bet · GB01KU32 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa grundlagsfrågor (prop. 1987/88:22 delvis) I betänkandet behandlas de delar av propositionen om vissagrundlagsfrågor . som rör författningen och valsystemet..Propositionen byggerpå folkstyrelsekommitténs huvudbetänkande. Förutom yrkanden i följdmotionernasom hör till dessa delar av propositionen behandlar utskottet i betänkandet ettfemtiotal yrkanden i motioner som väckts under de allmänna motionstiderna 1987och 1988. Utskottet tillstyrker propositionen utom såvitt gällerförslaget om krav på förhandsanmälan till de allmänna valen. Motionskrav på merlikvärdig behandling av de politiska partierna när det gäller valserviceföranleder ett förslag om en mindre justering i vallagen och etttillkännagivande till regeringen. I övrigt avstyrks samtliga motioner. Reservationer har avgetts i följande frågor: 1. Negativföreningsrätt (m, fp, c) 2. Reformer på grundlagsområdet, omfattandemandatperiodens längd och den gemensamma valdagen, folkomröstningar, klararegrundlagsregler, personval, upplösningsrätten (c) 3. Valsamverkan mellanpartier (c) 4. Fyraprocentsspärren (vpk) 5. Personval (fp) 6. Tidpunkten förkyrkofullmäktigval (m) 7. Folkomröstningar (m, fp) 8. Förstärktlagprövningsrätt (m) 9. Införande av författningsdomstol (m) 10. Statligtpartistöd (fp, c, vpk) 11. Grundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträtt(m, fp, c) 12. Svenska medborgares rösträtt i och FörbundsrepublikenTyskland (m, fp, c) 13. sammansättning (fp, vpk) Ipropositionen hemställer regeringen att antar förslagen till 1. lag om ändringi regeringsformen, såvitt nu är i fråga, 2. lag om ändringi vallagen (1972:620), 3. lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, 4. lagom ändring ilagen (1987:000) om brevröstning i , 5. lag om ändringi folkomröstningslagen (1979:369), 6. lagom ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Beträffande lagförslagen hänvisas till propositionen. ändring i regeringsformen som behandlas avser 3 kap. 7 §och 8 kap. 15 §. 1 1987/88. Motionerna ku 1987/88:32 Följdmotioner till proposition 1987/88:22 1987/88:K10 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angåendemöjlighet för minoritet att begära folkomröstning, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag om sådan ändring i lagen om statligt stöd tillpolitiska partier att alla partier som har rätt till kostnadsfria valsedlarockså skulle ha rätt till ett pardstöd motsvarande ett hushållsut-skick. 1987/88:K11 av () vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag till lagom ändring av regerings formen vad avser 3 kap. 7 §, 2. att antar det till motionen fogade förslagetvad avser regeringsformens 3 kap. 7 §, 8 § samt 9 §, 4. attriksdagen avslår förslaget till lag om ändring av vallagen, 5. att avslår förslaget till lag om ändringi lagen om kyrkofull mäktigval, ' 6. attriksdagen avslår förslaget till lag om ändring i lagen om statligt stöd tillpolitiska partier, 7. att riksdagensom. sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändradriksdagsordning, vallag och lag om kyrkofullmäktigval, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skildavaldagar och fyraåriga mandatperioder. 1987/88:K12 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av vallagen så att enregistrerad symbol får förekomma tillsammans med partiets namnbeteckning påvalsedeln. 1987/88:K13 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om slopandeav fyraprocents-spärren vid val till , 3. att beslutar avslå propositionens förslagtill ändring av bl.a. vallagen och regeringsfprmen 3 kap. 7 §, om förhandsanmälan av partier inför val. 1987/88:K15 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande kyrlcovalens föriäggning till den gemensamma valdagen. 1987/88:K17 av tredje vice talman . (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsattreformverksamhet på författningsområdet samt om inriktningen av dennareformverksamhet i enlighet med vad som angetts i motionen. 2. att riksdagenavslår förslaget om förhandsanmälan av partier inför val. Motionerväckta under den allmänna motionstiden KU1987/88:32 1986/87:K201av tredje vice talman m.fl. (c) vari yrkas att riksdagenbeslutar att regeringsformen 3 kap. 2 § skall ha den lydelse som anges imotionen. 1986/87:K203av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringen begärförslag om slopande av fyraprocentsspärren vid val till . 1986/87:K205av () vari yrkas . 1.att begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning meduppgift att utreda och värdera förekomsten av korporativism i förhållande tillstatsskickets grunder. 