bet · GB01UbU31 · 1987-12-31 00:00:00 — Dettabör med bifall fill motion 1987/88:Ub7 yrkande 2 och med anledning avmofionerna 1987/88:Ub9 yrkande 7, 1987/88:Ub 12 yrkande 2 och 1987/88: Ub246yrkande 29 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 9 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 9.beträffande försök med samrrianhållen treårig utbildningstid föryrkesutbildning att med bifalltill motion 1987/88: Ub7 yrkande 2 och med anledning av mofionerna 1987/88:Ub9yrkande 7, I987/88:Ubl2 yrkande 2 och 1987/88: Ub246 yrkande 29 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Försök med sammanhållentreårig utbildningstid för yrkesutbildning (mom. 9) KersfinKeen och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Utskottet 36 vill" och slutar med"yrkande 29" bort ha följande lydelse: UbU 1987/88:31 Utskottetanser att studierna på de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan börorganiseras så att etappavgångar blir möjliga för de elever som t. ex. ärskoltrötta och vill lämna skolan för att fä ett arbete. Eleverna skall därförha rätt till gymnasieutbildning men .också ha möjlighet att lämnagymnasieskolan med avgångsbetyg . Eftersom avgångsbetyget utgörsav ett kompetensbevis med angivande av genomgångna och godkända moduler ikaraktärsämnena bör det ge arbetsgivarna fillräcklig information om elevensyrkeskompetens. Dettabör riksdagen-med bifall till motionerna 1987/88: Ub9 yrkande 7-och 1987/88:Ub246 yrkande 29 och med anledning av motionerna 1987/88:Ub7 yrkande 2 och1987/88:Ub 12 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 9 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 9.beträffande försök med sammanhållen treårig utbildningstid för yrkesutbildning att med bifalltill motionerna 1987/88: Ub9 yrkande 7 och 1987/88: Ub246 yrkande 29 och medanledning av motionerna 1987/88:Ub7 yrkande 2 och 1987/88:Ubl2 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Treårig vårdutbildning (mom. 10) BirgittaRydle (m), (), (m), () ochCarl-Johan () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "" och slutar med "yrkande I" bort ha följande lydelse: Utskottetvill understryka vikten av att utbildningen för vårdpersonal förlängs och attden allmänna kunskapsnivån inom vårdlinjen i gymnasieskolan höjs. Nya metoderoch ny teknik inom vårdområdet kräver goda kunskaper i naturvetenskapligaämnen. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att genom en förlängningav den gymnasiala vårdutbildningen ge möjlighet till ökade inslag avteoretiska ämnen, såsom matematik, teknik, data, ekonomi och etik. Oftautgör vårdlinjen grund för sjuksköterskeutbildning på högskolenivå. Harsjuksköterskeeleverna inte tillräckligt goda baskunskaper från gymnasieskolanär risken stor att de söker sig bort från vårdområdet, eftersom de blir osäkrai sin yrkesroll. anfört bör med bifall till motionerna 1987/88: Ub808yrkande 1 och 1987/88: Ub814 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 10. beträffande treårig vårdutbildning att med bifall till motionerna 1987/88: Ub808 yrkande 1 och 1987/88: Ub814 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 37 8.Läriingsutbildning (mom. 11) UbU 1987/88:31 BirgittaRydle (m), (), (m), () ochCarl-Johan () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla den traditionella lärlingsutbildningens betydelse förrekryteringen av personal till vissa hantverksyrken. Lärlingsutbildningen ärnumera en reguljär studieväg i gymnasieskolan och fungerar enligt utskottetsuppfattning bra. Läriingsutbildning ger nämligen förutsättningar för enlångtgående individuell anpassning. I anslutning till en reformeradyrkesutbildning i gymnasieskolan bör även den nuvarande läriingsutbild-ningenutvecklas. Det är därvid angeläget att man i försöksverksamheten prövar olikamodeller i vad avser studiet av vissa allmänna ämnen. Enligt utskottetsuppfattning bör t.ex. såväl gymnasieskolan som vuxenutbildning kunnaerbjuda lärlingen viss undervisning i allmänna ämnen i form av intensivkurserunder , då läriingen är helt friställd från sin arbetsplats. Dettabör med bifall till motionerna 1987/88: Ub7 yrkande 3, 1987/88:Ub246yrkande 34, 1987/88:Ub368 yrkande 4 och 1987/88:400. yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande lärUngsutbUdning att med bifalltill motionerna 1987/88:Ub7 yrkande 3, 1987/88: Ub246 yrkande 34, 1987/88: Ub368 yrkande 4 och 1987/88: Ub400 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Elevernas arbetsrättsliga ställning vidarbetsplatsförlagd utbildning (mom. 13) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Huvudprincipeni" och pä s. 18 slutar med "arbetsplatsförlagd utbildning" bortha följande lydelse: Dennuvarande lärlingsutbildningen bör enligt utskottets uppfattning vara förebildför elevernas