bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Möjlighetenfinns att det på lång sikt kan uppstå ett ringa antal cancerfall till följd avdet radioakliva nedfallet, men eftersom den nu begärda studien inte kan förväntasvisa pä några som helst effekter, och då tillgängliga medel kan användas merändamålsenligt avstyrks motion Jo26 yrkande 15. En motsvarande studie bland kringboende vidkärnkraftverken för att utröna den kontinuerliga lågdossträlningens effekteruppges inle heller kunna redovisa några användbara resultat, och sådanaundersökningar prioriteras därför inte . Utskottet avstyrker meddel anförda även motion Jo26 yrkande 16. Sammanfattningsvis anför miljö- och energiministernföljande. bör verka för att rekommendationerna frånBrundtlandkommissionen om en hållbar och bärkraftig utveckling genomsyrararbetet i alla internationella organisationer för miljö- och utvecklingsfrågor. bör verka för att de FN-organ och andrainternationella organisationer som ägnar sig ål inlernationellt samarbete inomområden såsom t. ex. transport, industri, energi och jordbruk tar ett direktansvar för miljöhänsynen i sina beslut. bör som ett led i en aktiv svensk miljöpolitikverka för att samarbetet mellan EFTA och EG på miljöområdet stärks. Sverigebör verka för alt miljösamarbetet i och intensifieras. De bilaterala förbindelserna på miljöområdet utvecklassnabbt. Intresset för svenskt kunnande ökar, vilket utgör en god grund för ökadsvensk export av varor och tjänster på miljöområdet. Ett internationellt miljöieknikinstitut inrättas med syfteatt främja forskning, utveckling och spridning av miljöteknik. Kontakter pä det icke-mellanstatligu plunet bör uppmuntrasför att stödja del internutionella förhandlingsarbetet. Detinternationella miljösamarbetets omfattning och utveckling JoU 1987/88:23 Miljö- och energiministern framhåller som nödvändigt attalla länder gemensamt söker bemästra de regionala och globala miljöproblemensåsom ökenspridningen, avvecklingen av de tropiska och subtropiska skogarna,kemikaliehanteringen och nedbrytningen av ozonskiktet. Del anses vara avyttersta vikt att det internationella miljösamarbetet på dessa områden bedrivseffektivt och målinriktat. dellagande i samarbetet kring dessa frågorär grundat pä vårt ansvar för den globala miljön som vi som ett av världensmest gynnade länder solidariskt måste utöva. 1 andra frågor, t. ex. vad gällerluft- och havsföroreningarna, grundas agerande även på nödvändighetenav att kunna uppnå nationella miljömål. Summunfuliningsvis sugs utt det löpunde internutionellamiljösamarbetet är av betydande omfattning. deltar aktivt i flertaletsammanhang och som en av de ledande och initiativtagandenationerna. Vid sidan av det mellanslatliga miljösamarbetet bedrivsett omfattande internationellt miljösamarbete av bl. a. ideella organisationer,folkrörelser, nuringslivsorganisutioner och vetenskapliga institutioner. Del internationella mellanslatliga'miljösamarbetet har enrelativt kort historia. Först omkring tillskapades permanenta, internationellafora. Så inrättades t. ex. en miljökommitté inom och året därpåtillskapades en miljökommitté inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE).Den första mellanslatliga institutionen med global räckvidd blev FN:smiljöprogram () som inrättades genom beslut av år1972. institutionaliserades även det nordiska miljösamarbetet underNordiska ministerrådet. Flertalet viktiga konventioner om skydd för den marinamiljön, för åtgärder mot luftföroreningar och om skydd av flora och fauna ärockså i huvudsak tillkomna . Flera av de tillkomna internationellafördragen fick karaktären uv ramkonventioner. Det är först under 198()-talelsom principåtagandena i dessa konventioner hur fåll en mer konkret form genombindande ålugunden om kvuntilutivt preciserade åtgärder i syfte att minskabelastningen på ekosystemet. Denna utveckling av det internationella miljösamarbetetinnebär att deltagandet har blivit alltmer krävande. Det påkallar enlångtgående samordning mellan miljöministerier