bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare befaras att en fri invandring skulle omöjliggöraambitionen att tillförsäkra den invandrade arbetskraften samma anställningsförhållandenoch levnadsstandard i övrigt som den inhemska arbetskraften. Ett antagande av för arbetskraftens friarörlighet skulle enligt regeringen medföra att inte längre har möjlighetatt reglera invandringen av medborgare från de länder som är medlemmar i i EG skulle i princip få samma rätt att resa till och härsöka arbete som medborgare i de nordiska länderna nu har. Från svensk synpunkt är det enligt regeringen mycketväsentligt att den fria , nordiska arbetsmarknaden kan bestå även efter eneventuell anslutning till den europeiska arbetsmarknaden. Önskemålet om attbevara den fria nordiska arbetsmarknaden delas av de övriga nordiska länderna. Att inordna den svenska socialförsäkringslagstiftningen iEG:s regelsystem skulle kräva betydande förändringar av den svenskalagstiftningen, i första hand vad avser folkpensioner. EG:s regelsystem dllåternämligen inte någon positiv särbehandling av ett lands egna medborgare påsocialförsäk- ringsområdetoch kräver i princip att pensioner skall utgå på samma villkor UU 1987/88:24var inom EG förmånstagaren än är bosatt. har löst samordningsproblemen påsocialförsäkringsområdet genom särskilda bilaterala konventioner, vilka i storutsträckning är inspirerade av Gemenskapens regelsystem, men likväl på fleraområden innehåller betydande avvikelser från detta. Enligt regeringen skulle en anslutning till om arbetskraftens fria rörlighet under normala förhållanden sannoliktknappast innebära någon risk för arbetskraftsomflyttningar i sådan omfattningatt svårigheter skulle uppstå på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller såvälinvandring dll som utvandring från . Om allvarligare risker uppstår försysselsättning eller levandsstandard i en medlemsstat finns enligt regeringenvissa möjligheter att begränsa den fria invandringen från andra genomatt information lämnas via de offentliga arbetsförmedlingarna omarbetsmarknadssituationen i det berörda landet. Utvecklingen inom EG:s arbetsmarknad bekräftar tidigareerfarenheter, anser regeringen. Trögheten i arbetskraftens rörlighet är stor.Det gäller redan inom ett land men i ännu högre grad mellan länder, därspråksvårigheter, skillnader i utbildning etc, tillstöter. räcker inteens kraftiga löneskillnader eller mycket stora skillnader i arbetslöshet föratt stimulera till flyttning. I detta sammanhang är det av vikt att berördasvenska myndigheter och organisationer nära följer det harmoniseringsarbete somsker inom EG vad avser behörighets- och legitimationskrav för vissayrkesgrupper, exempelvis inom hälso- och sjukvårdsområdet. I det här sammanhanget bör man enligt regeringen hålla iminnet att den samstämmiga erfarenheten från de fem nordiska länderna är att,vid sidan av historiska och språkliga rötter, ingenting har haft så storbetydelse för samhörigheten i som möjligheterna att fritt flytta och taarbete. Regeringen anser att därför bör, sedan vissa ytterligare frågorbelysts, vara öppen för att pröva om denna möjlighet kan vidgas också i ettbredare västeuropeiskt perspektiv. I sin motion U5 konstaterar att det inom EGåterspeglas samma grundmönster som i vad gäller att koppla socialatrygghetsåtgärder till den gemensamma arbetsmarknaden. drarslutsatsen att det finns förutsättningar för samarbete mellan och EG. Centerpardetdelar därvidlag propositionens positiva syn men konstaterar att spörsmålen inteär tillräckligt klarlagda för ett ställningstagande. Angelägenheten av attDanmark blir kvar inom den nordiska passfrihetens ram understryks. anser vidare att en parlamentarisk utredningbör tillsättas för att kartlägga och bereda frågor som terrorism ochnarkotikasmuggling, invandring och flyktingpolitik samt en gemensamarbetsmarknads funktion och effekter under onormala förhållanden m.m. konstaterar i sin motion U6 att löperen uppenbar risk att i betydande grad hamna utanför EG-samarbetét