bet · GB01KU15 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändring i vallagen, m.m. (prop. 1987/88:21) Ibetänkandet behandlas proposition 1987/88:21 om ändring i vallagen, m.m. ochtre följdmotioner. Vidare tas upp sex motioner från den allmänna motionstiden1987 vilkar rör skilda regler i vallagen. Utskottet kommer i samband medberedningen av proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre också att behandlavissa motioner rörande vallagen. I anslutning till utskottets föreståendebehandling av proposition 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m. m. tas ocksåvissa motioner rörande vallagen upp. Utskottethar med viss redaktionell ändring godtagit propositionens' lagförslag.Utskottet har med anledning av en följdmotion föreslagit viss ändring ivallagen om reglerna för anmälan om kandidater vid landstingsval samt avstyrktövriga motioner. Utskottet har vidare med begagnande av sin initiativrättföreslagit möjlighet för valprövningsnämnden att delegera vissa enklare ärendentill ordföranden. Tillbetänkandet har fogats sex reservationer och ett särskilt yttrande enligtföljande. Tillhandahållande av valsedlar(m, fp) Utvidgad brevröstning (m, fp) Röstning hos utiandsmyndighet(m, fp) Budröstning genom vårdare (m,fp, c) Valprövningsnämndenssammansättning (fp, vpk) Omval i vissa särskilda fall(m, fp) Särskilt yttrande av (c)beträffande röstning hos utlandsmyndighet. Ipropositionen föreslår regeringen att antar förslag till 1. lag om ändring i vallagen(1972:620), 2. lag om ändring i lagen(1972:794) om kyrkofullmäktigval, 3. lag om brevröstning iFörbundsrepubliken , 4. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 5. lag om ändring i lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter. 1Riksdagen 1987/88. Nr 15 Rättelse: S.l ändringar på raderna 4-6 Propositionenshuvudsakliga innehåll KU 1987/88:15 Ipropositionen föreslås ändrade regler för tilldelning av valsedlar till depolitiska partierna. Ett parti som vid något av de två senaste riksdagsvalenfått av rösterna i hela riket skall få gratis valsedlar till sammaantal som riksdagspartierna samt få sina partimarkerade valsedlar utlagda ivallokalerna. Enligt nuvarande regler är förutsättningen för att få detta attpartiet vid det senaste riksdagsvalet uppnådde detta röstetal. Vidareföreslås att förfarandet med brevröstning i , vilkethar tillämpats vid 1982 och val, skall komma till användning även vid1988 års val. \ Enligt propositionenskall vidare valprövningsnämnden få besluta om omval i den situationen attmindre än hälften av det bestämda antalet landstingsledamöter,kommunfullmäktige eller kyrkofullmäktige har blivit utsedda vid ett val. Slutiigen föreslåsytterligare en del smärre ändringar i vallagstiftningen. Denya reglerna avses träda i kraft för att kunna tillämpas vidvalen . Motioner med anledning av proposition 1987/88:21 1987/88:K7av () vari yrkas att beslutar anta följande förslagtill lag om ändrad lydelse av vallagen 5 kap. 8 §: För att registrerad - - -personer och förval av landstingsledamöter eller kommunfullmäktige minst fyra eller högst tiopersorier, dock att vad nu sagts skall, om landstingskommun eller kommunindelats i flera valkretsar, gälla varje valkrets. Ceitrala valmyndigheten- registreratparti. 1987/88:K8av () vari yrkas att hos regeringen hemställerom förslag till brevröstning som ett komplement till röstningen på svenskabeskickningar och konsulat. 1987/88:K9av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar om sådanändring av 14 kap. 21 § i lagförslaget att skall anmäla tillvalprövningsnämnden om mer än hälften av valsedlarna är ogiltiga, 2. att beslutar att 6kap. 9 § 1 och 2 st. skall ha följande lydelse: Detåligger centrala valmyndigheten att se till att väljarna i lokal där röstningäger rum för varje val har tillgång till valsedlar som försetts med parti- ochvalbeteckning för parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen fått merän en procent av rösterna i hela landet (partimarkerade valsedlar). skall dock beakta partiorganisationens önskemål i dettaavseende. I röstningslokal skall finnas blanketter till valsedlar. Motionerfrånallmänna motionstiden KU1987/88:15 1986/87:K702av tredje vice talman m.fl. (c) vari yrkas att riksdagenbeslutar att vallagen 11 kap. 3 § skall ha lydelse som anges nedan: Väljaresom---- fyllt . Vårdareär den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård avmer varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse följandesätt. Väljaren lägger--- fördem. Vårdare skall ange ivilket vårdnadsförhållande han står till väljaren. Vittne skall---- vara vittne. 