bet · GB01LU21 · 1987-12-31 00:00:00 — Problemen kan ha sitt ursprung i olika omständigheter såsomför litet eget kapital, qkunnighethos företagsledningen i ekonomiska frågoreller bristande erfarenhet av företagande i allmänhet. En konkurs kan i och försig ofta medverka till en rekonstruktion av företaget. Den medför emellertidofta stora kapitalförluster och försvagar den drabbade företagarens möjligheteratt få nödvändiga krediter hos Konkursen drabbar också ofta leverantörer och LU 1987/88:21 andraborgenärer med oprioriterade fordringar på ett sätt som hade gått att undvikamed en annan form av rekonstruktion. har - i sin nuvarandeutformning - enligt rapporten inte heller fått den praktiska betydelse som mankunde önska. Beträffande omfattningen av det allmännas fordringar på skatteroch avgifter i konkurser refererar SIND bl.a. till studier utförda avbrottsförebyggande rådet, enligt vilka dessa fordringars andel av desammanlagda fordringsbeloppen avsevärt minskat, särskilt vidjämförelse med det sammanlagda värdet av leverantörsfordringarna. Sålundauppgick skatte- och avgiftsfordringar inträffade företagskonkursertill omkring en femtedel av samtliga fordringar. behandlade lagutskottet femriksdagsmotioner vari hade tagits upp frågor om skuldsanering för fysiskapersoner och rekonstruktionsformer för företag i ekonomisk kris. Beträffandeden sistnämnda frågan anförde lagutskottet i sitt av godkända betänkande(LU 1987/ 88:12, s. 25) inledningsvis att ett konkursförfarande i sig ofta gergoda möjligheter till rekonstruktion av företag som är på obestånd men som påsikt kan vara livskraftiga. Konkurs som instrument för företagsrekonstruktionerinnebär emellertid vissa nackdelar. En sådan är att konkurs regelmässigtinnebär värdeförstöring samt kan leda till sysselsättningsproblem ochsvårigheter för underleverantörer och legotillverkare. Till bilden hör ocksåatt det kan vara svårt för ett konkursdrabbat företag att fortsätta sinverksamhet eftersom möjligheterna att få erforderliga krediter från banker ochleverantörer är små. Mot denna bakgrund fanns det enligt utskottets meninganledning att närmare överväga om man inte lagstiftningsvägen kan införa en ordningsom medger att företag i kris får rådrum för att lösa sina problem.Rekonstruktionsförsök skulle därmed kunna påbörjas på ett tidigt, stadium ochutsikterna till en ändamålsenlig återuppbyggnad av livskraftiga företag kunnaöka. På anförda skäl förordade utskottet att gav regeringen tillkänna att frågan om nya former för rekonstruktion av företag borde bli föremålför en allsidig och förutsättningslös utredning. anordnade en heäringöver ämnet Konkursrätten inför 1990-talet. Vid hearingen diskuterades bl.a.frågor om rehabilitering och rekonstruktion av företag på obestånd och dendärmed sammanhängande frågan om förmånsrättsordningens betydelse då det gällerborgenärernas intresse av att ta initiativ till åtgärder när de ser attgäldenären hamnat i en besvärlig ekonomisk situation. Enligt vad utskotteterfarit övervägs inom departementet frågan om tillsättandet averi utredning rörande vissa övergripande obeståndsrättsliga frågor. Ett betänkande (SOU 1987:75) med förslag till ändringar ibetalningssäkringslagen har lagts fram avbetalningssäkringsutredningen. lade fram ett förslag tillny lönegarantilag (SOU 1986:9). Utredningen beräknas under våren 1988presentera sitt slutbetänkande. Enligt vad utskottet inhämtat är utredningensansträngningar inriktade mot ett förslag som innebär att vadsom kallas produktiva löner får bästa förmånsrätt. Med produktiva löner avses isammanhanget sådana som utgör ersättning för arbete som lagts ned påföretagshypoteksegendom. väntas under hösten 1988överlämna sitt LU 1987/88:21 slutbetänkande. Kommittén utreder bl.a. frågorom leverantörers möjlighet att åtnjuta säkerhet i levererat gods. Utskottet harerfarit att kommitténs slutbetänkande kommer att innehålla överväganden ochförslag som berör förmånsrättsordningen i konkurs. I betänkandet behandlar utskottet en motion vari begärs enöversyn av förmånsrättsordningen i syfte att stärka leverantörernas ställning. När konkurs inträffat skall, om medel finns i konkursboet,betalning först utgå för konkurskostnaderna och för annan skuld som konkursboetådragit sig (s.k. massagäld). Av boets återstående medel sker därefterutdelning till borgenärerna i en viss ordning, den s.k. förmånsrättsordningen.Bestämmelser om i vilken ordning olika fordringar skall betalas finns iförmånsrättslagen (1970:979). Förmånsrättslagen (FRL) skiljer mellan särskildaoch allmänna förmånsrätter. De särskilda förmånsrätterna (4-8 §§) belastarendast viss egendom och har i princip förmånsrätt före de allmännaförmånsrätterna. Särskild förmånsrätt följer bl.a. med företagshypotek ochinteckning i fast egendom. Vidare ger betalningssäkring förmånsrätt i denegendom som har tagits i anspråk. De allmänna förmånsrätterna (10-13 §§) avser all egendomsom ingår i gäldenärens konkursbo. Enligt 10 § FRL har till en början vissafordringar, som står de egentliga konkurskostnaderna nära, allmän förmånsrätt.Hit hör exempelvis borgenärs kostnad för att sätta gäldenären i konkurs. 