på tjänsternas område. anser att propositionen inte ger någon samlad bedömning av hur rj Sverigeskall agera på detta område och framhåller det synnerligen angelägna UU1987/88:24 i att EG-samarbete pä bred front utvecklas till att också innefatta tjänsterna. Moderata samlingspartiet anser i sin motion U7 att måste sträva efter att svenska medborgare kan erhålla samma rättigheter och skyldigheter som gäller för medborgare från när de vistas i andra . Detta bör i första hand göras genom att den gemensamma nordiskaarbetsmarknaden ansluts till EG:s gemensamma arbetsmarknad. tar isin motion även upp frågan om hindren mot s.k. nyckelpersoner, dvs. personermed ledande ställning eller med specialistkompetens vid utförande avleveranser i form av entreprenader, installationer eller inbegripna serviceoch reparationstjänster. Det är angeläget att problem i dessa avseenden lösesmed förtur och att frågan tas upp från svensk sida med sikte på en bredömsesidig lösning, anser . I sitt yttrande konstaterar arbetsmarknadsutskottet (AU) attsysselsättningsfrågorna ägnas betydande uppmärksamhet inom EG. harbl.a. fastslagit att uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att bidra tillatt öka sysselsättningen och att reducera arbetslösheten. En bättre integrationav arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik har ansetts vara särskilt vikdg.För att ge parterna möjlighet att aktivt påverka utformningen av sysselsättningspolitikenhar en kommitté med rådgivande ställning knutits direkt till Rådet. I anges den sysselsättningsmässigamålsättningen vara att varje medlemsstat skall införa en ekonomisk politik somsäkerställer en hög sysselsättning, anför AU. Målet för den svenskasysselsättningspolitiken är, som också framhålls i propositionen, merlångtgående. Här utgör målet arbete åt alla en i den ekonomiskapolitiken. De arbetsmarknadspolitiska insatserna har också haft enstörre omfattning än i i övrigt. innehåller emellertidinga föreskrifter som hindrar att arbetsmarknadspolitiska åtgärder och särskiltriktade insatser görs. Ett stort antal initiativ prövas, inte minst för attkomma till rätta med ungdoms- resp. långtidsarbetslösheten. tar i sitt yttrande upp de olikakänsliga överväganden som hänger samman med en svensk anslutning till deneuropeiska arbetsmarknaden. Häri ingår de skäl som ligger till grund för denreglering av invandringen till frän icke-nordiska länder som finns . Samma aspekter framförs i propositionen. I propositionen och i AU:syttrande konstateras att ett antagande av för arbetskraftens friarörlighet skulle medföra att inte längre hade möjlighet att reglerainvandringen av medborgare från de länder som är medlemmar i . Medborgare iEG skulle i princip få samma rått att resa till och här söka arbete sommedborgare i de nordiska länderna nu har. konstateras i propositionen och i AU:s yttrandeatt trögheten i arbetskraftens rörlighet också inom EG:s arbetsmarknad är stor. Trögheten gäller i synnerhet mellan länder, där t.ex. språksvårigheter och skillnader i utbildningen tillstöter. En anslutning till EG:s nuvarande regler om arbets- .. kraftensfria rörlighet skulle därför enligt AU under normala förhållanden UU1987/88:24 sannolikt knappast innebära någon risk för arbetskraftsinflyttningari sådan omfattning att svårigheter skulle uppstå på den svenskaarbetsmarknaden. Utskottet delar denna uppfattning. Samma slutsats och iännu mer bestämd form drogs vid det öppna förhör som utskottet hade den 1 marsrörande och den europeiska integrationen med bl.a. representanter förde olika arbetsmarknadsorganisationerna: Här sades att en anslutning till EG:snuvarande regler om arbetskraftens fria rörlighet under normala förhållandenenligt vad som kan bedömas inte skulle innebära att svårigheter skulle uppståpå den svenska marknaden. räknar man med inom EG med ett ökandeöverskott på arbetskraft, medan prognoserna visar på det omvända iSverige. Detta förhållande, anför AU, kan i och för sig tala för en integrationmed den europeiska arbetsmarknaden. Utskottet