om utt regeringen och länssiyrelsernu enligt Su S ML skall ge närmareföreskrifter otn skyddsåtgärder, begränsningur och försiktighetsmått i övrigtför verk-sumheler inom ett miljöskyddsområde. Enligt utskottets mening börnågon iiärmure precisering uv vilku åtgärder som skull vidtus icke föreskrivusi lugen. Det bör vuru regeringens uppgift utt beträffunde vurje miljöskyddsområdeytterst unge gränsernu för de restriktioner som vidtus. Mot den bukgrundenuvstyrker utskotlet molionernu Jo725 och JoSlO yrkande 1. När del gäller motion Jo819 hänvisur utskottet till utt enutredning torde kommu alt tillsältas med uppgift att ta fram ettsamlat underlag angående möjligheterna alt begränsa trafikens hälso- ochmiljöeffekter i storstadsregionerna (prop. 1987/88:50, JoU 3y s.9- 10).Utskottet utgår från alt utredningen i direktiven får i uppdrag att närmareöverväga möjligheten för miljö- och hälsoskyddsnämnderna att vidtatrafikbegränsande åtgärder när så krävs med hänsyn tillluftföroreningssituationen och vädret. Något särskilt uttalande från riksdagenssida påkallas således icke. Skärpta avgaskrav för fordon Miljö- och energiministern redovisar följandeställningslagande i propositionen. Skärpta avgaskrav bör införas obligatoriskt för lättalastbilar och bussar fr. o. m. modeller och fr. o. m. 1994 årsmodeller för tunga lastbilar och bussar. Kraven bör för båda kategorierna istort motsvara de krav som avses gälla federalt i modeller. De obligatoriska kraven bör föregås av av frivilligtillämpning. Därför bör köpare av nya bussar och lastbilar stimuleras att anskaffa fordon som uppfyller de skärpta avgaskraven genom ett ekonomiskt stöd inotn en sammanlagd bidragsram av 450 milj. kr. Detta överensstämmer med vad chefen för tidigare hemställt om i prop. 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-lalet. Det fortsutlu urbetet för utt begränsu vägtrufikfordonensuvguser bör JoU 1987/88:23 inriktus på ull: - snurast möjligtkomplettera de hur föreslugnu uvguskruven för lustbilur och bussur med skärptukrav för utsläpp uv purliklur. Sumtidigl bör en ylterligure skärpning uvutsläppskraven för kväveoxider övervägus. - tu frum förslugtill kvuliletskrav för dieselbränsle till personbilar, lastbilar och bussar. - utredamöjligheterna att införa kompletterande avgasnormer för lastbilar och bussar itätortstrafik, , » . - klarläggamöjligheterna till ytterligare utsläppsminskningar från personbilar, - klurläggamöjligheterna till utsläppsminskningar från traktorer och urbetsmuskiner tn.m. Fortsult forskning och utveckling krävs för ull driva påén utveckling mot miljövänligare transportmedel, drivsystem och drivmedel.Huvudansvaret för dennu utveckling bör åvilu transport- ochdrivmedelsinduslrin. Forsknings- och utvecklingsarbetet för att introduceraalternativa drivmedel bör ledas UV slutens energiverk, styrelsen för tekniskutveckling och transport-forskningsberedningen. I motioner från , och vänslerpurlietkommunisterna yr kas utt de skärptu uvguskruven för lättu lustbilur och bussar införs obligato riskt frun 1990 urs modeller och för lungu lustbilur och bussur års modeller. Yrkunden härom frumförs i motionerna Jo23 (c) yrkandena 3 och 4. Jo24 (fp) yrkundenu 12 och 13, Jo30 (c) yrkandena 29 och 30, Jo770(vpk) yrkundenu 3 och 4 sumt T66 (vpk) yrkande 35. Som skäl för att tidigarelägga obligatoriet unförs utt åtgärder för utt minska kväveutsläppen och stoftut släppen brådskar. Utskottet får frumhållu alt det är angeläget utt minskuutsläppen till luften frän lastbilar och bussar så långt som möjligt och såsnart som möjligt, mot bukgrund uv de allvarliga miljöeffekterna och denoroväckande utsläppsutvecklingen för vägtrafiken i allmänhet samt lastbilaroch bussar i synnerhet. Något motsatsförhållande föreligger icke i dettahänseende mellan regeringens förslag och motionerna. Som miljöministernframhåller i propositionen måste hänsyn tus till alt del lar attutforma ändamålsenliga reglementen. Strävan bör vara att nå en europeisklösning som innebär att högsta möjliga kravnivåer tillgodoses. De experter somfinns tillgängliga får ett väsentligt merarbete genom att grunderna fördetaljföreskrifterna utformas gemensamt med flera europeiska länder inom den s.k. Slockholmsgrup-pen. Utskottet ansluter sig till regeringens uppläggning uvtidsplanen som i sin tur bygger på statens naturvårdsverks utredning i frågan.Riksdagen bör' således avslå motionerna om utt införu de skärpta bestämmelsernatidigare. Det