bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — Motionärerna framhåller att de senaste årens insatser har tärt framför allt på kommunernas objektre- ' serv, somnu sägs vara alltför liten. Kommunernas ekonomi begränsar dock AU1987/88:11 möjligheterna att bygga upp en ny reserv av angelägnabyggnadsprojekt. På grund av samhällsintresset är det rimligt att statsbidragges för projektering av lämplig objektreserv. Såsom utskottet även redogjort för slopadesprojekteringsbidraget av statsfinansiella skäl och medhänsyn till att det bedömdes ha en begränsad betydelse för projekteringsverksamheten.Härtill kommer att om ett objekt antas till beredskapsarbete fårprojekteringskostnaden räknas in bland de kostnader för vilka statsbidragutgår. Med hänvisning fill det anförda samt mot bakgrund av ambitionen atthålla nere de offentliga utgifterna avstyrker utskottet motion A254 i dennadel. I samma motion föreslås vidare åtgärdspaket med lämpligaberedskapsobjekt i områden där man vet att det kommer att behövasberedskapsinsatser . Genomförandet av dessa paket skullegaranteras genom att pengar ställs till förfogande under en längre period.Därigenom förenklas framtagande av objekt på områden som kulturminnesvård,turism, skogsbruk m.m. Utskottet vill i detta sammanhang anföra attberedskapsarbeten till sin natur är tillfälliga. Motionens förslag omlångsiktigt pågående beredskapsarbeten strider mot deiina grundprincip. Detkan också erinras om att syftet med beredskapsarbeten är att ge arbete åtarbetslösa, inte att utgöra en basresurs för samhällsutbyggnaden. Självfalletbör dock arbetsmarknadsmyndigheterna vid objektvalen i största möjligaomfattning ta hänsyn fill den långsiktiga planeringen hos kommuner och andrahuvudmän. På grund av det anförda avstyrker utskottet motion A254 även på dennapunkt. Posten beredskapsarbeten omfattar statligaberedskapsarbeten samt statsbidrag till kommunala och enskildaberedskapsarbeten. Beredskapsarbeten syftar till att motverka arbetslöshet fillföljd av säsong- och konjunkturnedgång eller när arbetstillgången av andraskäl är otillräcklig. Vidare ges sysselsättning åt äldre, lokalt bunden ellerhandikappad arbetskraft, som har svårigheter att få arbete på öppna marknadenäven i goda konjunkturer. De under innevarande budgetår anvisade medlen förberedskapsarbeten -1 724 milj. kr. - motsvarar enligt AMS 2,8 miljonerdagsverken. Detta är, enligt AMS, en nivå som ligger under nivån för ett s.k.normalår'. Beträffande statsbidragsbestämmelserna föreslås enregelförändring som innebär att bidrag till beredskapsarbete alltid skall utgåenligt reglerna för beredskapsarbete och inte, vilket nu är möjligt, i enlighetmed andra författningars bidragsnivå, som i vissa fall är högre. Dennaregelförändring beräknas medföra en minskning av kostnaderna för beredskapsarbetenmed 50 milj. kr. ' m.fl. (s) anser i motion1987/88:A211 att de nuvarande reglerna för statsbidrag till beredskapsarbetenbör bibehållas. Bakgrunden är att förordningen (1981:447) om statsbidrag tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse stadgar att statsbidrag kan utgå med 90%eller av deöverkostnader som uppstår i samband med vård av aktuellt _ Imotionen anförs att disponerar helt otillräck- ligaresurser för denna verksamhet. Genom att arbetet har kunnat utföras AU1987/88:11 som beredskapsarbete har en kulturinsats kunnat göras även omomfattningen varit låg med hänsyn till arbetsmarknadsläget.Enligt motionärerna innebär förslaget i budgetpropositionen - statsbidrag ienlighet med reglerna för beredskapsarbeten - att möjligheterna att bevaravärdefulla kulturminnesmärken minskar. Enligt utskottets mening bör man dra en klar skiljelinjemellan förordningen om beredskapsarbete och andra förordningar.Beredskapsarbete är arbete som anordnas för arbetslösa, vilket är reglerat medvissa bidragsbestämmelser. Strävan är att få till stånd så mycketsysselsättning som möjligt för de insatta resurserna. Angelägenheten inom olikasamhällsområden bör däremot inte tillåtas styra verksamheten