1986/87:K206av m.fl. (m) vari yrkas 7.att hos regeringen begär utredning om förstärkning av domstolarnaslagprövningsrätt i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. attriksdagen uttalar att fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- och kommunalval bör införas, 10. attriksdagen uttalar att en kyrkans valdag bör införas i enlighet med vad som anförts i motionen, , 14.att uttalar att rådgivande folkomröstningar skall kunna äga rum påsåväl riks- som kommunalnivå i enlighet med vad som i motionen anförts, 16.att hos regeringen begär utredning om införandet av enförfattningsdomstol i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:K207av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar att hos regeringenbegära utredning av frågan om förstärkt grundlagsskydd.för den enskildesställning i förhållande till organisationerna samt av frågan om korporativatendenser i det svenska samhället. 1986/87:K212av m.fl. (fp) vari yrkas att hos regeringen begärförslag .till åtgärder för att belysa de korporativa tendenserna i vårtsamhälle. 1986/87:K224av () vari yrkas att hos regeringen begär utredningom beslutande folkomröstning i enlighet med vad som ovan anförts. 1986/87:K227 av () vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till förändringar av grundlagen så att åtskilda valdagar och fyraåriga mandatperioder införs, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära grundlagsförslag i syfte attersätta nuvarande mandatfördelningsspärr vid val till med ett KU1987/88:32 intrappningssystem enligt vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till ändring av grundlagen i syfteatt skydda rösträtten för svenska medborgare bosatta utomlands i enlighet medvad som anförts i motionen, 4. att riksdagenbeslutar att hos regeringen bejgära förslag till inrättande avförfattningsdomstol i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87:K230 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendefyraåriga mandatperioder och skilda valdagar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen dll känna vad som i motionen anförts ommöjligheter till personval till . 1986/87:K231 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om en förbättring av denkonstitutionella kontrollen enligt de riktlinjer som angivits i motionen. 1986/87:K234 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om utlandssvenskars rösträtt. 1986/87:K306 av i (m) vari yrkas attriksdagen måtte föreslå styrelsen för att i desspågående verksamhet med "riksdagsforskning" beakta de i motionenredovisade problemställningarna. 1986/87:K506 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om en lag som ger tjänstemän rättatt vägra fatta beslut, då konsekvenserna av en lagtillämphing uppenbarligenstrider mot lagstiftarens intentioner. 1986/87: K606 av och () vari yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring i lagenomkyrkofullmäk-tigval så att tryckta valsedlar tillhandahålls vid poströstningtill kyrkofullmäktige, 1986/87:K613 av m:f|. (fp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om skilda valdagar. 1986/87:K706 av LahjaExnerm.fi. (s) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan förändring av vallagen att geografiska namn och ortsnamn inte får användas i en partibeteckning som står på valsedeln vid allmänna val. ' 1986/87:K707 av och () vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivallagen att kandidat ej sätts upp på valsedel mot sin vilja. 1986/87:K708 av () vari yrkas 3. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till ändring av lagen om statligt stöd till politiska partier ienlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87:K709 av BengtWesterberg m.fl. (fp) vari.yrkas KU 1987/88:32 1.att beslutar om sådan ändring i 3 kap. 2 § regeringsformen attrösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller någongång har varit bosatt i riket, Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1987/88:K20Tavtredje vice talman m.fl. (c) vari yrkas att beslutaratt 3 kap. 2 § regeringsformen skall ha följande lydelse: 2 § Rösträtt vid valtill tillkomrner svensk rnédborgare som är eller varitbosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagenhar ej rösträtt. 1987/88:K202av m.fl. (m) vari yrkas 6. attriksdagen beslutar ändra 11 kap. 14 § regeringsformen i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att hos regeringenbegär utredning om införandet av en författningdomstol i enlighet,med vad som imotionen anförts, 8. att hos regeringenbegär förslag till ändring i regeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten, 9. att uttalar attfyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- och kommunalval börinföras, 10. attriksdagen uttalar att en kyrkans valdag bör införas i enlighet med vad som anförts i motionen, 15.att hos regeringen begär utredning om rådgivande folkomröstningar påsåväl riks- som nivå i enlighet med vad som i . motionen anförts. 