bet · GB01JuU31 · 1987-12-31 00:00:00 — För fall då en intagen med stöd av 34 § KvaL medgetts räff aftvistas utanför anstalt och placerats i ett hem för vård eller boende eller iett familjehem gäller särskilda regler. har för dessafall, såvitt avser kostnadsansvaret, träffat en principöverenskommelse medKommunförbundet (se prop. 1979/80:1, del A, s. 149 ff). Överenskommelseninnebär atf kriminalvården, dvs. staten, har kostnadsansvaret fram tilltidpunkten för villkorlig frigivning. Frän dagen för villkorlig frigivning -eller, vid så korta straff aft villkorlig frigivning inte blir aktuell, dagenför frigivning - är def kommunen som har detta ansvar. 1 propositionen med förslag till kontraktsvård (prop.1986/87:106 s. 92 ff) berörde departementschefen kostnadsansvaret för den aktuella vården. Han föreslog atf samma principer som gäller i fråga om kostnadsansvaret för sådan värd som anordnas med stöd av 34 § KvaL i allf väsentligt skall fillämpas i fråga om kontraktsvård. Har domstolen i domen angivit det fängelsestraff som skulle ha ådömts, om fängelse i stället hade valts som påföljd, skall kriminalvården svara för vårdkostnaderna fram till den tänkta tiden för villkorlig frigivning, beräknad med utgångspunkt från det alternati va fängelsestraff som anges i domen. Tidpunkten för den tänkta villkorliga frigivningen bör, enligt departementschefen, beräknas enligt gällande hu vudregel, dvs. efter halva strafftiden. Frågan hur kostnadsansvaret för tiden därefter kommer att fördelas mellan hem- eller vistelsekommun får vidare. . enligt departementschefen, bedömas ufifrån principerna i socialtjänstlag- sfiftningen (jfr SOU 1986:19 Aktuella socialtjänsffrågor). Som mofionären påpekar har fr.o.m. genomen ändring i JuU 1987/88:31 socialtjänstlagen (prop. 1986/87:129, SoU1986/87:32, SFS 1987:377) införts möjlighet för den kommun, som svarar förvårdkostnaderna, aft ta uf ersättning för uppehälle av vuxna personer som pågrund av missbruk får värd eller behandling i eff hem för vård och boende elleri ett familjehem. Enligt specialmofiveringen till den ifrågavarandebestämmelsen (34 §) omfattar ersättningsskyldigheten såväl dem som hartvångsomhänderfagits enligt lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissafall som dem som frivilligt har sökt vård eller behandling (prop. s. 17). 1 skrivelse fill i slutet av förraåret har påpekat konfraktsvårdens konsekvenser försocialförsäkringen. har vidare påtalat aff det iproposifionen om kontraktsvård inte angetts hur avgiftsfrägan skall lösas förden som pä statens bekostnad inom ramen för kontraktsvård erhåller behandling iett hem för vård och boende. Av skrivelsen framgår aff def enligt 3 kap. 15 c §lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) inte utgår sjukpenning för den fiddå den försäkrade är häktad eller är intagen i kriminalvårdsanstalf. 1 10 kap.2 § första stycket AFL finns, anförs det vidare, bestämmelser om avdrag påfolkpensionen för en försäkrad som är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalf.En person som enligt 34 § KvaL placerats utom genomgåbehandling anses alltjämt intagen i kriminalvårdsanstalf och träffas av denämnda reglerna i AFL. Kontraktsvård ådöms däremot genom en kvalificerad formav föreskrift vid skyddsfillsyn där ovannämnda regler i AFL ej ägerfillämpning. I skrivelse påpekas vidare aft infeheller bestämmelsen i 3 kap. 15 § andra stycket AFL är tillämplig under denfid av konfraktsvärden då kostnadsansvaret åvilar staten. 1 bestämmelsen gesden kommun, som svarar för en försäkrads vårdkostnad vid behandling föralkohol- och narkotikamissbruk, rätt aft från erhålla vissdel av den behandlades sjukpenning. Konsekvenserna av den nuvarande ordningen blir, sommotionären påvisar, - i de fall vårdbehovet varit en förutsättning fördomstolens päföljdsval - aff en fill kontraktsvård dömd person dels intebehöver betala någon avgift för sitt uppehälle under institutionsvistelsen,dels får behålla sin sjukpenning resp. folkpension oreducerad underbehandlingstiden fram till den tänkta tidpunkten för villkorlig frigivning.Först efter denna tidpunkt kan betalningsskyldighet inträda för återståendebehandlingstid. 