1986/87:K704av Hans Nyhage (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag ombrevröstning för svenskar i utlandet i enlighet med vad som anges i motionen. 1986/87:K708av () vari yrkas 1. att beslutar att hosregeringen begära förslag till ändring av vallagen så att den medgerkartellregistrering och kartellbeteckning på valsedel för val till , 2. att beslutar att hosregeringen begära förslag till ändring av vallagens bestämmelser omregistrering av politiskt parti och ändringar i konsekvens med denna, i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1986/87:K709av m.fl. (fp) vari yrkas 2.att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av vallagenbeträffande utlandsröstning att de röstberättigade så långt möjligt fårsäkerhet för att röstmottagningsställen etableras där större grupper röstberättigadebefinner sig. 1986/87:K711av () vari yrkas att beslutar att vallokalerna vid1988 års val skall hållas öppna mellan och 19.00. 1986/87:K713av () vari yrkas att beslutar om ändring avvalprövningsnämndens sammansättning enligt vad som anförs i motionen. Antal anmälda kandidater och vissa partiregistreri ngsfrågor Imotion 1987/88:K7 av () föreslås att bestämmelserna i 5 kap. 8§ vallagen om anmälan av antalet kandidater för val av landstingsledamötereller kommunfullmäktige skall ändras så att antalet sätts till lägst fyra ochhögst tio personer och att detta skall gälla varje valkrets i valkretsindeladkommun. Syftet är att mer än två kandidater skall kunna anmälas per valkrets. Imotionen anförs att den aktuella bestämmelsen fungerar väl utom i landstingsom av kommunaldemokratiska skäl är indelad i KU 1987/88:15 mångavalkretsar, vid det senaste valet 14. Detta innebär att varje parti i principendast kunde anmäla en kandidat per valkrets. Imotion 1986/87:K708 av () föreslås under yrkande 1 att vallagenändras så att den medger kartellregistrering och kartellbeteckning på valsedelför val till . I yrkande 2 föreslås att hos regeringen begärförslag till ändring av vallagens bestämmelser om registrering av politisktparti och valsedelstilldelning. Imotiveringen framläggs förslag till sådana ändringar i vallagens bestämmelseratt samverkan i valkartell skall kunna ske. Vidare anser motionären bl.a. attdet nuvarande kravet för registrering av partibeteckning skall ändras så attantalet röstberättigade medlemmar höjs från nuvarande 1 500 till 3 000 samt attkostnadsfria valsedlar skall tilldelas parti som blivit registrerat enligt deni motionen föreslagna ordningen. Beträffandeanmälan av kandidater gäller följande. För att registrerad partibeteckningskall åtnjuta skydd vid val skall såvitt gäller val av landstingsledamötereller kommunfullmäktige anmälas fyra och högst tjugo kandidater (5 kap. 8 §).Bestämmelsens nuvarande utformning tillkom 1973 (prop. 1973:28, KU 1973:13) dådet högsta antalet ändrades från tio till tjugo för kommunala val. Bakgrundenvar önskemål från centrala valmyndigheten , som överlagt i frågan med enparlamentariskt sammansatt samrådsgrupp om det högre antalet med hänsyn tillförhållandena i landstingskommun med dess 14 valkretsar ochföreliggande önskemål från partiernas sida om att kunna gå ut med ohkavalsedelstyper. Beträffanderegistrering av partibeteckning m.m. är reglerna i korthet följande. Medett parti avses enligt 3 kap. 7 § första stycket regeringsformen varjesammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under en särskildbeteckning. Detta