arbetsrättsliga ställning vid arbetsplatsförlagd utbildning. Detinnebär att eleven är anställd vid det företag eller den institution somupplåter sin arbetsplats för skolans verksamhet. Utskottetanser att det finns flera fördelar i ett anställningsförhållande. Som anställdkommer eleven att klarare få uppleva de formella och informella regler somgäller på en arbetsplats. Vidare är ansvarsförhållandet reglerat, ochmöjligheterna för eleven att få fortsatt anställning torde öka. Då verksamhetenär förlagd till skolan gäller självfallet elevstatus. anfört bör med bifall till motion 1987/88: Ub7 yrkande 7, med anledning av motion 1987/88:Ubl2 yrkande 4 och med 38 avslag på motion 1987/88:Ub6 yrkande 9 som sin mening ge regeringen till UbU 1987/88:31 känna. delsatt moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 13.beträffande elevernas arbetsrättsliga ställning vid arbetsplatsförlagdutbddning att med bifalltill motion 1987/88: Ub7 yrkande 7, med anledning av motion 1987/88: Ubl2yrkande 4 och med avslag på proposifion 1987/88:102 samt motion 1987/88:Ub6yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tim- och kursplaner för linjer i försöksverksamheten(mom. 15) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att de allmänna ämnena skall ha en anknytningtill yrkesinriktningen och studeras i den omfattning som yrkeskompetensenkräver. I konsekvens därmed kan inte en timplan vara enhetlig för samtligayrkesinriktade linjer som regeringsförslaget innebär. I stället bör timplanenvara flexibel. Likaså bör den gymnasiala utbildningen pä de yrkesinriktadestudievägarna organiseras så att elever, som vill ändra ett tidigareutbildningsval eller som vill vidga den uppnådda kompetensen, skall hamöjlighet till kompletterande utbildning. Dettabör med bifall till motion 1987/88: Ub7 yrkande 5 och med anledningav motion 1987/88:Ubl2 yrkande 7 som sin mening ge regeringen fill känna. delsatt moment 15 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 15.beträffande tim- och kursplaner för linjer i försöksverksamheten att med bifalltill motion 1987/88: Ub7 yrkande 5 och med anledning av motion 1987/88:Ubl2yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Matematik som obligatoriskt ämne i timplan förförsökslinje (mom. 16) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att ett viktigt syfte med en reformerad yrkesutbildning måste vara att den ska ge möjlighet till vidare studier efter gymnasieskolan. Så är tyvärr inte fallet . Inte niinst mot bakgrund av den sociala snedrekryteringen till högre studier måste arbetar klassens och de lägre tjänstemannaskiktens barn ges ökade möjligheter till 39 Utskottetkan, bl.a. mot den bakgrunden, inte acceptera UbU 1987/88:31 förslaget ommatematik som tillvalsämne. Det är av största vikt att ha kunskaper imatematik, då informationsteknologin och automatiseringen av yrkesarbetet gårfram med stormsteg. Matematik bör enligt utskottets mening vara ettobfigatoriskt ämne i yrkesutbildningen. (/e/iatt.moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 16.beträffande matematik som obligatoriskt ämne i timplan för försökslinje att med bifallfill motionerna 1987/88: Ub6 yrkande 6 och 1987/88:Ubll yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Modulindelade kursplaner i allmänna ämnen (mom. 20) KersfinKeen och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att även de allmänna ämnena skall kunnastuderas i modulform. För elever med svårigheter och för skoltrötta eleverinnebär en modulindelning av samfiiga ämnen att studierna kan genomföras ietapper och varvas med annan verksamhet under skolans ansvar. Många eleverskulle säkert vara mer motiverade för studier i allmänna ämnen vid en senaretidpunkt i utbildningen. Utskottet är medvetet om att det finns pedagogiskaskäl som talar emot en sådan ordning men anser ändå att möjligheten bör finnas,om den innebär att en ung människa väljer att utbilda sig framför att avståfrån utbildning. anfört bör med bifall till motion 1987/88: Ub9 yrkande 5som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 20 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 20.beträffande modulindelade kursplaner i allmänna ämnen att med bifalltill motion 1987/88: Ub9 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Kompetensbevis i karaktärsämne (mom. 21) BirgittaRydle, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.23 böljar med "Utskottet ansluter" och slutar med "yrkande4" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att karaktärsämnet bör be-tygsgraderas. Det ärenligt utskottets uppfattning av stort värde, inte minst för arbetsgivarna, attbetyget kan ge information om graden av skicklighet i yrkeskunnandet.Bedömningen godkänd eller icke godkänd är mot bakgrund av denna uppfattningalltför