1 sammanhanget kan anmärkas atf socialberedningen (S1980:07) i delbe tänkandet (Ds S 1984:17) Rehabiliferingspenning till missbrukare - vissa avgiftsfrågor föreslog aff den som infe kan förvärvsarbeta därför atf han på ' - grund avmissbruk genomgår vård och behandling i eft hem för vård och boende skall ha rätt fill viss ersättning. Beredningen benämnde ersättningen rehabiliferingspenning. Frågan om en sådan ersättning bereds nu av rehabili- feringsberedningen (S 1985:02). De av mofionären påtalade olikheterna när det gäller enpersons ersättningsskyldighet under en behandling har som framgår av detföregående uppmärksammats i . Utskottetanser därför aft def infe finns anledning för 27 riksdagenaft uttala sig i frågan. Utskottet utgår emellertid ifrån atf JuU 1987/88:31regeringen vid beredningen av ärendet beaktar den inkonsekvens i fråga omersättningsskyldigheten som uppstår beroende på vem som fattat beslutet omvården eller behandlingen. Härvidlag kan erinras om att olikartade ekonomiskaförutsättningar för de behandlade anses kunna motverka ett gottbehandlingsklimaf i värden (se prop. 1986/87:129 s. 9 f). Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till mofion Sf233. 1 de i denna del likalydande motionerna 403 och 802 yrkasförslag fill lagsfiftning som innebär att personer, som återfaller imisshandelsbroff eller olaga hot mot samma offer, inom ramen för kontraktsvårdskall kunna erbjudas rehabilitering. Av den nyssnämnda propositionen om kontraktsvård (s. 34)framgår atf kontraktsvård huvudsakligen är tänkt som ersättning förfängelsestraff i sådana fall där brottsligheten har sin grund i alkohol- ellernarkotikamissbruk. Dock skall det vara möjligt aft fillämpa samma ordning närnågot annat förhållande som påkallar vård eller behandling i väsentlig män kanantas ha bidragit till brottsligheten. En förutsättning skall vara aftgärningsmannen är beredd att undergå behandling enligt en särskild och avdomstolen fastställd behandlingsplan. Som exempel på sådant annat förhållandesom nämndes angav departementschefen klepfomani, exhibitionism och vissaformer av lindrig incest. Detsamma gäller för vissa ändra fall då brottet ståri samband med ett psykiskt insufficiensfillstånd av eft eller annat slag mendetta infe är så allvarligt atf sluten psykiatrisk vård kommer i fråga. I propositionen angavs vidare aff den vård sorn skallkunna förekomma inom konfraktsvärden skall anknyta till befintliga vårdformer.Det beror således på samhällets värdorgan, vilken typ av behandling som kanföreskrivas. Def har förutsatts atf det som regel skall vara organ inomsocialtjänsten eller den allmänna sjukvården. Motionärerna framför önskemål om förslag fill lag som germöjlighet atf inom ramen för kontraktsvård rehabilitera de män som återfaller imisshandelsbrott och brott som innebär hot riktade mot kvinnor. Motionärernaanknyter till den försöksverksamhet som bedrivits med behandling av män somgjort sig skyldiga till sexualbrott. Av vad utskottet anfört ovan framgår atf det iviss utsträckning finns en om än begränsad möjlighet atf döma en person fillkontraktsvård i de situationer som motionärerna anger. Utskoffef vill dockanmärka atf def vid allvarligare återfallsbrottslighet i den typ av brott sommotionärerna nämner normalt infe kan bli aktuellt med annan påföljd änfängelse. Och blir den förut beskrivna utvecklingen av särskilda vårdformer underverksfällighefsti-den aktuell för de fall motionärerna far sikte pä. Utskottethänvisar till sina överväganden i detta hänseende i def föregående. Här kantilläggas att regeringen i proposition 1987/88:120 lagt fram förslagfill nya bestämmelser för påföljdsval och sfraffmätning scun bl.a. behandlarfrågan om vilken betydelse def skall ha för påföljdsbestämningen aff dentilltalade återfallit i brott. Utskottet avstyrker bifall fill mofionerna i härbehandlade delar. Hemställan JuU 1987/88:31 aftriksdagen till Frivården för /89 anvisar ett förslagsanslag om243 , 2. beträffande vårdavgiftervid kontraktsvård att avslår mofion 1987/88:Sf233, 3. beträffandekontraktsvård vid vissa återfall aftriksdagen avslår motion 1986/87:Ju403 i denna del (yrkande 12) och mofion1987/88:Ju802 i denna del (yrkande 14). Maskin- och verktygsutrustning m.m. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt E 4(s. 105) och hemställer att till Maskin- och verktygsutrustning m.m. /89 anvisar ett reservafionsanslag om . Engångsanskaffning av inventarier m.m. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt E 5(s. 105 och 106) och hemställer aft till Engångsanskaffning av inventarier m.m.för /89 anvisar eff reservafionsanslag om . Utbildning av personal m.fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 6(s. 106) och hemställer aft till Utbildning av personal m.fl. /89 anvisar ett reservationsanslag om . Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), () och (). Reservationer juU 1987/88:31 Differentiering på kriminalvårdsanstalterna (punkt 3,mom. (), (), (),(). (), () och Ingbritflrhammar (c)anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 8med "Vad gäller" och slutar på s. 9 med "motion 804" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste arbetet med atf fåkriminalvårdsanstalterna fria från narkotika intensifieras. Utskottet villerinra om sina uttalanden om riktmärken för narkotikabekämpning påkriminalvårdsanstalterna (se t.ex. JuU 1986/87:20 s. 8). Utskottet framhöll däratt självklara riktmärken är att intagna utan narkotikaproblem inte skallbehöva komma i kontakt med . narkofika, aft missbrukare avskärs frän tillförselav droger och att intagna förhindras atf bedriva narkotikahandel inomanstalterna och ute i samhället. Utskottet nödgas nu konstatera att hitfillsföretagna åtgärder är långt ifrån fillräckliga. Sålunda finns def narkofikafriaavdelningar på endast fem av landets nitton riksansfalter, och pålokalansfalferna förekommer över huvud ; . taget ingen differentiering av deintagna. Satsningarna på en differentiering av de olika kategorierna intagna påolika avdelningar resp. anstalter i kombination med inrättande av mindreavdelningar måste därför fortsätta och öka. Utskottet har erfarit aff lokalanstalfernas utformning medsmå bostadsavdelningar och för hela anstalten gemensamma utrymmen för arbeteoch fritid ger små möjligheter till differentiering beroende på svårigheternaatt effektivt isolera olika grupper av intagna från varandra. Differentieringpå lokalansfalferna torde därför komma atf medföra att vissa anstalter heltinrättas för vissa kategorier intagna. Def är givet atf en sådan åtgärd i vissafall kan komma att medföra placeringar av intagna i strid med den s.k.närhetsprincipen. Utskottet anser dock att intresset atf hindra spridningen avnarkotikamissbruket och aft kunna erbjuda möjligheter till rehabilitering ävenpä lokalanstalterna väger så tungt att den här påvisade möjligheten infe Utskottet vill också framhålla.att det inom storstadsregioner- ' na, därnarkotikaproblemen är störst,'också finns flera lokalanstalter inom resp.region. Möjligheterna till differentiering av deri här skisserade modellenutan konflikt med närhetsprincipen är således också störst där. Eft särskilt problem i förevarande sammanhang utgöromhändertagandet av intagna med grava narkotikaproblem. Det låter sig i detsammanhanget visserligen sägas att kriminalvården i enlighet med den s:k.normaliseringsprincipen i första hand skall utnyttjade kvalificeradevårdresurser som redan , finns i stället för aft bygga upp egna. Mot aft härtillämpa normaliseringsprincipen talar emellertid dessa missbrukares fysiskaoch psykiska vårdbehov, som föranletts av missbruket. Härfill kommernödvändigheten av aft motivera dem för vård mot missbriiket för deras egenskull och för att hejda spridningen av missbruket och av HIV-smifta. Dettamåste rimligen ske inom kriminalvårdens ram. Utskoftet anser därför attytterligare en narkotikamissbrukare bör inrättas. I enframtid får sedan, mot bakgrundav gjorda erfarenheter, övervägas om fler sådana anstalter JuU 1987/88:31behövs. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna 804och 811 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels atf utskottets hemställan under moment I bort haföljande lydelse: 1. beträffandedifferentiering på kriminalvårdsanstatterna aftriksdagen med anledning av mofion 1987/88:Ju804 i denna del (yrkande 10) ochmotion 1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 10) soifi' sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. 2, Program för drogfria anstalter (punkt 3, mom. 2)"''' (), (), (),(), (), () och ()anser , dels aft den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Yrkandena om" och slutar med "på anstalterna"bort ha följande lydelse: Som utskottet tidigare vid olika tillfällen framhållit (set.ex. JuU 1986/ 87:20 s. 8) anser utskottet atf självklara riktmärken förnarkotikabekämpning på kriminalvårdsanstalterna är att intagna utannarkotikaproblem inte skall behöva komma i kontakt med narkotika, attmissbrukare avskärs från tillförsel av droger och aft intagna förhindras attbedriva narkotikahandel inom anstalterna och ute i samhället. Lokalaåtgärdsprogram mot narkotika är enligt utskottets mening ett hjälpmedel sominte kan undvaras, när det gäller att nå de sålunda uppsatta målen. Utskottetvill här framhålla att utskottet, som framgått ovan, känner till att sådanaprogram tidigare utarbetats. har emellertid bortemot förflufit,och utskottets uppfattning är att det nu är dags aft göra en översyn av dessa.En samordning bör därvid ske med arbetet inom den nya s.k. matrisorganisationenmot narkotika vid . Denna utskottets uppfattning börriksdagen ge regeringen till känna. dels atf utskottefs hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffandeprogram för drogfria anstalter attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 8) ochmofion 1987/88:Ju813 i denna del (yrkande 3) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört i detta hänseende. Lekmannaövervakare(punkt 3, mom. 5) ,, , och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet, har" och slutar med "inteerforderiiga" bort ha följande lydelse: Vad gäller yrkandena om lekmannaövervakare imotionerna;804 och 819 vill utskottet understryka vikfen av en förbättradrekrytering. Verksamma medel härvidlag torde vara ökade möjligheter förövervakarna att få råd och stöd avskyddskonsulenten och en förbättrad ersättning för det krävande JuU1987/88:31 arbete de utför. Detta bör ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemsfällanunder moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande lekmannaövervakare atf med anledning av motion l987/88:Ju804 i denna del (yrkande 12) och motion 1987/88:Ju819 i denna del (yrkande 3 delvis) . som sin mening ger regeringen fill,känna vad utskottet anfört i detta hänseende. ' Vårdutom anstalt i verkställighetens slutskede (punkt 3, mom. 6) ,. ;j . , och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s.l3 som börjarmed "Vad gäller" och slutar med "inte erforderliga" bort haföljande lydelse: Vad gäller yrkandet i motion 811 om vård utom anstalt iverkställighetens slutskede vill utskottet instämma i motionärernas uppfattning aff möjlighe terna atf medge sådan vård bör utnyttjas. En särskild fördel med denna form av verkställighet är att vården efter avtjänat straff kan övergå i frivillig placering enligt socialtjänstlagen. Detta gör värdformen särskilt lämplig för missbrukare som ofta har ett långvarigt behov av vård. blir def _ . möjligt aff pä ett varsamt och planerat sätt slussa uf missbrukaren i samhället. Def har vid utskottets behandling av ärendet framkommitaft det kan vara svårt aff ordna plats på-behandlingshem eller i familjehem.Utskottet vill därför understryka aff intagna som behöver def skall beredasdenna form av vård under slutet