medberedskapsarbete. För statsbidrag till kulturhistoriskt värdefull bebyggelseföreligger annan bakgrund och andra bidragsbestämmelser. Utskottet anser attförslaget i budgetpropositionen innebär fördelar därigenom att statsmakternasengagemang på olika anslagsområden förtydligas. Utskottet avstyrker därmedmofion A211 och fillstyrker regeringens förslag i aktuell del. I motion 1987/88: A223 av moderata samlingspartiet anförsatt utnyttjande av AMS-medel inom kulturområdet utgör en betydande del avinsatserna för kulturminnesvården. Detta leder till ryckighet och osäkerhet ianslagsgiv-ningen. Regeringen bör därför i fortsättningen överföra en del avdessa medel fill som ett särskilt anslag. Likartade motionsförslag har behandlats av utskottet såvälunder föregående budgetår som . Utskottet har förståelse för deproblem som kan uppstå för kulturminnesvården på grund av osäkerheten ianslagsgivningen. Liksom tidigare vill dock utskottet hävda att utnyttjandet avde arbetsmarknadspolitiska resurserna bör bedömas utifrånarbetsmarknadssynpunkter och inte användas som basresurs för olika angelägnasamhällsområden. Beredskapsarbete är till sin natur tillfälligt och vänder sigfrämst till de arbetslösa, som skall stå till arbetsmarknadens förfogande ävenunder den tid som de omfattas av åtgärderna. Kulturminnesvårdsarbeten har dockofta visat sig vara lämpliga som beredskapsarbete, varför resurserna bör kunnaanvändas även på detta område. När behovet av beredskapsarbeten har minskat itakt med de senaste årens förbättringar i sysselsättningsläget har självfalletproblem uppstått för kulturminnesvården, inte minst i därneddragningen av beredskapsarbeten varit särskilt stor. Utskottet bekräftardärför sin tidigare uppfattning att det är angeläget att natur- ochkulturminnesvården blir mindre beroende än av de arbetsmarknadspolitiskamedlen. Regeringen har lagt fram förslag till särskilda åtgärder ifråga om kulturmiljövården (prop. 1987/88:104). Med hänvisning fill det anfördaavstyrks motion A223. I motion 1987/88: A215 av m.fl. (s)föreslås en översyn av reglerna för sysselsättningsskapande åtgärder. Enligtmotionärerna är reglerna för beredskapsarbete inte alltid så väl anpassade förkultursektorn, varför vissa problem kan uppstå beträffandeberedskapsanställningens omfattning och utformning. Mot bakgrunden av den högaarbetslösheten bland kulturarbetarna bör regeringen låta göra en översyn avreglerna för sysselsättningsskapande åtgärder, bl.a. med hänsyn tillsituationen för kulturarbetare. Utskottet vill erinra om att den höga arbetslösheten blandkulturarbetarna 1987/88:11 motiverat att bidragsbeloppet för de beslutadeberedskapsarbetena inom kultursektorn under innevarande budgetår uppgår tilldrygt 35 milj. kr, vilket kan jämförasmed 15 milj. kr /86.Enligt det arbetsmarknadspolitiska programmet för kulturområdet(1986) har flera åtgärder införts som syftar till attbättre utnyttja de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för kulturarbetarna samtatt nedbringa arbetslösheten bland dem. har organiserats en s.k.kulturarbetsförmedling med regionkontor runt om i landet. Vid AMS finns numeraen kulturarbetsdirek-tör och för övergripande frågor finns enkulturarbetsdelegation. Kulturarbetarnas situation får genom dessa åtgärder enökad uppmärksamhet. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett attförorda en översyn av reglerna för beredskapsarbete med hänsyn tillkulturarbetarnas behov. Motion A215 avstyrks sålunda. föreslår i motion 1987/88: A219 sänktgrundbidrag vid beredskapsarbeten. Enligt är beredskapsarbeten enkostnadskrävande men nödvändig del av arbetsmarknadspolitiken. Med tanke på deknappa resurserna och det gynnsamma arbetsmarknadsläget föreslåsatt det med statsmedel finansierade grundbidraget minskas till högst av lönekostnadernautom i stödområdena A och B. De möjliga besparingarna bör bl.a. ge utrymme fören ökad satsning på arbetstillfällen till handikappade. Utskottet erinrar om att grundbidraget i normalfallet harsänkts från fr.o.m. innevarande