1987/88:K204av och i (m) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring i grundlagen för att säkerställa dennegativa föreningsrätten. 1987/88:K205av m.fl. (c) vari yrkas att hos regeringen begär enutredning av frågan om förstärkt grundlagsskydd för den enskildes ställning iförhållande till organisationerna samt av frågan om korporativa tendenser i detsvenska samhället. 1987/88:K213av () vari yrkas att hos regeringen begär enutredning om införandet av en författningsdomstol i enlighet méd vad somanförts i motionen. 1987/88:K215av m.fl. (m) vari yrkas 1.att hos regeringen begär förslag till ändring i regeringsformen föratt säkerställa den negativa föreningsrätten. 1987/88:K217av m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar om ändring avvalprövningsnämndens sammansättning så att alla partier i garanterasplats i nämnden. 1987/88:K219av () vari yrkas att hos regeringen begär utredningom beslutande folkomröstning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:K220av () vari yrkas att hos U 1987/88:32regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att föreslå inrättandeav ett konstitutionellt råd. 1987/88:K222 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att rösträtt vid val till bör tillkomma ävensvenska medborgare som är bosatta i utlandet. 1987/88:K225 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändringar i grundlagen så att åtskildavaldagar och fyraåriga mandatperioder införs, 2. att riksdagenhos regeringen begär grundlagsförslag i syfte att ersätta nuvarandemandatfördelningsspärr vid val till med intrappningssystem enligtvad som anförts i motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av grundlagen i syfte att skyddarösträtten för svenska medborgare bosatta utomlands i enlighet med vad somanförts i motionen, . 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till inrättande av författningsdomstol i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1987/88: K226 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en större översyn av vissa grundlagsfrågorenligt de riktlinjer som anges i motionen. 1987/88:K504 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om en lag som ger offentliga tjänstemän rätt attvägra att fatta beslut, då konsekvenserna av en lagtillämpning uppenbartstrider mot lagstiftarens intentioner. 1987/88:K703 av tredje vice talmanm.fl.(c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförtsom svenska medborgares röstning i ochFörbundsrepubliken . 1987/88 :K708 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om valsamverkan, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generellakriterier för politiska partier för likabehandling vid valservice införallmänna val, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag dll ändring av lagen om statligt stöd tillpolitiska partier i enlighet med vad sorn anförts i motionen. I detta betänkande behandlas frågor rörande författningenoch valsystemet som aktualiserats i proposition 1987/88:22 om vissagrundlagsfrågor, i följdmotioner till denna och i motioner väckta iinder deallmänna motionstiderna 1987 och 1988. I fyra motioner som framlagts , nämligen 1987/88:K201, K202 yrkande 6, K217 och K222, finnsyrkanden om grundlagsändring. Enligt 8 kap. 15 § regeringsformen skall förflytamellan den tidpunkt då ärende om grundlagsändring första gången KU 1987/88:32anmäldes i kammaren och valet, såvida inte genom beslut,som fattas senast vid ärendets beredning och varom minst fem sjättedelar avledamöterna förenar sig, medger undantag härifrån. Tidsfristen för väckande avgrundlagsärende som kan behandlas under innevarande valperiod gick ut den 18november 1987. Utskottet har emellertid - med begagnande av undantagsregeln iRF 8:15 - medgett att de fyra angivna motionerna behandlas trots att de väcktsefter tidsfristens utgång. Utskottet har tidigare behandlat den i propositionenupptagna frågan om offentliga utskottsutfrågningar (KU 1987/88:18). Återståendedelar av propositionen rör riksdagsarbetet och bereds inomutskottet med sikte på att framläggas . Propositionen byggerpå folkstyrelsekommitténs huvudbetänkande (SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkor, Organisationernas roll och den negativa föreningsrätten Kommittén hade i uppdrag att göra en bred analys avfolkstyrelsens villkor i dagens och morgondagens samhälle. I denna analys komkommittén bl.a. in på frågan om organisationernas roll. Kommittén förklaradedärvid att grundlagberedningens uttalande att organisationerna "fördjupardemokratin" genom att verka som opinionsbildare vid sidan av partiernaalltjämt gällde. varnade den för de faror för folkstyrelsen som kanligga i ett stort inflytande