grov. Dettabör med bifall till motion 1987/88:Ub7 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 21 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: UbU 1987/88:31 21..beträffande kompelensbevis i karaktärsämne att med bifall tillmotion 1987/88: Ub7 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Jämställdhetsfrågorna i kursplanerna (mom. 23) KerstinKeen och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Utskottet vill"och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Beträffandesträvandena till en förbättrad jämställdhet inom de yrkesinriktade studievägardär flickor är i minoritet framhåller föredragande statsrådet att det ärangeläget att uppmärksamma undervisningens uppläggning och arbetsorganisation.Utskottet instämmer i statsrådets uttalande men vill dessutom uppmärksammabehovet av att också förändra själva grunden för undervisningen ocharbetsorganisationen, nämligen kursplanerna. Jämställdhetsaspekterna bör därförsärskilt beaktas vid det kursplanearbete som pågår inom SÖ. Detta börriksdagen med bifall till motion 1987/88: Ub9 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 23 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 23. beträffandejämställdhetsfrågorna i kursplanerna att med bifall till motion 1987/88: Ub9 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Gymnasieskolans Studievägsstruktur m. m. (mom. 24) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 24 böljar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 6" bort ha följandelydelse: Utskottetförordar i likhet med motionärerna en studievägsstruktur i gymnasieskolan somär klart målinriktad. När det gäller den yrkesinriktade delen av gymnasieskolanbör studievägarna preciseras och kopplas till olika yrken på arbetsmarknaden.För att skapa sä stor motivafion som möjligt hos eleverna bör karaktärsämnetflyttas fram till början av studierna. Utskottet anser mot denna bakgrund atten breddad utbildningsstruktur inte är motiverad i vad gäller gymnasieskolansutbildning. anfört bör med bifall till motion 1987/88:Ub7 yrkande 6 somsin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 24. beträffandegymnasieskolans studievägsstruktur m.m. att med bifallfill motion 1987/88: Ub7 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 16.Konsumtionslinjen i gymnasieskolan (mom. 27) UbU1987/88:31 KerstinKeen och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Beträffandekonsumtionslinjens" och slutar med "och 1987/88: Ub397" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att konsumtionslinjen bör förändras och kompletteras. Den främsta orsakentill den kritik som framförts mot linjen är dess brist på anknytning tillarbetsmarknaden och avsaknaden av praktik. Utskottet har erfarit att försök,som syftat till en mera yrkesorienterad utbildning, har bedrivits i Stockholmskommun i anslutning till utvecklandet av vissa s. k. LA-kurser (lokaltarbetsmarknadsanknutna kurser). Erfarenheterna av detta försök bör kunnatillföras det utredningsarbete som aviseras i propositionen beträffande bl. Utskottet anser att detta utredningsarbete bör bedrivas såsnabbt att en konsumtionsutbildning i nya former kan erbjudas eleverna igymnasieskolan /90. Dettabör med bifall till motion 1987/88: Ub9 yrkande 4 och med anledningav mofionerna 1987/88:Ub2I6, 1987/88:Ub246 yrkande 28, l987/88:Ub305 yrkande 3samt 1987/88:Ub397 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 27. beträffande konsumtionslinjen i gymnasieskolan attriksdagen med bifall till motion 1987/88: Ub9 yrkande 4 och med anledning avmotionerna 1987/88:Ub216, 1987/88: Ub246 yrkande 28, 1987/88:Ub305 yrkande 3samt 1987/88:Ub397 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Konsumtionslinjen i gymnasieskolan (mom. 27) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 böljar med "Beträffandekonsumtionslinjens" och slutar med "och 1987/88:Ub397" bort haföljande lydelse: Utskottetvill framhålla att hemteknisk utbildning och annan konsumtionsutbildning harevi lång tradition i det svenska utbildningsväsendet. Det finns i dagfortfarande skickliga lärare och välutrustade lokaler för denna utbildning ibåde primärkommunerna och landstingskommunerna. Mot denna bakgrund avvisarutskottet det förslag som framfördes av ÖGY om nedläggning avkonsumtionslinjen. I stället anser utskottet att SÖ:s förslag ianslagsframställningen för /89 om en sammanslagning avkonsumtionslinjen och sociala linjen är väl motiverat. Genom en sådansammanslagning skapas en studieväg som är studieförberedande och som har inslagav kost- och konsumentkunskap. Utskottet vill vidare påpeka att en linje avdetta slag är viktig för elever som har svårt att välja mellan yrkesinriktadeoch studieförberedande studievägar. Detta bör medbifall till motionerna 1987/88: Ub216 och 