av verkställigheten: Aktiva insatser mästesättas in för aft lösa problemet med den bristande platsfillgången. Vad nusagts bör ge regeringen till känna. dels aft utskottets hemställanunder moment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande vård utom anstalt iverkställighetens slutskede atf med anledning av motion 1987/88:Ju811i denna del (yrkande 11) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende. Stöd till frigivna (punkt 3, mom. 8) , och () anser dels att den del av utskottets yftrande som börjar på s.12 med "I motion" och slutar på s. 13 med "mofion 22" bortha följande lydelse: I motion 22 föreslås åtgärder för atf stödja den somfrigivits från ett fängelsestraff. Mofionärerna menar aft étt nytt socialtkontaktnät utgör ett värdefullt stöd för den frigivne. Utskottet delar dennauppfattning och vill här särskilt peka pä def betydelsefulla arbete som utförsav lekmannaövervakare och olika frivilliga organisafioner. Som framhålls i motionen har övervakningsnämnden möjlighetatt enligt 26 kap. 15 § BrB meddela särskilda föreskrifter för en frigiven omdet kan antas afthan för sin anpassning i samhället behöver sådant stöd. Föreskrifter- JuU1987/88:31 na får avse bl.a. vistelseort eller bostad ,arbefsansfällning och medicinsk vård eller behandling. Enligt utskottets uppfattning har de särskildaföreskrifterna flera fördelar. Def är av väsentligt värde att det klarläggsvilka krav parterna inom frivården kan ställa på varandra. Reglerna om desärskilda föreskrifterna bidrar till aff uppfylla detta mål. För frivårdenanger katalogen av tänkbaraföreskriffer i 15 § en ram för dess handlande, ochför den dömde som har fått en föreskrift' innebär denna eft konkret besked omvad han särskilt har aff rätta sig efter. Denna precisering kan, som utskottetser def, i många fall vara ett gott stöd för den dömde i hans strävan motsocial rehabilitering. Utskoffef kan ställa sig bakom det i motionen framfördakravet på en ökad användning av möjligheten aff meddela föreskrifter. Detta böråstadkommas genom författningsändring. Def bör i sammanhanget särskilt noterasaft föreskrifter angående vistelseort och bostad kan - under förutsättning aftden frigivne vill medverka härtill - vara en god grund för rehabilitering i enny social miljö. I motionen berörs också övervakningsnämndens möjlighet affförverka villkorligt medgiven frihet, som regleras i 26 kap. 19 § BrB.Regleringen innebär sammanfattningsvis aft övervakningsnämnden, om den frigivneallvarligt missköter sig, kan förverka den villkorligt medgivna friheten medhögst en månad i taget. Enligt utskottets mening måste, med hänsyn fill aff denfrigivne fortfarande undergår en brottspåföljd, särskilda krav kunna ställaspå honom. Även om han infegjort sig skyldig till nya brott, kan han på effmycket allvarligt sätt ha åsidosatt sina åligganden. För atf åliggandena skallha någon trovärdighet måste de på något sätt vara sanktionerade. Föreskrifteroch varningar, som också ingår bland de åtgärder som kan fas fill för att fåden frigivne aft rätta sig efter t.ex. en uppgjord behandlingsplan, är iblandofillräckliga för detta ändamål. Def ställer sig då naturligt att som enyttersta sankfion låta den som bryter mot de villkor som är förenade med denvillkorliga frigivningen avtjäna en del av det straff som han sluppit ifrån.Utskoftet anser aff def mot denna bakgrund kan finnas skäl aff överväga omövervakningsnämndernas rätt att förverka villkorligt medgiven frihet börutvidgas. Vad utskottet anfört med anledning av def här behandladeyrkandet i mofion 22 bör ges regeringen till känna. dels att utskoffefs hemsfällanunder moment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande 5föJ/////n'g/win affriksdagen med anledning av mofion 1987/88:Ju22 i denna del (yrkande 9) som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Kvinnorpå lokalanstalt (punkt 3, mom. 9) JuU 1987/88:31 (), (), (),(), (), () och Ingbrift Irhammar (c)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sonibörjar