för organisationerna över den offentligabeslutsprocessen. En del utvecklingstendenser gav anledning till viss oro ochmotiverade enligt kommittén fortsatt uppmärksamhet från statsmakternas sida.Staten borde dock iaktta stor varsamhet när det gäller lagreglering avpartiernas och organisationernas verksamhet med hänsyn till åsiktsbildningensfrihet. I propositionen understryks dessa uppfattningar. I tre motioner väckta under allmänna motionstiden ochi en motion från allmänna motionstiden tas frågan om organisationernasroll upp. I motion 1986/87:K205, yrkande 1 av () ställs fråganom inte organisationerna erhållit en maktställning som rent faktiskt går längreän vad som är förenligt med regeringsformens stadgande att den offentligamakten utgår från folket. Enligt motionen bör regeringen tillsätta énparlarrientarisk utredning med uppgift att utreda och värdera förekomsten avkorporativism i förhållande till statsskickets grunder. Även i motion1986/87:K207 (c) begärs en utredning av de korporativa tendenserna i detsvenska samhället. En likalydande motion 1987/88:K205 har väckts . I motion 1986/87:K212 (fp) analyseras förhållandet mellansärintressen och allmänintressen i det svenska samhället. Motionärerna menaratt maktbalansen rubbats till förmån för de organiserade särintressena. Balansenmåste återställas för att värna den politiska jämlikheten, den samhälleli- gaeffektiviteten och den individuella integriteten. En rad åtgärder föreslåsi KU 1987/88:32 syfte att minska de korporativa tendenserna i samhället.Motionen utmynnar i ett förslag till hemställan hos regeringen om åtgärder för attbelysa dessa tendenser, bl.a. genom forsknings- och utredningsverksamhet. Fem motioner tar upp den negativa föreningsrätten, dvs.rätten för den enskilde att stå utanför en förening eller organisation. Imotionerna 1987/88:K202 yrkande 8 (m), K204 av och i (m) och K215 yrkande 1 av m.fl. (m) begärsförslag till ändring i regeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten. Liknande önskemål framförs i de ovan angivna likalydandemotionerna 1986/87:K207 och 1987/88:K205(c). Utredningen om maktfördelning och demokrati i ,maktutredningen, tillsattes . Uppdraget går ut på att söka besvarabl.a. följande frågor: Vilka är de viktigaste maktresurserna i vårt samhälle?Vilken betydelse har dessa resurser på skilda samhällsområden? Hur är defördelade inom näringslivet, organisationerna, den offentliga sektorn ochopinionsbildningen? Vilka möjligheter har medborgarna att, enskilt eller igrupp, påverka sina levnadsvillkor? Frågan om organisationernas ställning kommer in i flera avde delundersökningar som ingår men särskilt i projektet och deorganiserade intressena. Detta projekt påbörjades redan före maktutredningenstillsättande och finansieras av som en friståendestudie. I enlighet med de rekommendationer som ges i maktutredningens direktivhar ett samarbete inletts med projektet. Inom projektet genomförs fem olikadelstudier. De första tre riktar uppmärksamheten mot olika led av beslutsprocessen:problemformuleringen, det parlamentariska beslutsfattandet ochverkställighetsfasen. Den fjärde studerar sambandet mellan organisatorisk formoch politisk jämlikhet mellan könen. Den femte undersöker de organiseradeintressenas roll i termer av de personer som företräder dem. Betoningen liggerpå ledarrekrytering och ledarinteraktion. Frågorna om organisationernas roll och den negativaföreningsrätten har varit föremål för behandling vid åtskilligatidigare tillfällen. Beträffande den förstnämnda frågan har hänvisats till detställningstagande som gjordes i samband med grundlagsreformen och somåtergivits ovan. Frågan om den negativa föreningsrätten var föremål fördiskussion i samband med reform av regeringsformens rättighetskapitel(prop. 1975/ 76:209, KU 56). Det konstaterades därvid att ett rättighetsskyddför att bli bindande gentemot lagstiftaren måste ges grundlagsform, medan detdäremot för att skydda medborgarnas rättigheter mot angrepp från andraenskilda i de flesta fall bl.a. i fräga om den negativa föreningsrätten skulle,vara tillräckligt att lösa frågan genom vanlig lag. Detta ställningstagande harupprepats av utskottet, (KU 1987/88:9). De tre borgeriigapartierna har reserverat sig. I likhet med kommittén anser utskottet attorganisationerna har en viktig roll att spela som opinionsbildare. Kommitténsvarning för de faror som kan ligga i ett stort inflytande för organisationernaär emellertid också motiverad. Det forskningsarbete som bedrivs inom ramen förmaktutredningen bör kunna utvisa i vilken riktning utvecklingen går när detgäller organisationernas inflytande. Någon ytterligare utredning av denna frågaär enligt utskottets uppfattning inte påkallad. De motioner varidetta begärs avstyrks