42 1987/88:Ub305yrkande 3 samt med anledning av motionerna 1987/88:Ub9 UbU 1987/88:31yrkande 4, 1987/88: Ub246 yrkande 28 och 1987/88: Ub397 som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 27 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 27. beträffande konsumtionslinjen igymnasieskolan att med bifall till motionerna 1987/88:Ub2l6 och1987/88: Ub305 yrkande 3 samt med anledning av motionerna 1987/88:Ub9 yrkande4, 1987/88: Ub246 yrkande 28 och 1987/88: Ub397 som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört. Specialkurser inom konsumtionsområdet (mom. 28) (), (), (m),(), (), () och MarianneAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "yrkande 6"bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att vissa landstingskommunalagymnasieskolor och lanthushållsskolor, förutom att de bedriver utbildning,förvaltar ett kulturarv genom att föra kunskaper vidare inom det textila ochhemtekniska området. De har ofta god kontakt med bygdens kulturella sammanslutningaroch därmed med dess traditioner. Med hänsyn till det ökade intresset förkostfrågor bör dessa skolor bibehållas och utvecklas. Deras utbildningsutbudkan anpassas efter de regionala förutsättningarna och även bli en resurs frånregionalpolitisk synpunkt. Utskottet vill även peka pä värdet av att utbildningen viddessa skolor sker i internatform. Detta fostrar eleverna till att ta ansvar ochvisa hänsyn. För många ungdomar, för vilka den vanliga gymnasieskolan inte ären passande skolform, kan studier vid en sådan skola vara ett lämpligtalternafiv. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna 1987/88:Ub218 yrkande 2, 1987/88:Ub232 delvis och l987/88:Ub305 yrkande6 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 28 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 28. beträffande specialkurser inomkoitsumtionsområdet att med bifall fill motionerna 1987/88:Ub218yrkande 2, 1987/88:Ub232 delvis och 1987/88:Ub305 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Elever med studiesvårigheter (mom. 29) KerstinKeen och (båda fp) anser dels attden del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Utskottet vill"och slutar med "och 8" bort ha följande lydelse: 43 Detstela linjesystemet i gymnasieskolan har medfört att det varit nöd- UbU1987/88:31 vändigt att bygga upp ungdomsuppföljning och ungdomscentra i kommunerna.Verksamheten fungerar i många fall tillfredsställande, men den har i många fallockså kommit att förknippas med ungdomsproblem i allmänhet och isolerats frånutbildningssystemet i övrigt. Detta är enligt utskottets uppfattning enolycklig utveckling, eftersom den ojämförligt största delen av ungdomarna inomungdomsuppföljningen framför allt är obestämda i sitt yrkes- och utbildningsvaloch behöver ett mycket flexibelt utbildningsprogram. Dessa problem, som haruppmärksammats av riksrevisipnsver-ket, har också föranlett föredragande statsrådetatt i budgetpropositionen förorda en översyn av ungdomsuppföljningen. Utskottetanser att den aviserade översynen bör syfta till att resurserna för kommunernas uppföljningsansvar samordnas med resurserna för gym nasieskolan. Därmed bör verksamheten i gymnasieskolan för de skoltrötta eller yrkesobestämda eleverna kunna bli mera flexibel och bättre tillgodose deras behov. I ett sådant mera flexibelt system bör varje elev kunna erbjudas en individuellt anpassad introduktionskurs, där moduler från flera olika yrkesutbildningar ingår. Detta bör kunna ge eleven ett bättre under lag för det slutliga studie- och yrkesvalet. Vad utskottet här anfört bör med bifall till mofion 1987/88;Ub9 yrkandena 6 och 8 som sin meningge regeringen till känna. . '' dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:. 29. beträffande elever med studiesvårigheter attriksdagen med bifall till motion 1987/88: Ub9 yrkandena 6 och 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Intagning till gymnasieskolan av underrepresenterat köntill viss försökslinje (mom. 22) BirgittaRydle, och (alla m) anför: Detär angeläget att jämställdheten ökar i det svenska samhället. Vi kan emellertidinte acceptera könskvotering sorh en metod för att nå ökad jämställdhet mellankönen. Könskvoteringär, enligt vår mening, ingen lämplig metod för att nä verklig jämställdhet.Kvotering kan i stället leda till att kvinnor och män inte bedöms efter sammamåttstock. Skall kvinnor eller män genom sin utbildning kunna vinna inträde päyrkesområden, som traditionellt domineras av det motsatta könet, måste de göradet med förvissningen att de är minst lika dugliga som sina studiekamrater. Denbästa vägen för att nä jämställdhet mellan könen är därför att påverkautvecklingen genom information och utbildning i underliggande delar avskolsystemet och i samhället i övrigt. NorstedtsTryckeri, 1988 44