delar denna uppfattning och kan för sin delendast understryka vikten av arbetskraftens fria rörlighet. Det finns en rad olika frågor rörande t.ex. konsekvenserinom socialförsäkringsområdet, det yttre gränsskyddet, arbetsrättsliga frågor,samt frågor som rör de svenska ambitionerna på arbetsmarknadspolitikens ochjämställdhetens område som måste beaktas i en diskussion mellan ochEG. Såväl AU som SfU tar upp dessa frågor i sina yttranden. Utskottet får i detta sammanhang ansluta sig tillpropositionen vari anförs att dessa frågor är tekniska och bör i storutsträckning vara överkomliga. De har dock onekligen samband med vissagrundläggande värderingar för den svenska social- och arbetsmarknadspolitiken. Med hänsyn till fördelarna som en europeisk marknad skulleinnebära är det utskottets uppfattning att dessa frågor kommer att kunna lösas.Även AU framhåller i sitt yttrande de fördelar för som en europeiskarbetsmarknad kan innebära. I enlighet med motion U6 (fp) och U7 (m)konstaterar AU att det är viktigt för svenskt näringsliv både att svenskar kantjänstgöra utomlands och att utländsk personal kan arbeta i . Godamöjligheter för svenska medborgare att för ta anställning i företag iEG-länderna bör vara till gagn inte bara för individen utan för riket i stort.Detta gäller inte minst, som sägs i motion U6, på tjänsteområdet. Utskottet kan konstatera att de viktiga frågorna omterrorism, narkotikasmuggling etc. behandlas inom , bl.a. avberedningsgruppen för EG-frågor och fackdepartementen. Nordiskt samråd ägerrum i dessa frågor. Utskottet finner därför inget behov för en särskildutredning som krävs i motion U5 (c). Utskottet anser att det är väsentligt att den frianordiska arbetsmarknaden kan bestå vid en närmare anknytning till den europeiska arbetsmarknaden. Frågor i anslutning härtill bör därför tas upp både nationellt och i ettnordiskt sammanhang. närmande till EG kan inte ses skilt från det nordiska samarbetet och de förpliktelser som vi åtagit oss där anser utskottet. Detta innebär att man inom det nordiska samarbetet kommer att följa och analysera den inre marknadens utveckling och se vad den betyder för det nordiska samarbetet och även vad det nordiska samarbetet kan bidra med. Utskottethar erfarit att en beredningsgrupp inom arbetsmarknadsdeparte- UU1987/88:24 mentetkommer att följa utvecklingen inom EG och även frågor som rör gränskontrollen.Dessa mer övergripande frågor bör emellertid inte hindra att manäven under arbetets gång bilateralt eller genom eller EFTA tar uppangelägna frågor som rör nyckelpersoners och medflyttande make/ Med det ovan anförda får yrkandena 15 och 16 i motion U5(c) yrkande 4 i motion U6 (fp) samt yrkande 8 i motion U7 (m) anses besvarade. Social och kulturell integration Utskottet I motion U5 (c) framhålls att den i vid bemärkelse socialadimensionen uppmärksammas och hävdas i den pågående integrationen mellan EFTAoch EG. vill särskilt betona sysselsättningen, miljön samt formerför hur socialt betingade värderingar fortlöpande skall kunna göra siggällande. konstaterar att samarbetet inom EFTA och med EGhittills har dominerats av varuhandel som huvudsakligen föranlett kontakter påregerings- och myndighetsnivå. Når samarbetet breddas och får konkret innehållpå en rad områden anser c det angeläget att också företrädare för fackligaorganisadoner, olika slags intresseorganisationer och för arbetsmiljö- ochkonsumentintressen bereds insyn och påverkan i europeiska organ ochinstitutioner. Arbetet bör ges motsvarande förankring på svensk botten, anserc. Moderata samlingspartiet tar upp samma fråga i sin motion U7. Även i motion U524 betonas den sociala och kulturellaintegrationen med . Utskottet delar i allt väsentligt de synpunkter vad gällerden sociala dimensionen som framförs i motion U5 och vill i detta sammanhangansluta sig till vad som framförs i propositionen om att regeringen i detfortsatta arbetet måste hävda och utveckla de resultat som har uppnåtts iSverige när det gäller skydd för hälsa, miljö och