bet · GB01JuU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Husrannsakan fårdock alltid företas där brottet har begåtts eller den misstänkte gripits. Ivissa lokaler får dessutom husrannsakan företas utan hänsyn till den begränsningsom följer av kravet på särskild brottsmisstanke. Slutligen får husrannsakanockså förefas för att söka efter person som skall gripas, anhållas, häktaseller inställas för förhör. För husrannsakan eller beslag krävs i princip särskiltbeslut av undersökningsledaren, åklagaren eller rätten. I vissa fall - t. ex.om fara är i dröjsmål - får åtgärderna dock vidtas av polisman. Om husrannsakankan antas bli av stor omfattning eller medföra synnerlig olägenhet för den hosvilken åtgärden företas gäller vidare att åtgärden inte bör vidtas utan rättensförordnande om det inte är fara i dröjsmål. Vid husrannsakan skall såvitt möjligt ett avförrättningsmannen anmodat trovärdigt vittne närvara. Den hos vilkenhusrannsakan företas får också själv övervaka förrättningen och får även tillkallavittne, dock utan atf undersökningen därigenom uppehålls. Över husrannsakan skall föras protokoll, där bl. a.ändamålet med förrättningen skall anges. Om föremål tas i beslag skall ettsärskilt beslagsprotokoll upprättas i vilket def beslagtagna föremålet skallbeskrivas och ändamålet med beslaget anges. Om föremål tas i beslag skall åtal i princip väckas inomen månad om inte rätten bestämmer annat. I sistnämnda fall får frisfen för åtals väckande inte ... göras längreän vad som är oundgängligen erforderligt. Om ett beslag har verkställts utan beslut avundersökningsledaren eller JuU 1987/88:30 åklagaren skall åtgärden skyndsamtanmälas till denne för prövning av frågan om beslaget skall bestå. Ett sådantbeslut kan, liksom också ett enligt huvudregeln fattat beslut, överprövas avrätten på begäran av den som drabbats. - Motsvarande överprövningsregler saknasbeträffande husrannsakan, vilket har sin uppenbara förklaring i att i detfallet den verkställda åtgärden inte kan återgå. Den normala gången i ett ärende om husrannsakan ärföljande. Åklagaren fattar eft beslut om husrannsakan som diarieförs isedvanlig ordning. Husrannsakan görs av polisen. I efterhand upprättas ett protokollöver vad som förevarit vid förrättningen. I protokollet antecknas bl. a. vemsom fattat beslutet om husrannsakan, vem som verkställt det och vilket brottden misstanke avser som ligger till grund för beslutet. Om föremål tas ibeslag antecknas dessa. På blanketten finns en förtryckt besvärshänvisning avseendebeslagen. Statistiköver husrannsakan och beslag saknas. Här kan också nämnas att det i polislagen finnsföreskrifter om särskilda befogenheter vid husrannsakan och liknande åtgärder.I dessa anges förutsättningarna för att polisen skall få vidta husrannsakanoch liknande åtgärder utanför området för straffprocessen. avlämnade betänkandet (SOU1984:54) Tvångsmedel-Anonymitef-Integritet. I betänkandet föreslås en lag omtvångsmedel, tvångsmedelslagen. Bland de tvångsmedel som lagens bestämmelseromfattar finns husrannsakan och beslag. Förslaget innebär att vissa allmännabegränsningar i tvångsmedelsanvändningen lagfästs. Vidare föreslås särskildabegränsningar som syftar till att vid tvångsmedelsanvändning förstärka dettryckfrihetsrättsliga skyddet för anonymitet och skyddet för uppgifter somomfattas av vissa tystnadsplikter. Betänkandet har remissbehandlats, och detövervägs inom . Utskottet vill börja sina överväganden med att understrykaatt den av motionären eftersträvade ordningen i flera avseenden redan gäller.Sålunda åligger det polisman att på begäran legitimera sig, och dennaskyldighet kan polismannen endast i undantagsfall undandra sig (se t. ex. JO1978/79 s. 69 ff). Vidare åligger det en polisman att i sin tjänsteutövninguppträda på ett sätt som inger förtroende och aktning, och han skall uppträdahövligt, hänsynsfullt och med fasthet (5 kap. 1 § polisförordningen). Häri ochi den allmänna informationsskyldighet som kommer till uttryck i 2 § fjärde punktenpolislagen ligger alldeles självklart en långtgående skyldighet att upplysa omgällande regler, och det får enligt utskottets mening inte ifrågakomma att t.ex. en husrannsakan företas utan att polisen först förklarar sitt ärende ochupplyser den som åtgärden avser om hans rättigheter. 