111 §FRL regleras därefter allmän förmånsrätt för fordran på skatt och allmänavgift, det s.k. skatteprivilegiet. De skatter och avgifter som omfattas avskatteprivilegiet är bl.a. de viktigaste direkta skatterna, mervärdeskatt ochsocialavgifter. Slutligen regleras i 12 och 13 §§ den förmånsrätt somarbetstagare har i arbetsgivares konkurs för sin fordran på lön eller pension,det s.k. löneprivilegiet. Fordringar utan förmånsrätt har inbördes lika rätt och fårbetalt i förhållande till fordringsbeloppet i den mån egendomen i konkursboeträcker till. Nära samband med förmånsrättsordningen har reglerna omstatlig lönegaranti vid konkurs. Bestämmelserna innebär i korthet att statensvarar för betalning av arbetstagarens lönefordran hos arbetsgivare somförsatts i konkurs. I fråga om utbetalt belopp inträder staten i arbetstagarensrätt mot konkursgäldenären vilket innebär att statens fordran för lönegarantinhar förmånsrätt enligt löneprivilegiet. Lönegarantin finansieras genom arbetsgivaravgifter. I motion L301 (m) kritiseras det förhållandet att detallmännas fordran på skatter och avgifter har företräde framför fordringar som tillkommer företagets kunder och andra oprioriterade fordringsägare. Förhållandet leder enligt motionärerna till att leverantörerna får bära huvuddelen av förlusterna i händelse av konkurs. Enligt motionärerna kan det starkt ifrågasättas om det är rimligt att staten genom lagstiftningsåtgärder stärker sin egen situation och övervältrar förlusterna på varufordringsägarna. Motionärernaanför vidare att ett slopande av skatteprivilegiet skulle vara till LU1987/88:21 fördel för såväl samhället som för enskilda fordringsägare. Enligtmotionärerna finns det därför behov av en snar översyn avförmånsrättsordningen i syfte att stärka leverantörernas ställning.Motionärerna erinrar också om att redan tidigare hos regeringenbegärt en sådan utredning. Frågan om vilken förmånsrätt som skall tillkomma olikafordringar i händelse av konkurs har prövats av vid åtskilligatillfällen . Som, en följd härav har flera ändringargjorts i förmånsrättsordningen. Sålunda förbättrades genom lagstiftning år 1975förmånsrätten för fordringar med säkerhet i företagsinteckning (numeraföretagshypotek) och för skatter och avgifter på så sätt att dessa fordringargavs företräde framför löne- och pensionsfordringar. beslutades attsärskild förmånsrätt skulle gälla i egendom som varit föremål för betalningssäkring. Som närmare redovisats behandlade utskottet vid 1981/82års en motion vari hade begärts att förmänsrätten för skatter ochavgifter skulle avskaffas. I sitt av godkända betänkande (LU1981/82:19) framhöll utskottet att det fanns skäl för en förutsättningslösprövning av frågan huruvida förmånsrätten för skatter och allmänna avgifterborde bibehållas i oförändrad forrh. Enligt utskottet var det angeläget att mandärvid noga analyserade vilka effekter ett slopande av förmånsrätten skulle fåför oprioriterade fordringar. Med hänsyn till att användningen av företagsinteckningarökat och till löneprivilegiets kraftiga utveckling var det nämligen inte säkertatt ett slopande av skatteprivilegiet skulle innebära några mer betydandefördelar för de oprioriterade fordringarna. Utskottet underströk samtidigtvikten av att ett upphävande av skatteprivilegiet inte fick leda till enförsämrad skatteindrivning eller till att kampen mot ekonomisk brottsligheteftersattes. Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna. Utskottet vill vidare påpeka att den nu aktuella fråganhar samband med spörsmålet om nya former för rekonstruktion av företag iekonomisk kris. Sistnämnda spörsmål behandlade utskottet medanledning av motioner i ärendet. I sitt av godkända betänkande (LU1987/ 88:12) anförde utskottet att frågan om nya former för rekonstruktion avföretag bör bli föremål för översyn. På det underlag som fanns i ärendet ansågsig utskottet inte kunna ta ställning till om ett nyttrekonstruktionsförfarande bör införas eller hur det i så fall bör utformas.Utskottet förordade därför en allsidig och förutsättningslös översyn av frågan.Vid översynen borde enligt utskottet också spörsmålet om sanering av fysiskapersoners skulder övervägas. Vad utskottet anfört gav som sin meningregeringen till känna. anordnade en hearingangående bl.a. rekonstruktion av företag som befinner sig på obestånd, varvid också förmånsrättsordningens betydelse diskuterades. Enligt vad utskottet inhäm tat pågår inom departementet arbete med riktlinjer för en mera omfattande utredning rörande obeståndsfrågor varvid man även överväger behovet av en översyn av förmånsrättsordningen. Med hänsyn till det samband som finns mellan företagsrekonstruktioner och förmånsrätten utgår utskottet från att den av begärda utredningen på området kommer att avse jämvälförmånsrättsordningen. Utskottet vill också i LU 1987/88:21 sammanhangeterinra om att frågor om förmånsrätten vid konkurs aktualiserats i samband medbåde lönegarantiutredningens och kommissionslagskom-mitténs arbete. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att någon åtgärd från sidamed anledning av motion L301 inte är påkallad. att avslårmotion 1987/88:L301. Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande:Lennart (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och ().