säkerhet. Regeringenkonstaterar att vi inte får underskatta möjligheterna att hävda våra intressen.För det första ligger andra europeiska länder lika långt framme som påmånga områden och ibland före. För det andra skall EG i vissa fall inskränkasig till att fastställa en miniminivå. För det tredje behandlas en del av dessafrågor i europeiska standardiseringsorgan, där är medlem och alltsåkan, delta i arbetet på likställda villkor. Dessutom medger att ettmedlemsland under vissa förutsättningar kan göra avsteg från gemensamma regleri sådana fall som medlemslandet bedömer som särskilt känsliga. Föricke-medlemmar torde samma möjligheter föreligga. Vad gäller kontakten mellan organisationer m.m. med EG,får utskottet anföra att sådana kontakter redan förekommer. LO och TCO är anslutna till . SAF och tillhör UNICE som fullvärdiga medlemmar. Inom gemenskapen pågår en diskussion mellan EG-kommis sionen och konsumentorganisadonerna om hur konsumentinflytande i standardiseringsorganen och skall kunna förstärkas. I denna diskussion har även EFTA-länderna inbjudits delta. Även mellan -4- andrasvenska organisationer och deras motsvarigheter i pågår ett samarbete. Härmed får yrkande 3 i motion U5 (c) och ifrågavarande deli yrkande 2 i UU 1987/88:24 motion U7 (m) anses besvarade. 1. beträffande riktlinjer för dellagandei det västeuropeiska samarbetet attriksdagen med anledning av propositionens riktlinjer och yrkande 1 imotion 1987/88:U5, yrkandena 7 och 8 i motion 1987/88:U6 , ifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1987/88;U7, motion 1987/ 88:U522 samt yrkandena 1 och 6 i motion 1987/88:U524 samt med avslag på yrkandena 1 och 2 i motion I987/88:U3 och yrkande 1 i motion 1987/88:U7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandesamarbetet inoin och inom EFTA attriksdagen förklarar motion I987/88:U4, yrkande 2 i motion 1987/88:U5 samtyrkandena 3 och 4 i motion 1987/88:U7 besvarade med vad utskottet anfört, 3. beträffande/örrf/upnc/ekontakter med EG-parlamentet attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1987/88:U7 besvarat med vad utskottetanfört samt avslår yrkande 2 i motion 19887/88:U524, 4. beträffandeen parlamentarisk delegation attriksdagen förklarar yrkande 17 i motion 1987/88:U5 besvarat med vad utskottetanfört, attriksdagen förklarar yrkande 6 samt ifrågavarande delar av yrkande 2 imotion 1987/88:U7 besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffandeanalys av svensk industristruktur attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1987/88:U6 besvarat med vad utskottetanfört, attriksdagen förklarar yrkande 7 i motion 1987/88:U7 och yrkande 5 i motion1987/88:524 hesvarade med vad utskottet anfört, 8. beträffandeveterinär-och vä.xtskydd attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1987/88:U5 besvarat med vad utskottetanfört, 9. beträffandeharmonisering av svensk lagstiftning med EG attriksdagen förklarar yrkande 18 i motion 1987/88:U7 besvarat med vad utskottetanfört, 10. beträffande redovisning av lagar och reglerinom EG vid svensk lagstiftning attriksdagen förklarar yrkande 19 i motion 1987/88:U7 besvarat med vad utskottetanfört, 11. beträffande EG-samarbete på jordbruks- ochlivsmedelsområde na attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion I987/88:U5 besvarade med vad utskottetanfört. 12. beträffanderegionalpolitiken UU 1987/88:24 att förklarar yrkande 4 i motion 1987/88:U5 besvarat med 13. beträffandeutländska förvärv av svenska företag attriksdagen avslår yrkandena 9 och 10 i motion I987/88:U7 samt yrkande 5 i motionI987/88:N303, 14. beträffande harmonisering av bestämmelserna påtransportom-- rådet attriksdagen förklarar yrkande 8 i motion 1987/88:U5 besvarat med vad utskottetanfört, 15. beträffandeden internationella mediapolitiken attriksdagen förklarar yrkande 9 i motion I987/88:U5 besvarat med vad utskottetanfört, 16. beträffandeinternationell mediapolitik attriksdagen avslår yrkande 20 i motion I987/88:U7, 17. beträffande deltagande i del europeiska forsknings-och utveck