och berörda inressenter iviktiga ekonomiska sektorer som har ansvar för all genomföra de internationelltbindande åtagandena. Den omorganisation som genomfördes i och med all miljö-och inrättades och fick en samordnandeoch pådrivande roll har gett en god bus för del internutionellaagerandet. De internationella organisationer som skapats förmiljösamarbetet har vissu strukturella svagheter vilku medför tröghet i urbetet. Visserligen hur till uppgift utt inom FN-systemet tu initiutiv till miljöfrämjande åtgärder men det har i praktiken inle visat sig möjligt att annat än i begränsad utsträckning öva inflytunde pu utformningen uv progrummet. I organisutioner som , ECE och även inom har miljökommittéerna sturkt begränsade möjligheter alt verka för ett önskvärt 22 miljöhänsynstagandei de sidoordnade seklorkommittéerna. nellaliksom i de nationella organisulionernu urbetur miljökommiltéernu JoU1987/88:23 som seklororgun vilket begränsur derus möjligheter utt påverkaorganisationernas program. har därför en viktig uppgift att aktivtverka för att de kommittéer i skilda internationella organisationer som haransvar för tunga ekonomiska sektorer sumverknr med miljökommiltéernu och larhänsyn till miljön vid utformningen uv sina rekommendationer och beslut. I denundun och i linje med de tunkegängur som präglur rupporlen frånVärlds-kommissionen för miljö och utveckling, den s. k.Brundllundkommissio-nen, hur t. ex. tugit initiutiv till en konferensmellan de europeiska transportministrurna (CEMT) och påministernivå. har även tagit initiativ till ett möte mellan de nordiskamiljöministrarna och transportministrarna att hållas före OECD-mölet. I lEAverkur sedun tillbuku för utt miljöuspekternu blir viktigainslag i medlemsländernas energipolitik. Miljö- och energiministern konstuterurutt dettu synsätt nu har vunnit ökat gensvar. Krav på ett intensifierat deltagande frän svensk sida idel internationella miljövårdsarbetet framförs i motion Jo719 (fp) yrkande 1.Centerpartiet unser i motion Jo30 yrkunde 12 alt genom bl. a.Världsnaturunio-nen måste delta aktivt i den internationella naturvården.Enligt kommittémotionen Jo767 (c) bör en starkare markering av såväl behovetav konkreta åtgärder som beaktande uv miljöaspekterna på den allmanna samhällsutvecklingenprägla inriktningen av det internationella miljöarbetet (yrkande 2). 1 yrkande3 begärs en översyn av internationella miljöbevakning. I tvåpartimotioner från vpk betonas vikten av internationellt samarbete för utträddu nuturresurserna (Jo26 yrkande 3) och av roll som initiativtagarepä nordiskt och internationellt plan till miljöförbättringar och samarbete föratt uppnå globala lösningar på miljöproblemen (JoS.39). Som nya initiativ i det internationella miljöarbetetföreslår i motion Jo30 anordnande av internationellamiljöteknikmässor för spridande av kunskap om den mest effektiva miljötekniken(yrkande 18), beviljande av exportkreditgarantier även för export avmiljöteknik (yrkande 19) sumt utnämnunde av miljöatlachéer vid strategisktviktiga ambassader (yrkunde 20). Enligt tre motioner - Jo30 (c) yrkunde 13, Jo719 (fp)yrkande 9 och Jo720 (c) yrkande 5 - bör skyddas genom att förklarassom internationell nalurpark (nutionulpurk). 1 tukt med ökude kunskaper otn såväl de globulu som deregionala miljöproblemen frumstår det internationella miljösamarbetet somalltmer centralt. Svenska ansträngningar är här inte bara nödvändiga för att viskall kunnu uppnå de nutionella miljömålen; sotn ett av världens mest gynnadeländer måste vi solidariskt ta vår del uv unsvuret för den globulu miljön. Ilikhet med miljö- och energiministern kun utskottet konstatera att här framstårsom en uv de ledunde nulionernu på mångu områden. Dennu JoU 1987/88:23 positionmåste emellertid inte huru upprätthullus ulun även förstärkus. Av miljö- ochenergiministerns redogörelse för och syn på deltugunde i detinternutionellu miljösumarbetet framgår att från svensk sida stora ansträngningargörs och komnier utt görus för utt uppfyllu dessa