partibegrepp är valtekniskt betingat och ger inte på ettrealistiskt sätt uttryck för den roll de politiska partierna spelar i densvenska folkstyrelsen. Närdet i vallagen (1972:620) meddelas bestämmelser om registrering avpartibeteckning och om anmälan av kandidater till skydd för denna beteckningavses med partier i stället mellan valen aktiva politiska organisationer. Enligt5 kap. 1 § vallagen kan ett parti efter skriftlig ansökan och på vissa villkorfå sin partibeteckning registrerad hos den centrala valmyndigheten, dvs.riksskatteverket, samt anmäla kandidater i valet. Villkoren för att enpartibeteckning skall få registreras framgår av 5 kap. 3 § vallagen. Partibeteckningen skall beståav eller innehålla ord. Partiet får inte utgöra enunderavdelning av en politisk sammanslutning. Om ansökan avser ett parti sominte är representerat i måste den biträdas av ett visst antalröstberättigade medlemmar, 1 500 i hela riket för riksdagsval, 100 ilandstingskommuner för landstingsval och 50 i kommuner för kommunfullmäktigval. Partibeteckningenfår inte kunna antas leda till förväxling med en KU 1987/88:15 beteckning som redan är registrerad eller som med anledning av någon tidigare gjord ansökan kankomma att registreras. Partibeteckningenfår inte heller antas kunna leda till förväxling med en beteckning som för högst avfördes ur registret efter namnbyte. Registreringav en partibeteckning för riksdagsvalet gäller även för landstings- ochkommunfullmäktigvalen i hela riket. Registrering för landstingsval gäller förden landstingskommun som anges i registreringsbeslutet och förkommunfullmäktigvalen i de kommuner som ligger inom landstingskommunen.Registrering för kommunfullmäktigval gäller för den kommun som anges iregistreringsbeslutet. Ettparti som fått sin partibeteckning registrerad måste enligt 5 kap. 5 § vallagenanmäla ett ombud till inom efter det att myndighetenlåtit kungöra registreringen i Post- och . Om partiet inteanmäler ombud skall den registrerade partibeteckningen enligt 5 kap. 5 §vallagen avföras ur registret. Beteckningen skall också strykas ur registret ompartiet begär det eller om partiet inte vid två på varandra följande ordinarieval har anmält några kandidater. Vadgäller den i motion K7 av () upptagna frågan torde detförhålla sig så att de aktuella problemen främst gäller det antal kandidatersom kan anmälas i det största , nämligen landstingmed sina 14 valkretsar. Utskottetdelar motionärens uppfattning att vallagen bör ändras så att det skall varamöjligt för partier att anmäla minst två kandidater per valkrets ilandstingskommun. Däremot anser utskottet av praktiska skäl att det inte ärlämpligt att öka antalet anmälda kandidater för de valkretsindelade kommunerna.Utskottet föreslår att 5 kap. 8 § vallagen ändras så att antalet kandidater somskall anmälas vid landstingsval skall vara lägst 4 och höst 30. Därmed ärmotionen i denna del tillgodosedd. Motionsyrkandet i övrigt avstyrks. Denav utskottet förordade ändringen av vallagen har tagits in i bilaga 1 tilldetta betänkande. () har i motion K708 yrkandena 1 och 2 föreslagit att vallagen ändrasså att den medger kartellregistrering och kartellbeteckning på valsedel för valtill . Vidare föreslås i motionen att reglerna för registrering avpartibeteckning skall ändras. Motionären föreslår här att kravet på antalröstberättigade medlemmar höjs från 1 500 till 3 000 eller att ett parti fåttminst 15 000 röster i hela landet. På dessa grunder skulle registrerade partiererhålla kostnadsfria valsedlar. Utskottetvill erinra om att frågor om registrering av parti behandlats avfolkstyrelsekommittén som föreslagit en modell med förhandsanmälan i ställetför registrering. Förslaget i denna del har lagts fram i proposition 1987/88:22om vissa grundlagsfrågor m.m. Endast parti som anmält sitt deltagande fårenligt propositionen delta i mandatfördelning. De föreslagna ändringarna avsesträda i kraft och således komma att tillämpas först vidvalen . Utskottet har i detta sammanhang tagit upp motiondå