1 fråga om motionärens förslag att ett beslut om åtgärdenalltid skall medföras till förrättningen vill utskottet först notera aft ensådan ordning skulle kunna leda till oacceptabla dröjsmål i fall där ettskyndsamt ingripande är av nöden. Utskottet vill härefter också erinra om sinauttalanden i betänkandet JuU 1984/85:30. Där ansåg utskoftet (s. 12) bl. a.atf det infe är rimligt att ställa upp samma krav beträffande beslutsfattande i fråga omvarje husrannsakan. Så har, som utskottet då framhöll, heller inte JuU1987/88:30 skett inuvarande lagstiftning, utan den innebär aft beslut om husrannsakan kan fattasav olika myndigheter och olika befattningshavare beroende på åtgärdenskaraktär i varje enskilt fall. Utskottet ansåg då aft def inte hade kommitfram något som visade aft avvägningen mellan i vilka fall olika myndighetereller befattningshavare skulle fatta beslut om husrannsakan varförenad med några påtagliga nackdelar. Utskottet har alltjämt denna Vad slutligen gäller frågan om överlämnande av ettprotokoll över förrättningen vill utskottet erinra om atf en skyldighet att påbegäran överlämna bevis om beslag eller husrannsakan redan föreligger. Ettsådant bevis skall även innehålla uppgift om vilket brott misstanken avser (27kap. 13 § resp. 28 kap. 9 § RB). Av stor betydelse i detta sammanhang är också att den somdrabbats av beslag eller husrannsakan och som inte var närvarande vidförrättningen skall underrättas om åtgärden, vid beslag i princip utan dröjsmåloch vid husrannsakan så snart det kan ske utan men för utredningen (27 kap. 11§ RB resp. 28 kap. 7 § RB). Härigenom möjliggörs t. ex. en snabb rättsligprövning av ett beslag; något som givetvis förutsätter kännedom om åtgärden. Rent allmänt sett har utskottet stor förståelse för detankar om skydd för den enskildes integritet som kommer till uttryck imotionen. Enligt utskottets uppfattning får emellertid den gällanderegleringen anses huvudsakligen tillgodose motionens syfte. Härtill kommer attde lagstiftningsåtgärder som kan föranledas av tvångsmedelskommitténsbetänkande bör avvaktas innan det är aktuellt för att ta någotinitiativ i saken. Utskottet avstyrker sålunda bifall till motion Ju707. I motion Ju713 begärs att åtgärder vidtas i syfte attförbättra rättsskyddet vid barnolycksfall. Motionärerna hänvisar till en undersökning gjord avbarnmiljörådet angående den rättsliga behandlingen och bedömningen i domslutrörande barnolycksfall. är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Instruktionför barnmiljörådet finns i en särskild förordning (1980:572). Enligt motionen framgår det av barnmiljörådetsundersökning bl. a. följande. Bestämmelser om skyddsanordningar i olikaförfattningar har ofta åsidosatts utan att en rättslig prövning blivit följden.Polis och åklagare har varit osäkra om hur svåra barnolycksfall skall behandlasur rättslig synpunkt. Man har inte ansett sig ha stöd i lagen för enförundersökning som kan leda till åtal och rättegång. Därför har sällanvållande- och ansvarsfrågan kommit upp till prövning i domstol. I motionen framhålls att det är angeläget att barnen fårförbättrat rättsligt skydd och atf föräldrarna till drabbade barn får stöd och hjälp att driva olycksärenden vidare till rättslig instans. Olycksfallen svarar för nära hälften av den totalabarndödligheten i landet JuU 1987/88:30 och utgör den största enskildadödsorsaken för barn . I förskoleåldern är det främst olyckor ihemmet och (bl. a. drunkning) som dominerar bland dödsfallen.Bland förskolebarn dominerar in-omhusskador. bland skolbarn utomhusskador. Överhälften av de äldre barn som förolyckas omkommer i trafiken. En tredjedel avbarnskadorna inträffar i hemmet, en tredjedel i lekmiljön utomhus