bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker vad som anförs i propositionenbeträffande anvisning av medel till det aktuella anslaget. Den i sammanhangetupptagna mofionen avstyrks i motsvarande del. 2 866 609 000 2 500 000 000' 2 644 398 000 'Härtillkommer 40 milj. kr. enligt fillaggsbudget I (AU 1987/88:12). Från anslaget betalas utgifterna för upphandling avsärskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, bidrag till utbildning i företag,yrkesförberedan-de praktik inom försvaret, elevsocial verksamhet inomAMU-gruppen samt för AMS boendeservice till deltagare iarbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning finansieras dels genom arbetsgivaravgifter, dels överanslaget B 4. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Arbetsmarknadsutbildning är sådan utbildning som en persongenomgår av arbetsmarknadsskäl och till vilken bidrag beviljas avarbetsförmedlingen. Det kan vara utbildning för personer som är eller riskeraratt bli arbetslösa och som uppbär utbildningsbidrag under utbildning vidsärskilt anordnade kurser eller i det reguljära utbildningsväsendet, ellerutbildning av anställda för vilka bidrag från arbetsmarknadsverket utgår tillarbetsgivaren. 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 Särskilt anordnad arbets marknadsutbildning 2 284 800 000 + 68 830 000 Bidrag för utbildning i företag m.m, 132 000 000' +71000 000 Yrkesförberedande praktik inomförsvaret 30 000 000 Elevsocialverksamhet 53 200 000 -t- 4 568 000 2 500 000000' +144 398 000 Särskild anordnad arbetsmarknadsutbildningavser kostna- AU 1987/88:11 der för sådan utbildning som länsarbetsnämndernaupphandlar från såväl AMU-gruppen som från bl.a. komvux, högskola,folkhögskola, studieförbund eller företag. Bestämmelser om särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning inkl. elevsocial verksamhet och boendeservice finns iförordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning. Bidrag för utbildning i företag m.m. avserkostnader för bidrag enligt förordningen (1984:518, omtryckt 1987:514) ombidrag till sådan utbildning. Försöksverksamhet med yrkesförberedande praktik inom detmilitära försvaret för arbetslösa ungdomar bedrivs som arbetsmarknadsutbildningefter särskilda föreskrifter från regeringen. Elevsocial verksamhet avser hälsovård och kurativt stöd'som tillhandahåller deltagare i AMU-kurser. Vidare avser denarbetsmarknadsmyndigheternas ansvar att ordna förläggning för dem som deltar iarbetsmarknadsutbildning utanför hemorten. Det senare omfattar deltagare isåväl särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning som den som uppbärutbildningsbidrag för studier inom det reguljära utbildningsväsendet. Arbetsmarknadsutbildningens allmanna inriktning m.m. I proposifionen framhålls att arbetsniarknadsutbildningenär ett aktivt instrument som förbättrar de sökandes möjligheter att erhållaarbete, underlättar strukturförändringar och förbättrarproduktionförutsättningarna. Teknikutvecklingen och därmed förändradekompetenskrav i arbetslivet tillsammans med förändringar i arbetskraftensåldersstruktur ställer höga krav på utbildningsinsatser både för de redananställda i företagen och för de arbetssökande. Under /87 deltog 118 000 personer iarbetsmarknadsut bildning varav drygt 69 000 i den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbild ningen. Kvinnorna utgjorde av deltagarna i utbildningen exkl. företagsutbildningen. Det framhålls som angeläget att.kvinnornas andel av arbetsmarknadsutbildningen anpassas till en nivå som bättre svarar mot deras andel av arbetslösheten. Arbetsmarknadsutbildningen bör dessutom utnyttjas för att stödja ungdomar i åldern med bristfällig eller mindre efterfrågad yrkesutbildning. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen attarbetsmarknadsutbildningen bör bibehållas på hög nivå. Det beräknas att 123000 personer kommer att behöva erbjudas arbetsmarknadsutbildning under nästabudgetår, varav merparten för särskilt anordnad utbildning. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. behandlas imoderata sam lingspartiets partimotion 1987/88:A203. I mofionen anförs att kompetensen och kunskaperna hos den enskilde individen är helt avgörande för möjlighe terna fill framgång på arbetsmarknaden. Individerna i dagens samhälle bör få kontinuerlig och återkommande utbildning för att kunna anpassa sig fill förändringar. Arbetsmarknadsutbildning är den mest effektiva metoden att motverka långvarig arbetslöshet. Höga krav på flexibilitet av utbildningen q ställs dådenna dels skall motsvara arbetsgivarnas behov, dels motsvara den AU 1987/88:11enskildes intressen och behov. I motionen anförs vidare att arbetsmarknadsverketsnya frihet att upphandla utbildning måste användas till att ge andrautbildningsanordnare än AMU möjligheter att få genomföra arbetsmarknadskurser.Nya vägar för finansiering av AMU:s verksamhet kan öppnas i takt med att denåterkommande utbildningen ökar i betydelse. Utskottet vill först erinra om vad som i ett inledandeavsnitt sagts om arbetsmarknadsutbildningens betydelse.Arbetsmarknadsutbildningen kompletterar brister i kompetens hos den enskilde,medverkar till att lösa omställnings- och anpassningsproblem påarbetsmarknaden, samt bidrar till att begränsa arbetslösheten. Den har storbetydelse för att stärka de svaga gruppernas ställning. Utbildning är en samhällsekonomiskt lönsam åtgärd och bördärför prioriteras bland de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Genomutbildning ges möjlighet att kunna undanröja inflationsdrivande flaskhalsar ochatt tillgodose behoven av nyckelpersonal. Arbetsmarknadsutbildningen måstedärför kunna erbjuda kurser i olika steg för att fylla tomrummen i devakanskedjor som uppstår på arbetsmarknaden. Inom pågårkontinuerligt en sådan inriktning av verksamheten. Det är sålunda angeläget attde arbetslösa som söker ett arbete skall kunna erbjudas en adekvat utbildninginom arbetsmarknadsutbildningen. Vad gäller frågan om upphandling av utbildning - som tasupp i motion A203-vill utskottet erinra om att det numera ankommer pålänsarbetsnämnderna att sköta upphandlingen när det gällerarbetsmarknadsutbildning. De har då möjlighet att vända sig till andrautbildningsanordnare än AMU-gruppen. Den del av utbildningen som ligger påandra utbildningsanordnare har också ökat, och uppgår under innevarandebudgetår till . Länsarbetsnämnderna har för övrigt att beakta såvälkostnads- som kvalitetsaspekter vid valet av utbildningsanordnare. Med det ovan anförda ställer sig utskottet bakom deninriktning för arbetsmarknadsutbildning som kommer till uttryck ipropositionen. Motion A203 avstyrks i aktuell del. Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning m.m. Med särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning avses sådanutbildning som länsarbetsnämnden upphandlar som arbetsmarknadsutbildningoavsett huvudman eller anordnäre. I propositionen beräknas resurserna för en omfattning avverksamheten som motsvarar 78 000 deltagare. Medelsbehovet bedöms uppgå till 2356,6 milj. kr. Inom en sådan volym bör efterfrågan på såväl grundläggande somkompletterande yrkesutbildning för olika grupper av sökande hos arbetsförmedlingenoch arbetsgivarna kunna tillgodoses. Det framhålls särskilt i propositionen att det ärväsentligt att arbetsmark nadsutbildningen är anpassad både till den aktuella efterfrågan på kompe tens och till de arbetssökandes behov av yrkesutbildning. Orienterande datautbildning för deltagare i de yrkesinriktade kurserna bör ses som en natudig del i denna anpassning. 