den får förutsättas avse förhållandena vid 1988 års 1*1987/88. Under hänvisning tillden pågående beredningen av frågor rörande KU 1987/88:15 registrering avpartibeteckning och anmälningsförfarandet, m.m. anser utskottet att det intefinns skäl att nu ändra vallagen i enlighet med vad som föreslås i motion K708.Detsamma gäller de i motionen upptagna kartellregi-streringsfrågorna.Motionsyrkandena avstyrks. Tillhandahållande av valsedlar m.m. Förslagetinnebär att reglerna om tillhandahållande av valsedlar ändras så att deomfattar partier som vid något av de två senåste valen fått avrösterna i hela landet. gäller kravet det senaste riksdagsvalet. Imotion K9 av m.tl. (fp) föreslås under yrkande 2 att i 6 kap. 9§ införs ett tillägg av den innebörden att centrala valmyndigheten införutläggandet av valsedlar i röstningslokal dock skall beakta partiorganisationensönskemål i detta avseende. Vidare föreslås viss omforrnulering av paragrafen iövrigt. propositionen föreslagna ändringen motiveras bl.a. av det förhållandet attkds, som vid riksdagsval samverkade med under ,beteckningen , utan ändring inte skulle få valsedlar utlagda vid 1988års val. Utskottet har ingen erinran mot propositionens lagförslag på dennapunkt. Vad gäller det i motion K9 av m.fl. (fp) framfördaförslaget att den centrala valmyndigheten skall beakta partiorganisationersönskemål om utläggning av valsedlar anser utskottet att en generell regel pådetta område av praktiska skäl inte bör införas. Det bör hållas i minnet atttillhandahållandet av valsedlar gäller alla de tre valen och det kan uppkommasituationer då man inte vet vilken partiorganisation som skall avgöra frågan.Utgångspunkten bör som vara ett partis deltagande i tidigareriksdagsval. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionsyrkandet. Imotion K711 av () föreslås att vallokalerna skall stänga entimme tidigare än nu och alltså vara öppna mellan och 19.00. Fråganom avkortat öppethållande av vallokaler har inte behandlats avfolkstyrelsekommittén och ej tagits upp i förevarande proposition. Frågan harbehandlats i vid ett flertal tillfällen, då enmotion med förslag om stängning avslogs (KU 1983/84:11) underhänvisning till att stängningstiden ändrades till nuvarande tidpunkt samt att vallagsbestämmelsernanyligen setts över av KU 1987/88:15 vallagskommitté. Röstningsker enligt 8 kap. 1 § på valdagen i vallokalen för det valdistrikt därväljaren är upptagen i röstlängd. Röstberättigad, som på grund av vistelse utomriket eller på annan ort inom riket eller av annat skäl finner sig varaförhindrad att rösta på valldagen i vallokalen får rösta på postanstalt inomriket, eller hos svensk utlandsmyndighet eller på svenskt fartyg i utrikesfart. Dessutom kan enligt särskild lag brevröstning få ske i FörbundsrepublikenTyskland. Somframgått är röstning i vallokal huvudregel enligt den svenska valordningen.Vallokalerna skall enligt 9 kap. 1 § hållas öppna mellan och20.00. Viss avkortning kan dock bestämmas av den centrala valmyndigheten. Utskottetvill betona vikten av att så många som möjligt skall ha praktisk möjlighet attpersonligen avlämna sin röst i vallokal. Stängningstiden ändrades 1979 till 20.00. En ytterligare avkortning på sätt som föreslås i motionenskulle kunna inverka menligt för alla dem som vill rösta på valdagen men somarbetar , t.ex. inom vård- och servicenäringar, lantbruk och vissaindustrier. Under hänvisning till det anförda avstyrks motion K711. Ipropositionen hemställer regeringen att antar förslag till lag ombrevröstning i . Enligt förslaget skall vid 1988 årsval till och till landsting och kommunfullmäktige samt vid extra valoch folkomröstning som infaller röstberättigade som vistas iFörbundsrepubliken få rösta genom att därifrån sända sina valsedlartill valnämnden med posten (brevröstning). Brevröstningen skall gå till på sammasätt som vid valen . Imotion 1987/88:K8 av () yrkas att hos regeringenhemställer om förslag till brevröstning som ett komplement till röstningen påsvenska beskickningar och