i hemmetsnärhet och en tredjedel utanför hemmet i daghem, skolor, på skolvägen etc. (SOU1984:42). I detta sammanhang kan också konstateras aft den löpanderedovisningen av barnolycksfall länge endast bestått i en ej rikstäckandestatistik över antalet vårdtillfällen i sluten vård på grund av olycksfall.Socialstyrelsen fick emellertid i uppgift aff ta inifiafiv till ennationell registrering av alla olycksfall som föranlett kontakt med denoffenfiiga hälso- och sjukvården. Ansvar kan enligt 3 kap. 7 och 8 §§ komma ifråga för den som genom oaktsamhet vållat annans död, kroppsskada ellersjukdom. Vidare kan ansvar utkrävas, enligt 9 §, av den som av grov oaktsamhetutsatt annan för livsfara eller fara för svår kroppsskada eller sjukdom. Föratt någon skall kunna dömas till straff krävs att han kan övertygas omoaktsamhet eller i förekommande fall grov oaktsamhet. Det kan också bliaktuellt atf tillämpa andra lagar, t. ex. trafikbroftslagen. Här kan också nämnas atf det i allmänna ordningsstadgan(1956:617) finns bestämmelser om skyldighet bl. a. atf vidta skadeförebyggandeåtgärder vid grävning, schaktning, upptagande av vakar och liknande arbetensamt om skyldighet aft vidta säkerhetsåtgärder vid brunnar (5 §). Den sombryter mot dessa bestämmelser kan enligt 28 § allmänna ordningsstadgan dömastill böter. Ordningsstadgan har varit föremål för en översyn avordningsstadgeutredningen som publicerat betänkandet (SOU 1985:124)Ordningslag. Utredningens förslag övervägs i . Såsom anförs i motionen genomförde barnmiljörådet under år1986 en undersökning av den rättsliga behandlingen och bedömningen av barnolycksfall.Undersökningen, som avsåg endast och län, varbegränsad fill barnolycksfall vid brunnar, byggarbetsplatser, grustag ochschakt samt till pyrofekniska olyckor. Ett resultat av undersökningen blev att barnmiljörådetpåbörjade en rikstäckande kartläggning av rättstillämpningen vid barn- ochungdomsolyckor. Avsikten med kartläggningen är att undersöka vilka typer avbarnolycksfall som inträffat, vilka säkerhetsåtgärder som erfordras för attförebygga olyckor samt vem som bör ansvara för säkerheten. På grundval avsålunda vunna insikter avser rådet atf föreslå förebyggande åtgärder ochsamtidigt beakta hur rättskipningen kan effektiviseras. En rapport beräknas blifärdig . behandlade ett likalydande motionsyrkandeförra året (SoU 1986/87:36) och fann då i sitt av godkända betänkande att barnmiljörådets analys av den rättsliga behandlingen av barnolyckor borde avvaktas innan hade anledning att överväga åtgärder för atf förbättra rättsskyddet vid barnolycksfall. har samma inställning till frågan omåtgärder som social- JuU 1987/88:30 utskottet hade , ochutskottet avstyrker alltså bifall till motionen. 1. beträffande medetsberäkningen och antaletpolismansljänster m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju206 i denna del (yrkandena 3 och 4),1987/88:Ju210 (delvis) och 1987/88:Ju811 i denna del (yrkandena 18 och 19) samtmed bifall fill regeringens förslag till Lokala polisorganisationen /89 anvisar ett förslagsanslag om 5 , 2. beträffandebrottsbekämpning m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju206 i denna del (yrkande 5),1987/88:Ju223,1987/88:Ju226,1987/88:Ju804 i denna del (yrkande 1),1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 1) och 1987/88:Ju816, ' 3. beträffandekvarterspoliser m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju802 i denna del (yrkande 8) och1987/88:Ju8Il i denna del (yrkandena 20 och 21), atfriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju203, 1987/88:Ju210 i denna del,1987/88:Ju225 i denna del (yrkandena 2 och 3) och 1987/88:Ju229, 5. beträffandekommunal gatupolis attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju208, 6. beträffandeökad insyn att avslår motion 1987/88:K605, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju207, 8. beträffandekommunal haslighetsövervakning att avslår motion 1987/88:Ju215, 9. beträffandearvode för suppleant i polisstyrelse m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju209 och motion 1987/88:Ju210 i denna del, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju211, attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ju212, 12. beträffandeyttre befäl attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju224, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju707, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju713 i denna del (yrkande 3), attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju221. 