unfördu irtrtebär utt utskottet även avstyrkermotionerna Jo7l9 (fp) yrkunde ."4. Jo735 (c) yrkunde 4, Jo751 (m) yrkunde 28, Jo873 (fp) yrkande I. T85 (m) yrkande 4 och T95 (c)yrkande 14 vilka i viss ulsträcknirtg får unses tillgodosedda genom propositionen. Utskottet är heller icke berett tillstyrka motion JoS41 (m) med förslag om lättnader från avgasrenings kruven för importerade motorfordon (yrkunde 2) och dispens från uv- guslugen för moiorgasdrivna fordon (yrkande 3). . . Enligtmotion Jo 16 (m) yrkande 11 bör rikta ett tillkännagivan- de tillregeringen om vikten uv kunskaper om avgasreningens betydelse, om JoU1987/88:23 stimulans till avgaskontroll m.m. Utskottet har i sak ingen annan bedöm ning än motionärerna i dessa frågor och utgår från att det i anslutning till införandet av de nya reglerna genomförs informationsprogram till den berörda allmänheten härom. Något särskilt uttalande i frågan ter sig icke behövligt. Enligt motion Jo24 (fp) yrkunde 15 bör avslåförslaget om stöd till köp av dieselfordon som uppfyller kraven. Utskottet har i det föregående avstyrkt m.fl. partiers yrkanden om att tidigarelägga obligatoriska utsläppskrav pålastbilar och bussar. Med hänvisning härtill och då det nu aktuella yrkandetbör ses som ett följdyrkande till förslaget om tidigareläggande av obligatorietavstyrker utskottet mötionsyrkandet. I motion Jo30 (c) yrkas att miljöåtgärder vidtas istadstrafiken genom insatser för alt begränsa irafikiniensilelen, förkollektivtrafiken och genom trufikregleringar (yrkande 28). I motionen yrkasäven på stimulanser till byte av motorer och till kompletterande reningsteknikför bussar och lastfordon (yrkunde 31). Utskottet finner för sin del att motionen i nu berörd delkan anses tillgodosedd genom dels hänvisning till den tidigare omnämndautrednirtg otn trafiken i storstadsområdet som kommer alt tillsättas inomkorloch dels till alt 450 milj. kr. kommer att anslås som stimulans för inköpav nya bussar och lastbilar. Utskottet erinrar om att i sambandmed,den trafikpolitiska propositionen har godkänt ett nytt anslag om totalt.85rnilj. för stimulans till investeringar i lokal och regionalkollektivtrafik som främjar miljö, samordning och, energieffeklivitet. Bl.a.förutses en omfattande ombyggnad av motorerna i större dieselbussar ochtidigarelagd utskrotning av mindre bussar i tätortstrafik (prop. 1987/88:50, s.68, 260, 382, /88:23). I motion Jo30 (c) yrkande 33 yrkas även på en temporärhastighetsbegränsning på vägarna, som återstår fram till dessverkan av den katalytiska avgasreningen slår igenom. Utskottet erinrar om attfrågan om skärpta hastighetsbegränsningar tagits upp i samband med utskottetsbehandling av den trafikpolitiska propositionen (prop. 1987/88:50, JoU 3 y).Utskottet är mot bakgrund härav icke berett att förorda någori åtgärd i linjemed motionärernus yrkunde. Miljö- och energiministern unför bl. a. följande ipropositionen. Delstaten har beslutat att under 1990-talelsförsta hälft skärpa uvguskruven för personbilur. Kraven har i Kalifornientillämpats frivilligt sedan 1983 års modeller. De krav som i kommergälla obligatoriskt fr. o. m. modeller kommer att medföra attulsläppskraven för kväveoxider skärps med drygt 65 7o, jämfört med nu gällandekrav. De kaliforniska avgaskraven skulle medföra en skärpning med ytterligareca 30 7o i förhållande till nu gällande krav. ' har beräknat att motsvarande krav skullemedföra ca mindre utsläpp av kväveoxider från vägtrafiken , om alla 89 Sådana skärptu avgaskrav medför emellertid att JoU 1987/88:23utsläppen av kolmonoxid ökar jämfört med de nya svenska kraven. Man har för deförhållandena sotn rader i bedömt alt kväveoxidulsläppen bör kunnaminskas på bekostnad av ökade utsläpp av kolmonoxid. Det är inte självklart attdetsamma gäller för svenska förhållanden. Kunskaperna om miljöeffekter,kostnader, bränsleförbrukning, tekniska handelshinder m.m. är ännuofullständiga. bör därför utreda olika konsekvenser av sådanakrav. Enligt motion Jo24 (fp) yrkande 17 bör fåi uppdrag att föreslå skärpta avgasnormer för bensinbilar fr. o. m. I motion Jo770 (vpk) yrkande 1 föreslås att Kalifornienkraven införsför personbilar. Utskottet finner för sin del alt motionerna i dessa delartillgodoses genom vud som utluluts i propositionen. Någon ytterligure åtgärdpåkallas icke. Eftermontering av katalysatorer på äldre bilar Miljö- och energiministern erinrar i propositionen om attriksdagen på förslug av jordbruksutskottet