ambitioner. Utskottet är intefrämmande för de särskildu svårigheter som inom vissu orgun möter i urbetet påett inte baru önskvärt utun också nödvändigt hänsvnstugunde till miljön. Dengrundsyn som beskrivs i propositionen och de initiutiv sotn redovisus där tordeemellertid kunnu bidru till utt miljöuspekternu starkure genomsyruräven dessu organ. Sammanfattningsvis kun utskottet konstatera att de initiativoch den inriktning av roll inom det internationella miljösamarbetetsom föreläggs i propositionen för alt i internalionellu summunhungSverige i ökad utsträckning kan bidru till en frumsynl hushållning mednaturresurserna och till en djupare insikt och bättre omsorg otn miljön. Meddel anförda finner utskottet syftet med motionerna Jo26 yrkunde 3. Jo30yrkundena 2 och 12, Jo715 yrkande 1. Jo767 yrkundenu 2 och 3 och JoS39 i alltväsentligt tillgodosett. Motionerna bör sålundu lämnas utan åtgärd. Yrkanden motsvarande yrkande 18 i motion Jo30 om svenskainitiativ till internationella miljöleknikmässor har tidigare ochsenast under förra avslagits av . Utskottet har vid sinbehandling framhållit utt det i förstu hund bör ankomma på näringslivet att tainitiativ till sådana massor (JoU 1986/87:6 s. 6). Utskottet finner inteanledning att inta en unnun ståndpunkt i frågan och avstyrker på dengrunden motionen i denna del. Frågan om exportkredilgarantier vid export äv miljöteknik- Jo30 yrkande 19 - har i annat sammanhang varit föremål förriksdagens behandling. avstyrkte ett liknande yrkande ochkonstaterade sammanfattningsvis dels att nuvarande regler för statligt stöd iform av exportkredilgarantier givelvis omfattar även miljöteknik, dels att ettavsteg från gällande riktlinjer genom en mer generös tillämpning med ökatrisktu-gunde inle skulle kunnu godlus med hänsyn till bl. a. internutionelluutuganden. ansåg slutligen att det alltjämt finns starka skälför en restriktiv inställning i frågan, i all synnerhet som del torde finnasgodu förutsättningar för en ökad svensk export av miljöteknik inom ramen för denuvurunde systemen för exporlfinansiering. Näringsutskoltet avstyrkte motionenpå den grunden (NU 1987/88:24 s.lO). finner ingen uniedningtill annan bedömning än näringsutskoltet och avstyrker därför motion Jo30yrkande 19. Krav på utnämnunde uv miljöatlachéer vid strategisktviktiga ambassader framförs i motion Jo30 yrkande 20. Enligt vad utskotteterfarit har inom företagits en utredning avutlandsbevakningen på miljöområdet och en ny instruktion utfärdats som syftartill en förstärkt miljöbevakning. Utskottet som förutsätter att bevakningenvid svenska utlandsmyndigheter även i fortsättningen sker med uppmärksamhet ochskicklighet - unser härigenom syftet med motion Jo30 yrkande 20 i väsentligdel tillgodosett och uvstyrker på den grunden motionen. ugerunde för utt få Anturktis förklarat sominternationell natur park eller nationalpark har och senast hösten1987 144 varitföremål för behandling. Utskottets inställning till yrkanden JoU 1987/88:23 motsvarandemotionerna Jo30 yrkande 13, Jo719 yrkande 9 och Jo720 yrkande 5har varit i stort sett positiv. Utskottet har emellertid avstyrkt motionernamed konstaterandet all nuvarande fördragssystem fungerar väl och attmöjligheterna till utvidgat samarbete pä grund av detta system är godu (JoU 1987/88:5 s. 16). Utskottet saknar anledning att frångå sin tidigarebedömning och avstyrker således motionerna Jo30 yrkande 13, ' Jo719yrkande 9 och Jo720 yrkande 5. Enligt propositionen bör nu verka för altBrundtlandkommissionens rapport och FN-resolutionens innehåll blir vägledandeför del internationella miljösamarbetet och genomsyrar arbetet i allainternationella organisationer. I sammanhanget kan nämnas alt en rådgivandereferensgrupp för globala miljöfrågor har tillsatts med uppgift att medverkavid utformningen av svenska ståndpunkter och initiativ i det internationellamiljösamarbetet. I detta arbete bör nära samverka med övriga nordiskaländer. På norskt initiativ har en nordisk ledningsgrupp på statssekreterarnivåtillsatts