5.Utrustning m.m. för polisväsendet JuU 1987/88:30 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 5(s. 59-61) och hemställer atf till Utrustning m.m. för polisväsendet /89 anvisar ett reservationsanslag om 160 858 000 kv. Underhåll och drift av motorfordon m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 6(s. 61-62) och hemställer att till Underhåll och drift av motorfordon m.m.för /89 anvisar ett förslagsanslag om . Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 7 (s.62-63) och hemställer att till Gemensam kontorsdrift m.m. inomkvarteret för /89 anvisar ett förslagsanslag om 1 000kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 8(s. 63-64) och hemställer att till Diverse utgifter för /89anvisar ett förslagsanslag om . Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), Hans GöranFranck (s), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Reservationer JuU 1987/88:30 Medelsberäkningen och antagningen av polisaspiranter(punkt 2, mom. 2) (), (), ()och . Irhammar (c) anser deh att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet noterar" och slutar med "och Ju8H" bort haföljande lydelse: I budgetpropositionen redovisar justitieministern aft defenligt den beräkning som gjordes års budgetbehandling planeradesatt aspirantantagningen för /89 skulle vara 250.Justitieministern framhåller att def med hänsyn fill bl. a. att polisväsendetunder förevarande och innevarande budgetår har tillförts eff relativt stortantal nya tjänster har varit möjligt att göra förnyade beräkningar av behovetav poliaspiranfer. Dessa beräkningar har visat att det fidigare än vad somförutsatts går att uppnå eftersträvad balans mellan utbildade poliser ochpolismanstjänster. Hon förordar därför atf antalet aspiranter för kommandebudgetår ökas till 360. Utskottet anser atf den av justifieministern åberopadebalansen mellan antalet utbildade poliser och antalet tjänster inte kan fastill intäkt för att behovet av aspiranter skulle vara fillgodosett med det av justitieministernförordade antalet. Enligt utskottets mening bör aspirantantalet motsvara vadrikspolisstyrelsen föreslagit, dvs. En sådan nivå på aspirantantagningenger bättre förutsättningar för atf kunna tillgodose angelägna behovav förstärkta polisresurser på olika håll i landet, i första hand inom de trestorstadsregionerna. En sådan utveckling kan få betydelse också för den på sinahåll aktualiserade frågan om behovet av s. k. yttre befäl för ledning avpolisarbetet ute på fältet. Utskottets här redovisade inställning skall ses motbakgrund av att allmänhetens berättigade krav på service och ingripande motden ökande brottsligheten redan har kraftigt eftersatts. Utskoftet ser detsåledes som mycket angeläget att polisen tillförs tillräckliga - inte minstpersonella -resurser för att möta de krav som ställs på grund av den oroande utvecklingenoch då särskilt i fråga om inbrotfssfölder och allvariiga våldsbrott. Utskottets ställningstagande beträffande antaletaspiranter medför atf anslaget för bör ökas med 20 milj. kr. Vad utskoftet sålunda föreslagit överensstämmer med vadsom förordats i motionerna Ju206, Ju802 och Ju8ll. Med förslaget tillgodoses iväsentlig mån också yrkandena i motionerna Ju217, Ju218, Ju225 och Ju804. dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande medetsberäkningen och antagning avpolisaspiranter att med bifall fill motionerna 1987/88:Ju206 i denna del (yrkandena 1 och 2), l987/88:Ju802 i denna.del (yrkande 12) och 1987/88:Ju811 i