med "Då sålunda" och slutar med "och 511" bort haföljande lydelse: Som nyssframgått är frågan om placering av män och'kvinnor pä samma ' lokalanstalfnu föremål för uppmärksamhet. Med hänvisning till vad som framkommit om situationen för de kvinnor som vistas pä lokalanstalf anser utskottet emellerfid att åtgär- '' der intekan avvaktas. Utskottet anser atf en utvärdering av de gemensamma placeringarna skyndsamt' måste förefas öch erforderliga åtgärder genast vidtas. Utskottet känner sig också föranlett att uttala att det är anmärknings värt aft en sådan utvärdering med sikte på de berörda kvinnornas situation och behov inte redan för länge sedan gjorts. Vad utskottet nu uttalat bör ge regeringen tillkänna. ' dels att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffandekvinnor på tokatanstalt affriksdagen med anledning ay motion I987/88:Ju22 i denna del (yrkande 5), motion1987/88:Ju508 och mofion .1987/88:Ju511 som sin . mening ger tillkänna vad utskoUet anfört i detta hänseende. Brev från häktad (punkt 3, rnom. , och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Enljgf utskottets" och slutar med "motion 502"bort ha följande lydelse: Utskottet finner det svårförklarligt aft en häktad som avåklagaren ålagts restriktioner beträffande besök, brev (andra än till svenska myndigheter) och telefonsamtal och som alltså skall vara isolerad under brottsutredningen likväl på def enkla sätt som beskrivs i motionen kan kringgå syftet med , restriktionerna.Att denna ordning också i praktiken medfört betydande . svårigheter atfgenomföra förundersökning framgår av överåklagarens i ovannämndaskrivelse till RÅ. Härtill kommer aft den fråga som mofionären riktatuppmärksamheten på rymmer än allvarligare aspekter som inte endast gäller enhäktads rhöjligheter att missbruka rätten ätt brevledes kommunicera med svenskamyndigheter. Utskottet gör härvidlag en jämförelse med den reglering till skyddför rikets säkerhet som görs i 31 § kriminalvårdslagen. Utskottet anser att dennuvarande ordningen infe är acceptabel och att en översyn av frågan i hela dessvidd är erforderlig. Detta ' bör ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under moment 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffandebrev från häktad aftriksdagen med anledning av motion 1987/88:Ju502 som sin mening ger regeringentill känna vad ufskottet anfört i detta hänseende. ...ii-ianstalt (punkt 3, mom; 13) , ,,; JuU 1987/88:31 , och (rn) anser - . e/s att den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "Trots att" och slutar med "anses fillgodosedda" bort ha följande lydelse: . Utskoftet delar mofionärernas uppfattning att miljön ivåra kriminalvårds-anstalter inte är utformad för atf passa ett barns behov.Utskoftet kan också instämma i motionärernas uttalande aft en anstalfsmiljö kange upphov till störningar hos eft barn. Emellertid kan man,,enligtutskottets.uppfattnings, inte bortse från aft situationer kan förekomma,när detför ett barn är bäst atfj inte skiljas från sin mor. 1 sådana fall kan enanstaltsplacering av barnet trots allf framstå som den bästa lösningen. Somframgått av utskottetspvanståen- , , i de redovisning finns inga uppgifter påhur många barn som per årrvisfas i våra , anstalter. För utskottet äremellertid känt att sådant förekommer. Def måste: . anses angeläget atf det isädana fall kan garanteras att barnet erhåller den bästa tänkbara -miljö som går atf skapa i våra anstalter. Av främst -resursmässiga skäl kan infevarje anstalt utrustas för atf ha beredskap för att fa emot barn utan allttalar för atf särskilda enheter på vissa anstalter bör inrättas ochiordningställas för detta ändamål. Utan att ha någon kännedom om def antal barnsom visfas i våra anstalter kan detta arbete inte igångsättas. Det bör därför,enligt utskottets mening, utredas dels hur många barn som visfas påanstalterna, dels om det är möjligt aff på vissa anstalter iordningställavissa enheter utformade för atf passa intagna med små barn.