för att leda och samordna nordiska insatser i berörda internationellaorganisationer. En princip i det nordiska samarbetet är att man i första handbör ta fasta pu följande huvudpunkter i den nämnda FN-resolutionen och frånnordiskt håll arbeta för att de förvekligas: uppmana debeslutsfattande församlingarna inom FN-systemets organisationer att reviderainriktningen av program, budgetar och aktiviteter i syfte att främja en hållbaroch bärkraftig utveckling och därvid ta hänsyn till Brundtlandkommissionensanalys och rekommendationer, uppmana de multinationella biståndsorganen ochfinansorganen att engagera sig för en varaktigt hållbar utveckling i enlighetmed mottagarländernas egna prioriteringar. Den förstnämnda huvudpunkteninnebär i praktiken för och andra länders del att det internationellamiljösamarbetet inte längre bör och kan begränsas till de internationellaorganisationer som i första hand har tillskapats för samarbete om miljöfrågor.Vissa av såsom UNIDO, FAO, och blir minst likaviktiga som när del gäller att inom FN-systemet främja miljöhänsynen ochen hållbar och bärkraftig utveckling. De länder - till vilka hör - somser det som angeläget att verka för rekommendationeratt angripa miljöproblemen vid källan och i preventivt syfte måste göra storaansträngningar att samordna sitt uppträdande i å ena sidan ,å andra sidan berörda fackorgan. Den andra huvudpunkten har redan i viss mån beaktats avSverige i och med statsmakternas beslut att ange en framsynt hushållning mednaturresurserna och omsorgen om miljön som ett femte mål för det svenskautvecklingssamarbetet. I FN-resolutionen inbjuds regeringarna att stödja ochengagera sig i uppföljningsåtgärder för alt förverkliga Brundtlandkommissionensolika rekommendationergenom att arrangera nationella, regionala och globala j45 Kl 1987/88. Vid generalförsamling föreslog attöverväga frågan JoU 1987/88:23 om en undru globul otn denmänskligu miljön och förklarude sig berett utt stå som värd för ensådan konferens. Den norska regeringen har inbjudit ECE-länderna till enregional uppföljningskonferens och hemställt om ett nära nordisktsamarbete i förberedelserna för dennu konferens. Dennu hemställun har frånsvensk sida besvarats positivt. De nordisku lundernu hur också erbjudit sig att stödjaregionala konferenser i , där dessa får lillfälle att diskuteraBrundtlandkommissionens rapport och dess konsekvenser. Slutligen plunerur Velenskupsukudemien ett internutionelltseminarium otn miljö och säkerhet . Bl.a. kommer alt belysas desäkerhetspolitiska uspekternu på de storu miljöproblemen, en frågu som ocksåberörs UV . Tre motioner - sumtligu (c) - behundlurBrundtlundkommissionens rup-port. Enligt purtiniotionernu Jo30 yrkunde 2 ochJo767 yrkunde 4 bör kommissionens förslug läggus till grund för skapandet av enuthållig utveckling och för den strategi för vårt internutionella agerande sommåste uturbetus. Den svensku regeringen bör enligt motion Jo38 yrkande 1 bättrean vud sotn sker tu konsekvenserna uv den epokgörunde nya inriktning aviniljötänkundet sotn rupporlen innebur. 1 linje med vud utskottet unfört ovun (s. om densvensku synen på det internationella miljösumarbetet och den aktiva roll som idetta sammanhang bör viiru unsluter sig utskottet till de synpunkterfrån miljö- och energiministern som framförts på Brundtlundkommissionensrapport. Utskottet unsluter sig även till de ställningstaganden och till devidtagna och uviserude åtgärder som redovrsuts i propositionen. Utskottet villi sammunhunget erinru om miljö- och energiministerns redogörelse för det nyunordisku sutnurbetsptogrum på miljöområdet som är under uturbetande och sombuserus på bl. u. de principer som presenlerus i Brundtlandkommissionensrapport (se ovan). Vad utskottet här unfört tillgodoser enligt utskottetsmening motionernu Jo30 yrkande 2, Jo38 yrkunde 1 och Jo767 yrkunde 4 vilkusåledes bör lämnus utun åtgärd. Miljö- och energiministern konstuterur inledningsvis allmiljösamarbetet i utvecklas snabbt. Inom EG har samarbetet påmiljöområdet