konsulat. Motionären anför att erfarenheterna fråndet senaste valet visar att tillföriitligheten i brevröstningsförfarandet harökat. Brevröstning bör därför kunna komma till användning i sådana fall då detvisar sig att röstning inte på vanligt sätt kan genomföras vid svenskautlandsmyndigheter i något visst land. För röstberättigade svenska medborgarebosatta eller på resa i utlandet är det ofta svårt att utöva rösträtten. Påmånga håll är avståndet till närmaste konsulat eller beskickning mycket stortoch kommunikationerna så dåliga att det är både tidsödande ochkostnadskrävande att bege sig dit för att rösta. Därför bör KU 1987/88:15brevröstningsmöjligheten införas generellt. Imotion 1986/87: K704 av Hans Nyhage (m) yrkas att hos regeringenbegär förslag om brevröstning för svenskar i utlandet. I motiveringen, som ihuvudsak är densamma som i motion K8, anförs att en förbättrad information frånvalmyndigheterna bör möjliggöra generell brevröstning från utlandet somkomplement till röstning hos utlandsmyndighet. Utskottettillstyrker det framlagda lagförslaget om brevröstning för svenska medborgare iFörbundsrepubliken . Imotionerna K8 av () och K704 av Hans Nyhage (m), föreslåsatt reglerna om brevröstning skall kunna komma till generell användning för desvenskar i utlandet som inte utan svårigheter kan utöva sin rösträtt hos svenskutlandsmyndighet eller särskilt röstmottagningsställe. Fråganom ett vidgat brevröstningsförfarande har övervägts i propositionen. Enligtdepartementschefen är det viktigt att man gör så få undantag som möjligt frånden i gällande huvudregeln, att rösträtten utövas genom personliginställelse, så att man kan upprätthålla de krav på tillförlitlighet som ställspå förfarandet i valen. Brevröstning bör komma till användning bara i sådanaundantagsfall där det visar sig att röstning inte kan genomföras på sedvanligtsätt vid svensk utlandsmyndighet. Ett skäl att inte acceptera brevröstningsförfarandetsom permanent inslag i valordningen är det förhållandevis stora antalet röstersom inte kan godkännas. Det kan nämnas att av rösterna underkändes vid1982 års val. Motsvarande siffra 1985 var 8 Utskottet delar den uppfattning som framförts imotionerna att det är olyckligt att en del svenskar i utlandet av praktiskaskäl, t.ex. stora avstånd till valmyndigheter, har svårt att utöva sinrösträtt. Det är enligt utskottet angeläget att största möjliga ansträngningargörs från svensk sida att underlätta för svenska medborgare att utövarösträtten. Emellertid får de skäl som departementschefen anfört mot envidgning av brevröstningsförfarandet godtas. Utskottet förutsätter att dencentrala valmyndigheten ägnar särskild uppmärksamhet åt valinformationensbetydelse för att minska antalet underkända röster. Under hänvisning till detanförda avstyrks motionerna K8 och K704. Imotion 1986/87:K709 av m.fl. (fp) föreslås att hosregeringen begär förslag till sådan ändring av vallagen beträffandeutlandsröstning att de röstberättigade så långt möjligt får säkerhet för attröstmottagningsställen etableras där större grupper röstberättigade befinnersig. Imotiveringen erinras om att det enligt 10 kap. 7 § vallagen är den centrala KU1987/88:15 valmyndigheten som efter samråd med bestämmerhos vilka utlandsmyndigheter röstning skall äga rum. Enligt motionen är det irealiteten som bestämmer hos vilka beskickningar ochkonsulat röstning lämpligen bör äga rum. Motionärerna anser att det urdemokratisk synpunkt är otillfredsställande att det är ett regeringsorgan somhar ett avgörande inflytande på detta område och ifrågasätter om inte t.ex.valprövningsnämnden eller den centrala valmyndigheten borde besluta i sådanafrågor efter vissa i lag fastställda kriterier. Bestämmelserom röstning hos utlandsmyndighet ges i 10 kap. vallagen. Enligt 7 § skall, närval skall förrättas, centrala valmyndigheten efter samråd medutrikesdepartementet bestämma hos vilka svenska utiandsmyndigheter röstningskall äga rum. Vid val som ej omfattar hela riket får dock den centralavalmyndigheten bestämma