budgetår (prop. 1986/87:100, bil.12, AU 1986/ 87:11, rskr. Den ytterligare sänkning till somfolkpartiet-i likhet med föregående budgetår - föreslagit kan utskottet intebiträda med hänsyn till den intresseavvägning som här måste göras mellanstödbehov och besparingssynpunkter. Vad nu anförts leder till att utskottetavstyrker motion A219 i aktuell del. I motion 1987/88: A206 av m.fl. (s)föreslås att personer i skogliga beredskapsarbeten erbjuds fastaresysselsättningsformer inom arbetsmarknadsmyndighetens ram. Enligt motionärernaär det inte rimligt att en stor grupp människor, som ofta är lokalt bundna, årefter år som enda arbetsalternativ får gå till och från beredskapsarbeten iskogen och varva dessa med A-kasseersättning och ibland socialhjälp. Omskogsstyrelsen får tillsvidareanställa sådana personer för att utföra skogsvårdpå uppdrag av enskilda markägare uppnås fördelar i form av arbetssocialaförhållanden, status och trygghet för de enskilda samt förstärkning avglesbygden och ett bättre skogstillstånd. Även företag inom ram har iolika län visat intresse att stå som arbetsgivare för skogligt arbete.Finansieringen - utöver en normalkostnad för markägaren - bör ske i likhet medannat offentligt skyddat arbete. 1 budgetpropositionen tas frågan om beredskapsarbeten iskogen upp. Det redovisas att ett stort antal skogsarbetare mer eller mindreåret runt sysselsätts i beredskapsarbeten hos skogsvårdsstyrelserna. AMS harefter samråd med föreslagit att ett antal av dessa skogsarbetareskall anställas direkt hos skogsvårdsstyrelserna och att medel härför anvisasöver anslaget C6. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. 4 1987/88. Enligtarbetsmarknadsministerns bedömning måste emellertid ytterligare AU1987/88:11 utredningar och överväganden göras i denna fråga innan etteventuellt förslag kan läggas fram. Utskottet är med hänsyn till det anförda och med hänsyntill att frågan utreds inom inte berett attföreslå någon ändring med anledning av motion A206 utan avstyrker denna. Behovet av beredskapsarbete under kommande budgetår bedömsenligt budgetpropositionen till totalt 3,2 miljoner dagsverken. AMS uppfattning att det går att fastställa en s.k. normalnivå för omfattningen av beredskapsarbe ten delas inte av arbetsmarknadsministern. Behovet måste i stället fastställas utifrån de särskilda förutsättningar som då råder. Kostnaden för 3,2 miljoner dagsverken beräknas till 1 710 milj. kr., av vilket belopp 100 milj. kr. bör stå till regeringens disposition för särskilda insatser av sysselsättningsskapande åtgärder. Under /87 uppgick ande len investeringsinriktade beredskapsarbeten till . Ambitionen bör vara att bibehålla denna andel i stort sett oförändrad även under /89. Utskottet har ingen invändning mot de i propositionenredovisade bedömningarna beträffande verksamhetens omfattning under nästabudgetår. Regeringen har möjlighet att återkomma till med förslag omytterligare insatser eller utnyttja finansfullmakten om behovet av insatserblir större än väntat. Posten åtgärder för långtidsarbetslösa inbegriper olikamedel såsom arbetsmarknadsutbildning och vissa sysselsättningsskapandeåtgärder (beredskapsarbete, rekryteringsstöd och starta-eget-bidrag) vilka ärsärskilt riktade till långtidsarbetslösa. För /88 disponerar AMS 350 milj. kr. tillåtgärder för långtidsarbetslösa. Det kan erinras om att rekryteringsstödet under föregåendebudgetår delades upp i två delar avseende målgrupperna långtidsarbetslösa resp.