successivt förstärkts sedun det inleddes i börjun uv 1970-tulet.Den höjda ambitionsnivån har bl. a. kommit till uttryck i den s. k. europeiskaenhetsakten, som trädde i kraft ar 1987 och genom vilken bl. a. målsättningenalt förbättra miljön uttryckligen läggs till i Romfördragel. Något formellt miljösamarbete mellan EFTA-länderna harhittills inte förekommit. Luxemburgdeklarutionen om ett närmare sam- 14: arbetemellun EG och EFTA nämner dock uttryckligen miljöfrågor som ett lämpligtsumarbetsområde. Vid del möte med samtliga EFTA:s och EG:s miljöministraroch den JoU 1987/88:23 kommissionsledumot som ansvarar för miljöfrågor inom EGsom ägde rum i Noordwijk i antogs en deklarationom närmare sumurbete. Beslut fultades om ett förbättrat informationsutbyte mellanmedlemsländerna och om regelbundna möten. Mötet medför förutsättningar attförstärka samarbetet genom de konsultationsförfaranden som har utvecklats, ochSverige har fått ökade möjligheter att på ett tidigt stadium framföra synpunkerpå planerade åtgärder och därigenom få ökat gehör. Bl.a. kommer frågor omluflburna föroreningar, klimatförändringar och föroreningar att ges högprioritet. Beslut fattades om ett förbättrat informationsutbyte mellanländerna. har t. ex. fält tämligen vittgåendemöjligheter att ta initiativ till ett vidgat samarbete med EFTA-länderna. k. vitboken frän 1985, som inom EG syftar till alt fram till år 1992avskaffa ett stort antal hinder för fri rörlighet för varor, tjänster ochmänniskor återfinns även fleru åtgärder inom miljöområdet. För ull förberedu vårt land för ett utvidgatmiljösamarbete i har en speciell EG-beredningsgrupp för miljöfrågorupprättats. Dess syfte är att dels förbereda uppföljningen av Noordwijkmöiet,dels bevaka vitboksarbetet. Miljö- och energiministern räknar med attEuropafrågorna kommer all bli alltmer betydelsefulla framöver och anser somsärskilt viktigt att man inom departement och myndigheter aktivt följer arbeteti EG. Ett omfattande arbete med de västeuropeiska länderna ägerdessutom rum inom ramen för organisationer såsom och . Detta samarbeteframhålls som värdefullt och bör intensifieras. Miljösamarbetet inom ECE anses som särskilt betydelsefullteftersom ECE är ett alleuropeiskt samarbetsorgan där även de östeuropeiskastaterna deltar. Inom ramen för uppföljningsmötet med konferensen om säkerhetoch samarbete i (ESK) har de nordiska länderna lagt fram förslag i syfteatt intensifiera det europeiska miljösumarbetet. 1 moderata samlingspartiets partimotioner Jo25 och Jo751betonas starku beroende uv EG på miljöområdet och nödvändigheten av ett in tensifierat samarbete med Gemenskapen. Ett vidgat västeuropeiskt sam arbete framhålls som en trolig förutsättning för ett fördjupat samarbete med på detta område. Genom sumordnade västeuropeiska insatser i form av tekniköverföring, kreditöverenskommelser m.m. kan lösningen på öststuternus miljöproblem underlältus. bör i uktuellu fora verka för utt sådanu överenskommelser kommer till stånd (yrkundena 17 resp. I). Behovet av närusamarbete mellan och dess grannländer för att skupa ekologisk säkerhet och god livsmiljö framhålls i motion Jo31 (c) yrkunde 1. Enligt partimolion Jo767 skulle genom bildundel uv ett Miljö-EUREKA det europeiska sumarbetet pä miljöområdet främjus och åtgärder för att minsku luftföroreningurna utvecklas och stimuleras (yrkunde 23). Ulskotlelsöverväganden JoU 1987/88:23 Utskottet delur i ullt väsentligt de synpunkter på deteuropeisku miljö-suinurbetet som frumförs i molionernu Jo25 yrkunde 17, Jo31yrkunde 1 och Jo751 yrkunde 1. Mot bukgrund uv den utförligu redogörelse förpågående urbete inom oliku internutionellu orgunisalioner liksom förregeringens initiativ på området som presenterats i propositionen kan utskottetmed tillfredsställelse konstatera att man från sida har intensifieratsina unslrängningur i oliku internutionellu summunhung. Dettu gäller inte minstdet europeisku miljösumurbetel. Utskottet vill emellertid också hänvisu tillvud som unfördes i sumbund med utskottets