följaktligen. Beträffande frågan om grundlagsreglering av den negativaföreningsrätten vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande. En fråga som kommittén ägnade stor uppmärksamhet gällderiksdagens ställning. Kommittén pekade framför allt på den försvagning somdenna undergått i den politiska debatten. För medborgarinflytandet ochkontakten mellan medborgare och valda var det enligt kommittén viktigt attstärka som ett aktuellt politiskt forum. Detta kunde ske genom anordnandeav särskilda aktualitetsdebatter, förändringar i frågeinstitutet, ändrade debattregler,införande av offentliga utskottsutfrågningar m.m. Kommittén underströk ocksåbehovet av förbättrade arbetsförhållanden för riksdagsledamöterna i olikaavseenden, genom bättre arbetsplanering och ökad kansli- och biträdeshjälp. I propositionen framhålls att ställning somcentralt politiskt forum inte endast beror på arbetsformer utanfrämst är en spegling av vilken betydelse verksamhet i.praktikenhäri den politiska beslutsprocessen. Enligt justitieministern måste man vara påvakt mot eventuella tendenser till en utveckling som skulle innebära att riksdagensställning försvagas. Enligt centermotionen 1987/88:K17 (yrk. 1 delvis) börreformarbetet på grundlagsområdet fortsätta. Behovet av klara grundlagsreglerbetonas. Oklarheter bör tas upp till förnyade överväganden för att åstadkommaskrivningar som inte kan föranleda oenighet om innebörden. Exempel påtolkningsfrågor som bör tas upp är innebörden av egendomsskyddet, distinktionenmellan avgifter och skatter, retroaktiviteten i beskattningen, fördelningen avnormgivningsmakten mellan riksdag, regering och underlydande myndigheter. normgivning och kontrollmakt är ett par av deämnen som enligt motion 1987/88:K226 av () en nygrundlagsutredning bör få i uppdrag att behandla. Beträffandenormgivningsmakten bör utredningen undersöka om den nya grundlagsregleringenbidragit till "dagens situation med övermått av normer och byråkratisktkrångel". gällerkontrollmakten föreslås utredningen bl.a. få pröva om skall KU1987/88:32 ges ett starkare inflytande över den statligarationaliseringsverksamheten och förvaltningsrevisionen. Andra frågor som dentilltänkta utredningen bör få behandla är finansmakten, beskattningsmakten ochstyrningen av förvaltningen. kontroll tas upp i motion1987/88:K220 av (). roll börförändras och ett konstitutionellt råd inrättas. Detta bör bestå av någraframstående jurister som utreder ärendena och avger ett rådgivande utlåtandeöver utredningsmaterialet från konstitutionell synpunkt. Materialet överlämnasdärefter till utskottet, som gör den slutliga bedömningen. Frågan om riksdagsledamöternas rekrytering behandlas imotion 1986/ 87:K306 av i (m). Enligt motionen bör detgöras en analys av valbarhetsreglernas historiska utveckling och konsekvensernai fråga om relationerna mellan å ena sidan väljarkårens och å den andra dessparlamentariska företrädares utbildning och yrkestillhörighet. hade i uppdrag att övervägaförutsättningarna för en författningsreform med syfte att förbättrafolkstyrelsens villkor. Genom kommittéarbetet och beredningen av kommitténsbetänkande har klarlagts att det endast i begränsade avseenden var möjligt attuppnå den enighet som är förutsättningen för en grundlagsreform. Kommitténsarbete var mest framgångsrikt när det gälidé frågan om ställning ocharbetsformer. Som redan framgått har ett av de konkreta förslag som framläggsi propositionen på dessa områden redan behandlats och godkänts av ,nämligen förslaget om offentliga utskottsutfrågningar (KU 1987/88:18). Övrigaförslag har hänskjutits till utskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor ochkommer att redovisas . Det övergripande syftet med dessa förslag är attstärka ställning i den politiska processen. Frågan om en ny grundlagsutredning tas upp i motionerna1987/88:K17 och K226. Enligt utskottet ter det sig inte meningsfullt att såsnart efter folkstyrelsekommitténs avslutande tillsätta en ny utredning medsamma breda syfte. I motion 1987/88:K220 behandlas konstitutionsutskottetskontroll. Det föreslås inrättande av ett konstitutionellt råd vars utredningskulle föregå bedömning av de olikagranskningsärendena. Utskottet har beslutat att frågan om arbetsformerna förkonstitutionsutskottets granskning, som tas upp i motion KIO (fp), skallhänskjutas till utskottets arbetsgrupp för vidare beredning. Denna beredningskall omfatta sambandet mellan kontrollmakt och arbetsformeri övrigt. Det förslag som väcks i motion K220 är emellertid ingenarbetsformsfråga utan innebär en ingripande och principiellt betydelsefullförändring av granskningsarbetets organisation. Enligt utskottets uppfattningfinns ingen anledning att överväga en sådan förändring.Motionen avstyrks.