lingsarbetet attriksdagen förklarar yrkande 10 i motion 1987/88:U5, ifrågavarande del i yrkande2 samt yrkandena 13, 14 och 16 i motion 1987/88:U7 , yrkande 4 i motion1987/88;U524samt modon 1987/88:U523 besvarade med vad utskottet anfört, beträffande samarbetet på miljöområdet att riksdagenförklarar yrkande 7 i motion 1987/88:U5 och yrkande 6 i motion I987/88:U6besvarade med vad utskottet anfört, 19. beträffande västeuropeiskt forumför ekonomiskt samarbete att förklarar yrkande 13 i motion I987/88:U5besvarat med vad utskottet anfört, 20. beträffande avveckling avvalutaregleringen attriksdagen avslår yrkande 12 i motion 1987/88:U7 och ifrågavarande del i yrkande5 i modon 1987/88:U6, 21. beträffande//nan5(e//atjänster m.m. attriksdagen förklarar yrkande 12 i motion 1987/88:U5 samt ifrågavarande del avyrkande 5 i motion 1987/88:U6 besvarade med vad utskottet anfört, 22. beträffandesvensk anknytning till EMS attriksdagen avslår yrkande 11 i motion I987/88:U7, 23. beträffandetobaks- och alkoholfrågor attriksdagen förklarar motion 1987/88:U2 och yrkande 1 i motion 1987/88:So409besvarade med vad utskottet anfört, 24. beträffandeöversyn av kilometerskaiten attriksdagen förklarar yrkande 14 i motion 1987/88:U5 besvarat med vad utskottetanfört, 25. beträffandeutbildnings- och ungdomsfrågor attriksdagen förklarar yrkande 11 i modon 1987/88:U5, yrkandena 1 och 2 i motion1987/88:U6, yrkande 17 i motion 1987/88:U7, yrkande 6 i modon 1987/88:N150,yrkande 3 i modon 1987/88:U524 samt yrkande 30 i motion l987/88:Ub806 besvarademed vad utskottet anfört. 26. beträffande gemensam europeisk arbetsmarknad UU 1987/88:24 att förklarar yrkande 15 i modon I987/88:U5, yrkande 4 i motionI987/88:U6 och yrkande 8 i motion 1987/88:U7 besvarade med vad utskottetanfört, 27. beträffande parlamentariskutredning om arbetsmarknadsfrågor att utskottet förklarar yrkande 16,i motion1987/88:U5 besvarat med vad utskottet anfört, 28. beträffande den sociala dimensionen attutskottet förklarar ifrågavararide del i yrkande 2 i motion 1987/88:U7och yrkande 3 i motion 1987/88:U5 besvarade med vad , utskottet anfört, Närvarande: (), (c), StureEricson (s),, (), Axel (), (),(), (), (), GunnarHökmark (m), (), () ().Hädar () och (vpk). En svensk Europapolitik (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Som framgått av" och på s. 56 slutar med ,"ansesbesvarade" bort ha följande lydelse: Frågan om och den västeuropeiska gemenskapen beröri grunden vår nationella självbestämmanderätt och självständighet. Om dettaavgörande, faktum förs det ingen diskussion i regeringens proposition. Dennagrundläggande aspekt avfärdas med det välkända påståendet att Sverigesalliansfrihet för att säkra en neutral position omöjliggör ett svenskt medlemsskapi EG. På samma lättvindiga sått kommenterades frågan av statsrådet utrikesutskottets öppna sammanträde med orden "Vår neutralitet bestämmervi själva." Därmed anses allt klarlagt och diskussionen avslutad. Pådetta enkla men försåtliga sätt undviker regeringen att diskutera och klarläggavilka verkningar det nu föreliggande förslaget kommer att få för Sverigesmöjligheter att upprätthålla en alliansfri politik. har vidsin behandling av frågan inte haft tillgång till något yttrande frånförsvarsutskottet. Detta är beklagligt, eftersom de viktiga konsekvenser förSveriges säkerhets- och försvarspolitik, som den av regeringenföreslagna harmoniseringen kommer att få, därigenom inte har UU 1987/88:24 Det finns på detta område ett omfattande material i tidigare försvarskommittéersbetänkanden, i sårbarhetsutredningar och inte minst de utredningarsom berör svensk krigsmaterielimport och export. förriksdagens beslut har därigenom undandragits viktig information. som bördiskuteras när det gäller alliansfriheten och neutralitetspolitiken är såledesinte medlemsskap eller ej, utan vilka verkningar den av regeringen föreslagnaintegrationsprocessen kommer att få för möjligheter att i framtidenföra en självständig politik. Och detta gäller självklart inte bara de rent försvarspolitiskaoch utrikespolitiska aspekterna. På alla områden i det svenska samhälletkommer harmoniseringen att ha stora och genomgripande verkningar. 