att röstning hos svensk utlandsmyndighet ej skall ägarum. Röstning får börja tidigast den tjugofjärde dagen före valdagen och pågåså länge att avgivna valsedlar kan beräknas vara centrala valmyndigheten tillhända senast valdagen. chefbestämmer när och var röstning äger rum hos myndigheten samt kungör tid ochställe för röstningen. Röstmottagare hos utlandsmyndighet är myndighetens chefeller den han utser. Centrala valmyndigheten utfärdar särskilda föreskrifter.Det skall nämnas att 1985 gavs föreskrifter ut och trädde därefter. Folkstyrelsekommitténsom övervägt frågor om förtidsröstning har (s. 165) inte föreslagit ändring inuvarande ordning. Kommittén redovisade att det vid val förekomröstning vid 275 svenska utlandsmyndigheter. Särskild röstmottagning anordnadesockså på ett antal platser som saknar utlandsmyndighet. Särskild röstmottagningbrukar ordnas om tio till femton väljare finns på platsen men omständigheternai det enskilda fallet har, enligt vad som framgår av kommitténs redovisning,medfört att röstmottagning ordnas även när ett mindre antal väljare funnits påplatsen. Vidvalet var drygt 17 000 personer upptagna i den särskilda röstlängden. Nära14 000 giltiga röster avgavs, vilket motsvarar ca 80 procents valdeltagande. Ipartimotion K709 från föreslås i yrkande 2 att vallagen skalländras så att röstberättigade svenskar i utiandet så långt möjHgt får möjlighetatt rösta genom att röstmottagningsställen inrättas där större grupperröstberättigade befinner sig. Utskottet har vidare tagit del av skrivelser frånbl.a. svenska medborgare bosatta i som påtalat behovet av fleraröstmottagningsställen, särskilt i den nordöstra delen i gränslandet motSchweiz. Underberedningen av ärendet har utskottet genom en utfrågning av rättschefen iutrikesdepartementet ambassadör upplysts om attutrikesdepartementets ambition är att så långt möjligt säkerställa utlands- svenskarnasröstningsmöjligheter med beaktande av de regler som gäller i KU 1987/88:15olika länder. Enligt utskottets mening är den i motionen upptagna fråganangelägen. Som framgått av vad utskottet inhämtat har också storaansträngningar gjorts från centrala valmyndighetens och UD:s sida för attgeneröst ordna röstmottagning i en mängd länder även i fall där det gäller ettmindre antal röstberättigade. Mot bakgrund av att den svenska valordningenförutsätter att så många som möjligt också i praktiken skall ha reellaförutsättningar att utöva rösträtten är detta tillfredsställande. Emellertidmåste man i sammanhanget även beakta de regler som gäller i olika länder. ISchweiz är röstning över huvud taget inte möjlig. I gäller denordningen att endast brevröstning får förekomma. Enligt vad som uppgivits får iFrankrike röstning endast ske hos svensk ambassad eller konsulat. Utskottet anser det angeläget att utrikesdepartementetliksom aktivt verkar för att säkerställa svenska medborgares rösträttoch utgår från att kontakter tas i syfte att om möjligt öka förutsättningarnaför svensk röstning även i sådana länder som inte erbjuderdessa, möjligheter. Utskottet anser det emellertid inte erforderligt att somföreslås i motionen förorda ändring i vallagstiftningen på denna punkt.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I motion 1986/87:K702 av tredje vice talman m. fl. (c) föreslås att antar ny lydelse av 11 kap. 3 §vallagen. Innebörden i förslaget är att det i paragrafen görs ett tillägg avden innebörden att vid budröstning genom vårdare vårdaren skall "ange ivilket vårdnadsförhållande" han står till väljaren. I motiveringen anförs att nuvarande ordning inte ärtillfredsställande. Risken för fusk och otillbörlig påverkan är för stor medgällande regler, vilket ett antal överklaganden visat. Att man vid spriddatillfällen brukar se till någon eller ge hjälp i speciella frågor kan inteanses grunda något vårdnadsförhållande. Gränsen bör gå vid de insatser somnormalt görs t. ex. av en hemsamarit (hemvårdsbiträde). Vårdnadsförhållandetbör kunna styrkas inför röstmottagaren och anges på valsedelsförsändelsen.