uttalat alt möjligheterna bör tastill vara att genom installation av renande tillsatser minska avgaserna påpersonbilar som inte uppfyller avgaskrav (Jou 1985/86:13 och1986/87:7). Efter utredning finner regeringen dock att installation av dylikutrustning dels skulle vara förhållandevis dyrbar i förhållande till denreningseffekt som rimligen kan uppstå, dels även att systemet skulle krävaomfattande arbetsinsatser från myndigheter och tillverkare för att tillfredställade krav som måste ställas på kontroll av såväl utrustningens funktion ochhållbarhet som motorns avgasrelaterade insatser. är antalet bilar, påvilka en tilläggsutrustning kan ge önskad effekt, begränsat till ungeför 600000, eller knappt 20 7o av hela personbilspafken, bl. a. pä grund av att endastvissa bilar kan köras på blyfri bensin. Med hänvisning härtill anser miljö- ochenergiministern det inte motiverat att nu föreslå bidrag till sådanatillsatser. Hon påpekar dock att del inte finns några formella hinder försådana inslullntioner. Den enskilde kun därför själv köpa och installera enkatalysator på sin bil. 1 motionernu Jol8 (c), Jo24 (fp) yrkunde 16, Jo25 (m)yrkunde 13, Jo30 (c) yrkunde 32. Jo7l9 (fp) yrkunde .33. Jo77() (vpk) yrkande2, Jo780 (vpk), Jo864 (c). JoS71 (fp) yrkande 1, T65 (fp) yrkande 2 och T85 (m)yrkandena I och S yrkas på stimulunser till avgasrenande åtgärder pä begagnadebilar. Därvid erinrus om uttalanden i frågan enligt vad som ovananförts. Enligt motion Jo24 bör stödet utgå med . per bil, medunbeloppet i motion TS5 anges till . Utskottet erinrar om att enighet torde föreligga om detönskvärda i att kväveoxidulsläppen minskar. Personbilarnas andel av dessa utsläpp kom mer att minska i och med utt den skärpta avgasreningen kommer att gälla för nya bilar i fortsättningen. Den bilpark som finns kommer dock att under mänga år fortsätta all släppa ut kväveoxider i betydande omfattning. Även om blott en del av dessa bilar kan förses med katalytisk avgasrenirtg och även om denna rening icke kan bli lika effektiv som den som krävs 90 enligtbilavgaslagen för nya bilar, är det enligt utskottets mening angeläget JoU1987/88:23 att de åtgärder vidtas som är möjliga för att nedbringa utsläppen.Med hänsyn härtill finner utskottet att ett stöd med . per bil bör kunnuutgå till bilägure som låter installera reningsutrustning som medför en40-procentig minskning av utsläppen. Regeringen bör låta utfärda regler härför.Utskottet fäster vikt vid att stödmedel endast utgår för anläggningar som visatsig uppfylla rimliga krav enligt ovan. De regler som utfärdas bör dock ickeförbindas med så stora administrativa och tekniska villkor att bilugurnu uvskräcksfrån anskaffande av reningsutrustning. Det bör exempelvis vuru möjligt uttudministreru stimulanserna för eftermontering så, att stödbeloppet utbetalas såsnart bilen med tillsats genomgått besiktning, ev. i samband med den årligabesiktningen hos . Vad ulskollel anfört med anledning avhär berörda motioner bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljö- och energiministern anmäler att nuturvårdsverketbör få i uppdrag att kurtluggu utsläpp av luftförorenande ämnen från flygplan,fartyg, arbetsredskap och truktorer m.m., vilku utgör en betydunde del uvtrunsportsek-torns sumlude utsläpp. I motion Jo 24 (fp) yrkande 19 efterlysesskärpta miljökrav på flygtrafik och sjöfart. Utskottet har , i yttrande (JoU 1987/88:.3y) tilltrafikutskottet haft anledning närmare diskutera utsläppen från flygplan ochfartyg. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet mötionsyrkandet. Utskottetbiträder regeringens mening att frågan bör hänvisas till förkartläggnirtg och utredning. Miljöministern framhåller i propositionen att del på långsikt är viktigt att samhället ger besked sä tidigt som möjligt om framtidakravnivåer för emissioner och beaktar den teknisku utvecklingen.Transportforskningsberedningen arbetar tillsammans medstyrelsen för teknisk utveckling, byggforskningsrådet och medall formulera ett forskningsprogram inom området trafik och miljö. 1 denIrufikpolitisku propositionen föreslås att 100 milj. kr. avsätts förutvecklings-och demonstrationsarbete inom kollektivtrafiken. Anslaget kommeratt utgöra ett komplement till de ordinarie forsknings- och utvecklingsmedlen sotnhandhas av transporlforskningsberedningert. Dertna förstärkning av forsknirtgs-och utvecklirtgsmedlen kommer även främja införandel av miljövänlig teknikinom kollektivtrafiken.