1 mofion 1987/88:A256 av Chadotte m.fl. (fp) ombehovet av AU 1987/88:11 folkhögskolekurser för arbetslösa ungdomar erinras omatt uppemot 50 av landets 125 folkhögskolor tog emot ca 10000 ungdomar i kurser för arbetslös ungdom. Sedan de finansiella betingelsernaförändrats har kurserna för arbetslösa ungdomar kraftigt minskat vidfolkhögskolorna. Motionärerna föreslår att folkhögskolorna får en egen ram fördessa kurser. Regeringen bör återkomma till om precisering avbehovet. I motionen anges som ett riktmärke . Finansieringenfår ske över anslaget Arbetsmarknadsutbildning och torde röra sig om ca 6 milj.kr. Utskottet vill i likhet med vad som anfördes förra året-AU 1986/87:11 -framhålla att i de allmänna intentionerna rörandearbetsmarknadsutbildningen ingår att folkhögskolorna vid behov skall kunnagenomföra kurser för arbetslös ungdom. Det får ankomma på länsarbetsnämndernaatt bedöma behovet av sådan utbildning och göra erforderlig upphandling.Länsarbetsnämnderna skall därvid som tidigare nämnts bl.a. beakta såvälkostnads- som kvalitetsaspekter. Med hänvisning härtill avstyrks motion A256 iaktuell del. I motion 1987/88:A207 av och () behandlas behovet av arbetsmarknadsutbildning för avbytare ijordbruket. Motionärerna framhåller att det är angeläget attbristyrkesutbildning för jordbrukets avbytarverksamhet startas. Vidare anförsatt det är ett krav på att ha praktik för att få gå igenom de avbytarkurser somnu finns. Som anförs i motionen finns det i vissa delar av landet med högarbetslöshet personer som har intresse för avbytaryrket men saknar den formellabehörigheten eller saknar praktik. En tillräcklig förberedande praktik bör ingåi utbildningen och ur ersättningssynpunkt betraktas somarbetsmarknadsutbildning. Kursen bör då omfatta . Utskottet är medvetet om de behov som föreligger när detgäller avbytare i jordbruket. Länsarbetsnämnderna anordnar särskilda kurser fördenna kategori inom arbetsmarknadsutbildningens ram. planeras kurserför avbytare inom lantbruket på nio orter med en geografisk spridning överlandet. Enligt utskottets uppfattning får det ankomma på länsarbetsnämndernaatt bedöma om det föreligger ytterligare behov av utbildningkapacitet ochförändrat kursinnehåll för utbildning av avbytare inom lantbruket. Utskottetvill slutligen erinra om att en förutsättning för att beviljaarbetsmarknadsutbildning med därtill knutna utbildningsbidrag är att man ärarbetslös eller riskerar att bli arbetslös. En ytterligare förutsättning föratt få den ökade volymen på utbildningen som motionärerna önskar är att detfinns tillräckligt många arbetssökande som är lämpade och intresserade avutbildningen i fråga. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill mofionen A207i aktuella delar. AMS har det ekonomiska ansvaret för den elevsocialaverksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen. AMU-gruppen svarar dock för hälsovård och kurativt stöd inom verksamheten och AMS för boendeservicen. En särskild arbetsgrupp har sett över den elevsociala verksamheten. rapport(DsA 1987:5) Kursdeltagarstöd inom arbetsmarknadsutbildningen AU1987/88:11 föreslås att den hälsovårdande och kurativa verksamheten skallbedrivas som uppdragsverksamhet. Vad' gäller boendeservicen föresläs attdeltagarna i 'fortsättningen själva skall få betala den faktiskahyreskostnaden. Kompensation får ske genom en höjning av deltagarnastraktamenten: I propositionen föreslås att rapportens förslag omhälsovård och kurativ verksamhet genomförs. Vad gäller boendeservicen förslåsinga förändringar. För att ytterligare klargöra innebörden av arbetsgruppensförslag har AMS fått i uppdrag att redovisa konsekvenserna av det somföreslagits om boendeservicen. När denna utvärdering är klär under våren 1988kommer regeringen att ta förnyad ställning till förslaget. För den elevsociala verksamheten beräknas totalt 57,7milj. kr., varav 28,5 milj. kr. för upphandling inom och 27,9 milj.kr. för AMS boendeservice. I partimotion 1987/88:A219 (fp) anförs om boendeserviceinom den elevsociala verksamheten att det som föreslås i ovan nämnda arbetsgrupp om boendeservice skall genomföras fr.o.m. . Detta kommer då att innebära en minskning av anslaget med 27,9 milj. kr. ' Utskottet tillstyrker vad som anförts i propositionen omden hälsovårdande och kurativa verksamheten. Som redovisats ovan har AMS fåtti uppdrag att i en utvärdering klargöra konsekvenserna av arbetsgruppens förslagom boendeservicen. Denna skall vara klar varefter regeringenskall pröva frågan på nytt. Motion A219 avstyrks med hänvisning till detanförda i aktuell del. Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet m.m. Antalet personer som behöver beviljas utbildningsbidragför utbildning inom det reguljära skolväsendet eller hos vissa andrautbildningsanordnare under nästa budgetår beräknas till ca 20 000. kvinnors behov av utbildning nära hemorten, flyktingar och vissahandikappade, vilka kan erbjudas lämpliga förberedande utbildningar. För sådan yrkesförberedande praktik inom försvaret somanordnas för ungdom förslås oförändrad omfattning - 2 000 ungdomar - till enkostnad av 30 milj. kr. I motion 1987/88: A204 av m.fl. (s) omindustriinriklad högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning anförs attrekryteringsbasen för högre teknisk utbildning skulle breddas väsentligt omindustriinriktad högskoleutbildning upp till 120 poäng kunde genomföras somarbetsmarknadsutbildning. Utskottet vill erinra om att arbetsmarknadsutbildning somhögskoleutbild ning enligt gällande regler kan bedrivas upp (40 poäng) med inriktning mot sysselsättning i näringslivet. Den får emellertid inte vara en fortsättning eller en avslutning på en tidigare påbörjad eftergymnasial utbildning. Inte heller får den vara en del av en längre sammanhållen eftergymnasial utbildning. har dock befogenhet att upphandla högskoleutbildning i särskild ordning. Utskottet är inte berett att förorda en ändrad praxis när det gäller denna utbildning. En viktig aspekt i 42 dettasammanhang är bl.a. skillnaderna i ekonomiska förutsättningar för en AU1987/88:11 studerande vid högskola och vid AMU. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion A204. I motion 1987/88: A226 av m.fl. (m) omutredningsarbetet angående de asylsökandes utbildningsbehov anförs att varjearbetsförmedling eller länsarbetsnämnd gör utredningar om flyktingarsbehov av lämplig utbildning eller komplettering till utländsk utbildning. Detbör utredas om inte dessa utredningar bör göras centralt för att uppnå ökadkunskap om att ta till vara olika utländska utbildningar. Utskottet har inhämtat,att AMS inom projektetKunskapsbanken har ' utarbetat ett utvecklingsprojekt där utländskayrkesutbildningar m.m. jämförs med motsvarande svenska. Avsikten är att skapaett system som kan utnyttjas av arbetsförmedlingarna eller länsarbetsnämndernai hela landet. Inte enbart teoretiska jämförelser utan även praktiskarbetsprövning ingår. AMS arbetar i samråd med universitets- ochhögskoleämbetet, statens invandrarverk, ,och . Någon utredning av asylsökandesutbildningsbehov görs inte utan endast då ' det gäller flyktingar och invandrare. Motionen bör med hänvisning till detarbete som sålunda pågår inom arbetsmarknadsverket inte påkalla någonriksdagens åtgärd. Utskottet ansluter sig i övrigt till vad som anförts ipropositionen beträffande arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbilningsväsen-det m.m. Bidrag till utbildning i företag m.m. Med bidrag till utbildning i företag avses utbildning somanordnas med stöd av bidrag från AMU i företag. I propositionen föreslås attmedel beräknas för 25 000 deltagare mot för innevarande budgetår 15 000deltagare. Medelsbehovet för utbildning i företag m.m. för nästabudgetår beräknas i propositionen till 203 milj. kr. Bedömningen utgår från attkostnaden för ijidrag vid utbildning i stället för permittering elleruppsägning inte kommer att överstiga 10 milj. kr. samt att 10 milj. kr. avsättsför utbildning inom tekoindustrin. Av de då återstående 183 milj. kr. får högst20% utnyttjas för bidrag till offentliga arbetsgivare. De korttidsutbildadekvinnorna bör ägnas särskild uppmärksamhet vid denna utbildning. 1 partimotion 1987/88:A225 (vpk) om utbildning avvårdbiträden inom föreslås att det skall utgå statligt stöd tillsärskilt anordnad utbildning genom länsarbetsnämnderna. 