denna del (yrkandena 16 och 17) samt med anledning av motionerna 1987/88:Ju217 i denna del (yrkande 1), l987/88:Ju2l8 i 33 denna del(yrkande 3), 1987/88:Ju225 i denna del (yrkande 1) och JuU 1987/88:301987/88:Ju804 i denna del (yrkande 3) ävensom regeringens förslag dels som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om aspirantantagningen, dels till för /89 anvisar ettförslagsanslag om . Medelsberäkningen och antagningen av polisaspiranter(punkt 2, mom. 2) , och () anser dels aff den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet noterar" och slutar med "och Ju811" bort haföljande lydelse: Utgångspunkten för utskottets bedömning beträffandeantalet polisaspiranter är att allmänhetens berättigade krav på service ochingripande mot den ökande brottsligheten redan har kraftigt eftersatts.Utskottet ser det därför som mycket angeläget aft polisen tillförs tillräckliga- inte minst personella - resurser för att möta de krav som ställs på grund avden oroande utvecklingen, särskilt i fråga om inbrottsstölder och allvarligavåldsbrott. 1 budgetpropositionen redovisar justitieministern aff defenligt den beräkning som gjordes års budgetbehandling planeradesatt aspirantantagningen för /89 skulle vara 250. Justitieministernframhåller atf def med hänsyn fill bl. a. aft polisväsendet under förevarandeoch innevarande budgetär har tillförts ett relativt stort antal nya tjänsterhar varit möjligt att göra förnyade beräkningar av behovet av polisaspiranter.Dessa beräkningar har visat aft det fidigare än vad som förutsatts går atfuppnå eftersträvad balans mellan utbildade poliser och polismanstjänster. Honförordar därför att antalet aspiranter för kommande budgetår ökas till 360. Utskottet anser att den av justifieministern åberopadebalansen mellan antalet utbildade poliser och antalet tjänster inte innebär attbehovet av aspiranter skulle vara tillgodosett med det av justitieministernförordade antalet. Det kan här påpekas aff den omständigheten att nya tjänsterinrättas inte i sig medför att antalet polismän ökar. Enligt utskottets meningbör aspirantantalet uppgå till 640 för atf ge förutsättningar för att framdeleskunna tillgodose angelägna behov av förstärkta polisresurser på olika håll ilandet, i första hand inom de tre storstadsregionerna. En sådan utveckling kanfå betydelse också för den på sina håll aktualiserade frågan om behovet av s.k. yttre befäl för ledning av polisarbetet ute på fältet. Vad som sagts om behovet av förstärkningar inomstorstadsregionerna gäller inte minst def förhållandet att situationen pågrund av avgångar från polisyrket och tidigare otillräcklig aspirantantagningnu är på väg att bli krisartad. Om infe omedelbara åtgärder vidtas, kommer i börjanpå poliskåren att vara helt underdimensionerad i förhållande till desynnerligen viktiga uppgifter som polisen har att utföra. Vad utskoftet sålunda föreslagit beträffande antaletpolisaspiranter över ensstämmer med vad som förordats i motionerna Ju217, Ju218, Ju225 och 34 Med förslaget tillgodoses också yrkandena i motionerna Ju206, JuU1987/88:30 Ju802 och Ju811. dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande medetsberäkningen och antagning avpolisaspiranter att med bifall till motionerna 1987/S8:Ju217 i dennadel (yrkande 1), 1987/88:Ju218 i denna del (yrkande 3). 1987/88:Ju225 i dennadel (yrkande 1) och 1987/88:Ju804 i denna del (yrkande 3) samt med anledning avmotionerna 1987/88:Ju206 i denna del (yrkandena 1 och 2), 1987/88:Ju802 idenna del (yrkande 12) och l987/88:Ju811 i denna del (yrkandena 16 och 17)ävensom regeringens förslag dels som sin mening ger regeringen till känna vadufskottet anfört om aspirantantagningen, dels till /89 anvisar ett förslagsanslag om . Medelsberäkningen och antalet polismanstjänster m.m.