övriga svårplacerade. Enligt budgetpropositionen är syftet med särskilda medelför riktade insatser mot långtidsarbetslöshet att ge ökad frihet förarbetsförmedlingen i kampen mot långtidsarbetslösheten. Arbetsmarknadsministern anför att det tidigare målet attminska antalet långtidsarbetslösa till under 25 000 under det första halvåret1988 nu kan ses i ett nytt perspektiv och att förmedlingen bör eftersträva atttill sänka antalet långtidsarbetslösa till under 20 000. Under dedärpå följande budgetåren skall antalet minskas ytterligare. Det anförs att detär ytterst angeläget att förmedlingen fullt ut utnyttjar det godaarbetsmarknadsläget som förväntas för att reducera antalet ochandelen långtidsarbetslösa. Eftersom det har visat sig svårt att utnyttja stödet fördelångtidsarbetslösa har AMS efter förslag kompletteringsproposition(prop. 1986/ 87:150, AU 1986/87:19, rskr. 1986/87:354) getts möjlighet attanvända beviljade medel även till bl.a. beredskapsarbeten och utbildning för de långtidsarbetslösa.I propositionen anförs att denna möjlighet skall användas AU 1987/88:11 ide fall arbetsförmedlingen ej bedömer att en arbetsplacering är möjlig. Enligt budgetpropositionen räknas med ett oförändratmedelsbehov eller 370 milj. kr. efter pris- och löneomräkning. Med hänvisning till vad ovan anförts biträder utskottetregeringens förslag i denna del. Rekryteringsstöd för svårplacerade är avsett förarbetssökande som av arbetsförmedlingen bedöms som svårplacerade även om deinte kan räknas som långtidsarbetslösa. Under innevarande budgetår disponerar AMS 160 milj. kr.fördetta stöd, vilket beräknas räcka till ca 600 000 sysselsättningsdagar.Enligt budgetpropositionen beräknas medelsbehovet för /89 till166 milj. kr efter pris- och löneomräkning. Utskottethar intet att invända mot regeringens förslag i denna del. Bidrag till arbet.slösa för att starta egen verksamhet Posten bidrag till arbetslösa för att starta egenverksamhet avser bidrag till personer som är eller äldre för att dessavid start av eget företag skall klara sin försörjning under ett initialskede.Bidrag lämnas . Under innevarande budgetår har 90 milj. kr. anslagits tilldetta ändamål. Det kan erinras om att starta-eget-bidraget permanentades den 1juli 1987 varvid bidraget också blev pensionsgrundande. Sedan bidragetstillkomst har ca 7300 bidrag utbetalats. Enligt budgetpropositioneninnebär detta att en försiktig uppskattning ger vid handen att bortåt 10 000personer har fått sysselsättning genom denna verksamhet. Drygt en tredjedel avbidragen har utbetalats i glesbygds- och skogslänen. 1 motion 1987/88:A207 av och () föreslås att starta-eget-bidraget skall kunna utgå även tilljordbrukare som lägger ned eller minskar sin jordbruksrörelse. Förutsättningenatt vara berättigad till arbetslöshetsstöd uppfylls i allmänhet inte avjordbrukarna och därför bör reglerna förändras. Utskottet vill erinra om att starta-eget-bidraget hartillkommit som ett alternativ till reguljär arbetslöshetsersättning, vilkenförutsätter att de arbetslösa står till arbetsmarknadens förfogande. Bidraglämnas med samma belopp som personen annars skulle ha varit berättigad till iform av a-kassa eller kontant arbetsmarknadsstöd, om verksamheten somrörelseidkare inte hade påbörjats. Jordbrukare är liksom andra företagareberättigade till kontant arbetsmarknadsstöd när deras verksamhet i rörelsen harupphört annat än tillfälligt. Inom ramen för det åtgärdsprograni för Norrlandsjordbruketsom trädde i kraft kan jordbrukare i de sju nordligaste länen få bidrag för att starta verksamhet som kompletterar deras sysselsättning inom jordbru ket. relaterar följande i sitt betänkande JoU 1986/87:26 s. 28 angående åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra : 51 Utöver deförbättrade finansieringsmöjligheter som tidigare föreslagits AU1987/88:11 behövs enligt jordbruksministern särskilda insatser för att främjatillkomst ochutveckling av kombinationsföretag. Regionalt bör en genomgång göras av dels behovet, delsmöjligheterna att utnyttja befintliga arbetsmarknadspolitiska stödformer i deareella näringarna! Härvid bör särskilt understrykas behovet av utbildning ochstöd i samband med uppbyggnad och utveckling av kombinerade företag. Försöksvisbör som ett led i stimulans till uppbyggnad av kombinationsföretagstarta-eget-bidrag införas för verksamhet som inte är ett naturligt led ijordbruksdriften. Kvinnans situation skall särskilt uppmärksammas i dettasammanhang. Med hänsyn till det annorlunda syftet förförsöksverksamheten med starta-eget-bidrag i Norrlandsjordbruket belastar deninte anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder utan anslag B 8. Särskildaåtgärder för jordbruket i norra (bilaga 11 till budgetpropositionen1988). Motionärernas förslag till en generell utvidgning avmöjligheterna att få starta-eget-bidrag synes emellertid utskottet tveksamt,bl.a. därför att även andra arbetslösa som av olika anledningar inte har rätttill ersättning från arbetslöshetskassa i vanlig ordning skulle kunna ställamotsvarande krav. En sådan utveckling torde inte vara förenlig med syftet förstarta-eget-bidraget. Utskottet är med hänsyn till de nu gjorda påpekandenainte berett att tillmötesgå motionärernas önskemål, utan motion A207 avstyrks ihär aktuell del. () föreslår i motion 1987/88:A210 attregeringen skall uppdras att göra en översyn av möjligheterna att förlängatiden för starta-eget-bidrag. Enligt motionärerna är det svårt att få ettnystartat företag att bli så iiiarbetat att det ger itikomstersom både täcker företagarens lön och övriga omkostnader i företaget. Bidragtill nystartade företag borde därför kunna beviljas av . Utskottet har inhämtat att de uppföljningar som AMS hargjort avseende starta-eget-bidraget visar att av bidragstagarna fortfarandevarit verksamma i sina företag ett till efter bidragsperiodens slut.Därmed måste enligt utskottets mening bidragsperioden uppfattas som tillräckligav de flesta som erhåller bidraget. Utskottet vill också peka på de rapporter somtydligt visar att de nya företagarna har stora behov av information,utbildning, fadderverksamhet etc. Nuvarande försöksverksamhet inomarbetsmarknadsverkets ram med informations- och kursverksamhet för nyföretagareär därför ett viktigt led i utvecklingen av starta-eget-bidragets hantering.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A210. I budgetpropositionen föreslås 94 milj. kr. till bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet, vilket anses kunna räcka till1700 bidrag. Utskottet delar regeringens bedömning ifråga om medel tilldelprogrammet Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet. Industribeställningar, strukturstöd för arbetsmarknadenm.m. I bugetpropositionen redovisas kortfattatmedelsberäkningen för återstående poster under anslaget. Industribeställningaravser kostnader för statliga industribeställningar som 52 läggs utav sysselsättningsskäl. För industribeställningar beräknas i budget- AU1987/88:11 propositionen oförändrat 15 milj. kr. för /89. Detanförs att om behovet visar sig vara större, bör ytterligare högst 15 milj. kr.få föras över från anslagsposten Beredskapsarbeten till denna anslagspost. Strukturstöd för byggarbetsmarknaden omfattar stöd föranställning av byggnadsarbetare som är arbetshandikappade eller äldre än 54 åroch svårplacerade. Stödet utgår som ett bidrag till lönekostnaderna till deregionala bolag som anställer de arbetslösa byggnadsarbetarna. För innevarandebudgetår har beviljat 50 milj. kr. vilket beräknas räcka till bidragför ca 500 byggnadsarbetare. Arbetsmarknadsministern förordar att 40 milj. kr.beviljas för /89 och-om det visar sig erforderligt - attyttedigare högst 10 milj. kr. får föras över från anslagspostenBeredskapsarbeten till denna post. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärderomfattar statsbidrag för projektstöd och sysselsättningsskapande affärsidéer.Medlen har bl.a. använts för försöksverksamheter för kvinnor och ungdomar. Idet s.k. pågår försöksverksamhet över hela landet för att stödjaungdomar som vill starta kooperativ och inom ramen för landsbygdsprojektetHela skall leva har medel bl a anvisats för uppbyggnad av telestugor iglesbygden. I budgetpropositionen beräknas för /89 medelsbehovettill oförändrat till 15 milj. kr. Nordiska handlingsplanen avserförsöksverksamhet för ekonomisk utveckling och full sysselsättning inomhandlingsplanens ram. Projekten skall godkännas av regeringen. får också medel avsättas för projektansvariga inomarbetsmarknadsverket. För /89 beräknas i budgetpropositionenoförändrat 0,5 milj. kr. för att möjliggöra arbetsmarknadspolitiska insatserinom ramen för planen. De under detta avsnitt nämnda anslagsposterna ger inteutskottet anledning till särskilda uttalanden. Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetSysselsättningsskapande åtgärder anges i propositionen till 2 ,varav som tidigare redovisats 1 710 milj. kr. beräknats för beredskapsarbeten,370 milj. kr. för åtgärder för långtidsarbetslösa, 166 milj. kr. förrekryteringsstöd för svårplacerade och 94 milj. kr. för starta-eget-bidraget.Resterande 70,5 milj. kr. avser anslagsposterna industribeställningar,strukturstöd för byggarbetsmarknaden, försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder samt Nordiska handlingsplanen. Mot bakgrunden av det gynnsamma arbetsmarknadslägetföreslår i motion 1987/88:A219 att det tillSysselsättningsskapande åtgärder anslås 2 , dvs ett 300 milj.kr. lägre belopp än regeringsförslaget. har som framgår avavsnittet Beredskapsarbeten föreslagit regelförändringar som skulle minskakostnaderna för statsbidraget till beredskapsarbete. Även m.fl. (c) föreslår i kommittémotion1987/88: A265 att anslaget minskas med 300 milj. kr. Motionärernas bedömning baseras j.-. dels påden rådande goda konjunkturen dels på den stora reservation som AU1987/88:11 föreligger för anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. I motion 1987/88: A255 av och Per-OlaEriksson (c) föreslås att anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder minskas med10 milj. kr. för att därigenom möjliggöra att anslaget B6. Särskilda projekt påmiljövårdens område enligt budgetpropositionen, bilaga 16, ökas i motsvarandemån. Motionärerna anför att det är nödvändigt med stimulansåtgärder frånsamhällets sida för att bibehålla de gamla brukningsmetoderna på särskiltskyddsvärda områden. Under innevarande budgetår har 10 milj. kr. anslagits tilldenna verksamhet. Enligt motionärerna bör anslaget åtminstone fördubblas ochmed hänsyn till att det i stor utsträckning handlar om att skapa sysselsättningåt lokalt bunden arbetskraft bör höjningen tas ur anslagetSysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet har i det föregående med avstyrkande avföreliggande motioner i motsvarande delar godtagit regeringens förslagbeträffande de olika åtgärdernas omfattning och inriktning samt beträffandeändrade bidragsregler för beredskapsarbetena. Även regeringens beräkning avmedelsbehovet under de enskilda posterna har godtagits. Mot bakgrund av den i motion A265 nämnda reservationen påanslagstiteln har utskottet informerat sig om arbetsmarknadsverkets pågåendeöversyn av ekonomiredovisningen. Utskottet har därvid inhämtat att ett resultatinom ramen för detta arbete varit att den ointecknade delen av reservationen påanslaget B 5. visat sig vara större än vad som tidigare beräknats. Av dentotala reservationen på 1 549 milj, kr. utgjorde den ointecknade delen 550milj, kr, vilket är 370 milj. kr. mer än som tidigare beräknats. Utan att gå inpå de olika orsaker som ligger bakom felbedömningen kan utskottet nukonstatera, dels att regeringen återfört motsvarande medel till statskassan,dels att risken för liknande fel minskat avsevärt genom införandeav förbättrade ekonomisystem. Beträffande det i motion A255 nämnda behovet avanslagsförstärkning på miljövårdens område vill utskottet hävda att även omnaturvårdsåtgärder ibland kan vara lämpliga sysselsättningsobjekt för t.ex.beredskapsarbete skall inte anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder generelltanvändas för insatser på andra i och för sig viktiga områden. Med avstyrkandeav motionerna A219 och A265 i här aktuella delar samt motion A255 föreslårutskottet att anslaget för nästa budgetår förs upp med det belopp somregeringen'har begärt. 1 469 656 000 1 140 000 000 1 004 000 000 Regeringen föreslår under punkt B 6 (s, 89-90) attriksdagen till Statsbidrag för ungdomslag för /89 skall anvisa ett förslagsanslag av 1 . Motionsförslag om att ersätta ungdomslagen med andra åtgärder har '" behandlatsav utskottet i det tidigare avsnittet Åtgärder för ungdomar. AU 1987/88:11