1 deyttranden från skilda utskott som utrikesutskottet begärt, finns klart ellerunderförstått uttryckt de farhågor som många känner inför denna storaförändring i svensk politik. utlåtande ger en bild avde många negativa verkningarna. påpekar, när det gällermiljöfrågor, att inte kan gå med på restriktioner som försämrar högtställda svenska miljökrav. På område efter område kan vi konstatera att måsteändra bestämmelser och lagstiftning i en för vårt land negativ riktning, närintegrationen med EG skall genomföras. bör arbeta för en långtgående internationaliseringav sitt förhållande till andra stater och på alla plan. EG-integrationénkrymper det perspektivet. Om EG:s mål var en öppen attityd till världen iövrigt skulle harmoniseringar och integrationer på skilda områden inte varasamma problem som . Men EG avskärmar sig. Man talar om fri marknd men menarEG:s marknad. Mot utvecklingsländerna är EG:s marknad fri och enbart på egnavillkor och till dess egen fördel. Därför bör regeringens proposition om och denvästeuropeiska integrationen avslås av . Därmed tillstyrks yrkandena imotion 1987/88:U3 (vpk). Övriga i betänkandet behandlade motioner avstyrks. dels att utskottets hemställan i moment 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande riktlinjer för deltagande i delvästeuropeiska samarbetet attriksdagen med avslag på regeringens proposition och på yrkande 1 i motion1987/88:U5, yrkandena 7 och 8 i motion 1987/88:U6, yrkandena 1 och 2 i motion1987/88:U7, motion 1987/88:U522 och yrkandena 1 och 6 i motion 1987/88:524 samtmed bifall till yrkandena 1 och 2 i motion 1987/88:U3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Utländska förvärv av svenska företag (mom. 13) , och (alla m) samt och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "I sitt yttrande" och slutar med "motion N303"bort ha följande lydelse: Utrikesutskottetansluter sig till den kritik mot restriktionerna i fråga om UU 1987/88:24utländska förvärv av företag och akier som framförs i de tvä modonerna. Desvenska bestämmelserna måste förändras så att de inte avviker från . I annat fall riskerar svenska företag att missgynnas inom EG. Motbakgrund av det svenska näringslivets internationalisering framstårföretagsförvårvslagen som ett utslag av protektionism. Lagen försvagar med störstasannolikhet utländska företags vilja att investera i . Till följd avlagbestämmelserna inträffar det också att de förvärvande företagen ställs införpolitiskt betingade villkor för att få genomföra sina förvärv. mening har utländska företagsförvärv här i landet oftast énpositiv effekt på företagens teknikutveckling och investeringstakt. Förvärvenstärker därmed konkurrenskraften hos de svenska företagen och bidrar sålundatill en god sysselsättningsutveckling i . Företagsförvärvslagen bördärför upphävas. Regeringen bör lägga fram förslag omdetta. I avvaktan på att den nuvarande regleringen avvecklas börhandläggningstiderna för förvärvstillstånd kraftigt förkortas. Regeringenbör vidare låta utreda hur andra hinder för utländska förvärv av aktier isvenska bolag skall kunna elimineras. Ett ökat utländskt intresse för svenskaaktier är, menar näringsutskottet, av stort värde med hänsyn till såvälföretagens anskaffning av riskkapital som den svenska betalningsbalansen. Somanförs i motion 1987/88:N303 (fp) kan de nuvarande begränsningarna försvåra enförändring av en olämplig ägarstruktur. Medhänvisning härtill tillstyrker utskottet motionerna 1987/88:U7 (m) och1987/88:N303 (fp) i aktuella delar. dels att utskottets hemställan i moment 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffande udändska förvärv av svenska företag attriksdagen med bifall till yrkandena 9 och 10 i modon 1987/88:U7 och yrkande 5 imotion 1987/88:N303 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört Internationell mediapolitik (mom. 16) Margarethaaf , och (alla m) anser