1 inotionen framhållsatt det beräknade behovet av vårdbiträden inte täcks genom det antal elever somgenomgår gymnasieskolans sociala servicelinje. Därför måste andra än ungdomarrekryteras. Därvid är den första förutsättningen att'lön utgår underutbildningstiden. Utskottet vill erinra om att arbetsmarknadsutbildningenfrämst är en åtgärd som syftar till att förbättra de arbetslösas möjligheteratt få ett arbete. Utbildningens dimensionering och inriktning anpassas tillutbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. Denna utbildning skall ses som ettkomplement till denutbildning som bedrivs inom det reguljära utbildningsväsendet.Arbets- AU1987/88:11 marknadsutbildningen har sålunda inte till uppgift att ta över detansvar som gymnasieskolan har att tillgodose det långsiktiga behovet av t.ex.vårdbiträden i samhället. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottetmotion A225. I motion 1987/88:A220 av och () om breddalautbildning m.m. för korttidsutbildade anförs dels attsärskild uppmärksamhet bör riktas mot de korttidsutbildades behov avbreddatautbildning som inbegriper svenska och matematik dels attarbetsmarknadsutbildningen ger de korttidsutbildade baskunskaper så att de kantillgodogöra sig yrkesutbildningen och utnyttja datatekniken. Motionärernaframhåller att datorer och databaser ställer krav på alla anställdas förmåga atthantera skriftliga uppgifter.I utvärderingar av försöksverksamhet medbreddatautbildning för vuxna har det visat sig att de korttidsutbildadebehöver djupare och mer aktiva kunskaper i svenska och matematik. De av motionärerna redovisade problemen är under särskiltövervägande inom . Redan nu kan dock bidrag inom ramen förutbildning i företag ges fill korttidsutbildade för grundläggandedatautbildning som även innehåller svenska och matematik. Under budgetåret1986/87 genomgick drygt 1 900 personer sådan utbildning. Den övervägande delenav dessa var kvinnor. Vid yrkesutbildning inom AMU får deltagare vid behovkompletterande yrkesinriktade baskunskaper. Individens behov av utbildningfaställs i en individuell utbildningsplan. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion A220. Utskottetansluter sig i övrigt till vad som anförts i propositionen. I propositionen beräknas medel för en utökning avkapaciteten inom arbetsmarknadsutbildningen i förhållande fill föregående årsbudgetproposition med 3 000 personer. För /89 beräknas att detotala utgifterna under anslaget kommer att uppgå till 2 644 milj. kr., varav 2353,6 milj. kr. för upphandling av särskild anordnad arbetsmarknadsutbildning, 203milj. för bidrag till utbildning i företag m.m., 30 milj. kr. föryrkesförberedande praktik inom försvaret och 57,7 milj. kr. för den elevsocialaverksamheten. Utskottet har tidigare i framställningen avstyrktförslaget i folkparfiets partimotion 1987/88:A219 om AMS kostnader förboendeservicen i den elevsociala verksamheten. I konsekvens härmed avvisarutskottet förslaget i samma motion om minskning - med 27,9 milj. kr. - av de avregeringen föreslagna medlen fill elevsocial verksamhet. Den aktuella motionenbör därför avslås beträffande medelsanvisningen. Av den tidigare framställningen framgår att utskottettillstyrkt den omfattning m.m. av arbetsmarknadsutbildningen som föreslås ipropositionen. Den begärda medelstilldelningen för /89 om 2 644milj. bör därför bifallas av . AU 1987/88:11 1986/871987/88 1988/89 2 958 776000 2 504 500 000 2 410 500 000 Reservation 1 558 533 000 Från anslaget betalas utgifter för desysselsättningsskapande åtgärderna Beredskapsarbeten, Åtgärder förlångtidsarbetslösa. Rekryteringsstöd för svårplacerade. Bidrag fill arbetslösaför att starta egen verksamhet. Industribeställningar, Strukturstöd förbyggarbetsmarknaden. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder ochNordiska handlingsplanen. Av medel beräknade för beredskapsarbeten disponerarregeringen viss del under anslagsposten Särskilda medel. Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B 5. (s.81-89) föreslagit att 1. godkänna att statsbidrag tillberedskapsarbeten alltid skall utgå enligt bidragsreglerna förberedskapsarbeten, 2. till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /89 anvisa ett reservationsanslag av 2 410 500 000kr. Beräknad ändring 1988/89 1 724 000 000 -114 000 000 + 20 000 000 + 6 000 000 Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet + 4 000 000 - 10 000 000 2 504 500 000 - 94 000 000 ' Anslagsposterna Beredskapsarbeten och Särskilda medel måste räknasihop för att få fram medelsbehovet för beredskapsarbeten. Medlen under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder ärfördelade på olika poster på sätt som framgår av sammanställningen ovan. för AMS under innevarande budgetår har AMS vissamöjligheter att omdisponera medel mellan olika anslagsposter, bl.a. mellananslagsposten Åtgärder för långtidsarbetslösa och vissa övriga anslagsposterinom anslaget. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1987/88: A203en ny anslagsteknik för anslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder fr.o.m.kommande budgetår på så sätt att AMS bör tillåtas större flexibilitet attdisponera anslaget inom ramen för av formulerade mål och generellaregler. Dettaskulle ge AMS ledning större förutsättningar att effektivisera arbets- AU1987/88:11 marknadsverket. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning är bered skapsarbete inte något kraftfullt instrument trots att det kan vara viktigt för att bevara människors förmåga att fungera på arbetsmarknaden. Satsningen på beredskapsarbeten bör sålunda begränsas fill förmån för andra metoder som underlättar för de arbetslösa att få reguljärt arbete i näringslivet. Huvuddelen av resurserna inom anslaget bör därför inriktas mot denna sektor på arbetsmarknaden. Även () förordar i motion 1987/88: A250 attAMS får ökade möjligheter att själv omdisponera anslagsmedlen. Därmed ökarflexibiliteten enligt motionären och AMS kan snabbare och mer resolut vidtaåtgärder , vid behov utan att anslagsfördelningen mellan olika konton begränsarhandlingsfriheten. I mofion 1987/88: A253 av m.fl. (s)föreslås - mot bakgrund av arbetsmarknadssituationen i - att maninom länet får bedriva försöksverksamhet med en total delegering av medelsanvändningenför olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Motionärerna anför vidare att detbör vara möjligt för länen och arbetsmarknadsverket att överföra resurser frånberedskapsarbeten till arbetsmarknadsutbildning om detta skulle visa sigändamålsenligt. Med hänsyn till att har en låg utbildningsnivåmåste resurserna för arbetsmarknadsutbildning i länet öka enligt motionärerna.Vidare krävs i motionen att definitionen av långtidsarbetslöshet utvidgas. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt med en fortsatt effekfiviseringinomarbetsrriarknadspolitiken. En viktig förutsättning härför är att medelsarsenalen kan användas på ett flexibelt sätt. Förslaget att AMS skulle svara för ett enda sammanhållet anslag för de sysselsättningsskapande åtgärderna förutsätter emellertid en långtgående målstyrning och resultat analys som inte finns. Arbete i denna riktning pågår inom AMS. De nu gällande reglerna för anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder ger verket möjligheter att inom givna ramar pröva olika vägar, för att uppnå en god effektivitet i verksamheten. Utskottet vill särskilt peka på att medel under anslagsposten Åtgärder för långfidsarbetslösa kan utnyttjas för såväl syssel sättningsskapande åtgärder som för arbetsmarknadsutbildning. Den organisatoriska och geografiska decentralisering somunder pågått inom arbetsmarknadsmyndigheterna är en faktor sombefrämjar ett regionalt synsätt i enlighet med önskemålen i motion A253. Idetta sammanhang vill utskottet även erinra om vad arbetsmarknadsministernanför i budgetpropositionen om vikten av att AMS vid fördelningen av 'anslagsmedel till länsarbetsnämnderna beaktar behovet av att behålla medel förAMS disposifion centralt. Orsaken till detta är att det är-nödvändigt att AMShåller vissa reserver för att kunna möta hastigt uppkomna problem lokalt ochregionalt under hela budgetåret. Utskottet är med hänsyn till det ' anfördainte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av ovannämnda motioner utanavstyrker A203 och A250 i här aktuella delar samt A253. Ett återinförande av de statliga projekteringsbidragenföreslås i motion 1986/87:A254 av m.fl. (s).