(punkt 4, mom. 1) och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 16 sombörjar med "Med dessa" och slutar med "dessa delar" bort haföljande lydelse: EnHgt utskottets mening är emellertid vad som nuredovisats i form av olika åtgärder för att förbättra polisensarbetsförhållanden inte tillräckligt för att förbättra rekryteringen fill ochhindra avgångarna från polisyrket. Med hänsyn till den betydelse detta har fören effektiv polisverksamhet bör anslaget för den lokala polisorganisationentillföras ytterligare 10 milj. kr. atf avsättas för rekryteringsbefrämjandeåtgärder i enlighet med vad som föreslås i motion Ju8ll. dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande medelsberäkningen och antaletpolismanstjänster m.m. attriksdagen med anledning av motionerna l987/88:Ju206 i denna del (yrkandena 3och 4) och 1987/88:Ju811 i denna del (yrkandena 18 och 19) samt regeringensförslag dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omrekryteringsbefrämjande åtgärder m.m., dels till Lokala polisorganisationen /89 anvisar ett förslagsanslag om 5 . Brottsbekämpning m.m. (punkt 4, mom. 2) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.17 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 18 med "aktuellamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är utvecklingen beträffande iförsta hand vålds- 35 men ävennarkofikabrottsligheten så oroväckande att en ytterligare kon- JuU 1987/88:30centrafion av resurser på bekämpningen av dessa typer av brott bör ske. finner särskilt allvarligt är aff våldsbrotten blivit svårare ochanvändningen av vapen allt vanligare liksom att narkotikabrottsligheten ochdärav följande tillgreppsbrottslighet - är oroväckande hög. Tillgängligaresurser bör användas för att tillgodose de berättigade krav som allmänheten -infe minst äldre människor - har om aktivare polisinsatser. Särskilt angelägetär det därvid att bekämpa den del av brottsligheten som utförs av ungdomar. Idessa strävanden kan flera insatser göras, och i de nu aktuella motionernalämnas förslag på sådana insatser och åtgärder; bl. a. förordas en långsiktigpolispolitik och en antivåldskampanj. Utskottet delar den uppfattning och desynpunkter som sålunda kommer fill uttryck i mofionerna. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringenfill känna. dels att utskottefs hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande brottsbekämpning m.m.att med anledning av motionerna 1987/88:Ju206 i denna del (yrkande5), 1987/88:Ju223, I987/88:Ju226, l987/88:Ju804 i denna del (yrkande 1),l987/88:Ju81l i denna del (yrkande 1) och 1987/88:Ju816 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kvarterspoliser m.m. (punkt 4, mom. 3) (), (), (),(), (), () och IngbrittIrhammar (c) anser deb aft den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjarmed "När frågan" och slutar med "och Ju8H" bort ha följandelydelse: Med hänsyn till den stora betydelse för bekämpandet avframför allt våldsbroftslighefen men också med hänsyn fill de viktiga uppgifterför den allmänna ordningshållningen i stort och - inte minst för allmänpolisiär service som kvarterspolisverksamheten innebär är det enligt utskottetsmening viktigt att särskilt framhålla betydelsen av att kraven på ökade satsningarhärvidlag blir vederbörligen uppmärksammade vid de prioriteringar som skerregionalt och lokalt. Vad utskottet sålunda anfört ligger i linje med vad sombeträffande kvarterspolisens betydelse kommit till uttryck i mofionerna Ju802och Ju811. Utskottets uttalanden bör ges regeringen till känna för atf beaktasi verksamhetsplaneringen för de kommande budgetåren. dels atf utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande kvarterspoliser m.m. aft med anledning av mofionerna 1987/88:Ju802 i denna del (yrkande 8) och 1987/88:Ju811 i denna del (yrkandena 20 och 21) som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. 6.Barnolycksfall (punkt 4, mom. 14) JuU 1987/88:30 och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 31 som börjarmed "har" och slutar med "till motionen"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att samhället bör markera att man serallvarligt på fall av vårdslöshet och underlåtenhet som leder till att barnskadas eller dödas.