yllrande över proposition 1987/88:66otn och den västeuropeiska integrationen. Utskottet uttulude då utt -inom ruinen för ett ökande inlernutionelltsamarbete -mun dock från svensk sidubör slå vukt om de resultat som uppnåtts i det nutionelluniiljövardsurbetel. Utskottet utgick också från att en harmonisering på detinternutionella området inte får utgöra hinder mot eri fortsult högumbitionsnivå i vårt eget miljövårdsurbete (JoU 1987/88:2y s. 5). Vud utskottetsålundu unfört tillgodoser enligt utskottets mening i ullt väsentligt syftetmed motionernu. Mot den bakgrunden avstyrks molionernu Jo25 yrkunde 17. Jo31yrkunde 1 och Jo751 yrkunde 1. Frågun om inrättunde av ett Miljö-EUREKA har vid fleratidigare tillfällen och senust vurit föremål för utskottetsställningstagande. Utskottet delade då den oro sotn frumfördes i motionen överkoldioxidutsläppens omfutlning och instämde även i det storu behov uveuropeiskt sumurbete som föreligger på miljöområdet (JoU 1986/87:19 s. 27). Utskottetsinställning är härvidlag oförundrad, men liksom då vill utskotlet hänvisusåväl till de sumurbetsprojekt på både nordisk och europeisk grund som pugur puområdet som till de orgunisatorisku förutsättningar för ett utvidgat sumurbetesom redun nu existerur. Motion Jo767 yrkunde 23 bör därför lämnus utun åtgärd. De nordisku lundernu hur sedan början av 1970-talelsamarbetat aktivt om miljöfrågor dels bilateralt, dels genoni ett formaliseratsamarbete inom ramen för . De nordiska länderna haringått bindande avtal otn miljösamurbete i form av det ändradeHelsingforsavla-let och en bindande miljöskyddskonvention Som trädde i kraft år1976. Konventionen föreskriver bl. a. att vid prövning av miljöfarligverksamhet skall en störning som sådan verksamhet medför eller kan medföra i enunnun fördrugsslulunde stut likställus med störning i det egnu lundet. Prioriterade områden för samarbete har under senare årvarit luft- och havsföroreningar och kemikalieanvändningen. De nordiskaländerna avsätter var för sig betydande resurser för miljövård. Nordisktsamarbete syftar bl. a. till ull samordna dessa resurser genoni arbetsfördelningoch utbyte av erfarenheter på en lång rad centrala miljöområden. Ett nytt nordiskt sumurbetsprogrum på miljöområdet hållerför närvurande pä utt uturbetus. Det uvses vuru mer långsiktigt ochprincipiellt än tidigureprogrum och buserus bl. a. på de principer som är presenterade i hurministerrådet vidure beslutut utt tu fram en nordisk plun mot huvsför- JoU 1987/88:23 oreningur. De nordisku ländernu urbetur i ökud utsträckningtillsammans pu det internutionellu miljöområdet. Genom formellu och informellusumråd och oftu genom ett sumlat ugerunde kun de nordisku länderna spela en pådrivanderoll och ta till vara gemensamma intressen. Miljö- ochenergiministern fäster stor vikt vid dettu urbetssätt och förutsätter attstörsta möjliga nordiska samarbete eftersträvas även i forsältningen. 1 partimotion Jo24 framförs i yrkande 3 kravpå konsultationer inom ramen för den nordiska miljöskyddskonventionen med denregering som slår i begrepp all ge tillstånd till sådan miljöslörandeverksamhet som bedöms ha en betydande inverkan på svenskt territorium. Ävenkrav på ' åtgärder mot redan tillåtna utsläpp bör övervägas. bör imotsvarande män vara lyhört för krav från grannländerna. Miljöslörande verksumhel drabbar såväl frånomvärlden som från övriga nordiska länder. De nordiska länderna har emellertiden tradition av samarbete på fleru oliku sumhullsområden. Som miljö- ochenergiministern unför pågår även inom miljöområdet ett aktivt sumurbeteländernu emellun. Det nordisku sumurbetsprogrum som ur under uturbetande liksombeslutet om en nordisk plan mot havsföroreningar bör enligt utskottet medföraall detta sainarbete i en nära framlid blir än mer utvecklat och konkret. 1uvvuktun pä resultutet uv detta arbete bör enligt utskottets mening, motionJo24 yrkande 3 inte medföra någon åtgärd. Miljö- och energiministern konstaterar att det bilateralasamarbetet på miljöområdet är omfattande.