bet · GB01TU18 · 1987-12-31 00:00:00 — om transportforskning (prop. 1987/88:50 bil. I detta betänkande behandlas dels regeringens förslag iproposition 1987/ 88:50 bilaga 1, kapitel 7:10 Förstärkt järnvägsforskning,samt kapitel 18. Anslagsfrågor om anslag på tilläggsbudget för statsbudgeten /88 för Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojektinom kollektivtrafiken, dels budgetpropositionens bilaga 8 under avsnittet I.Transportforskning pm anslag för nästa budgetår till Statens väg- ochtrafikinstitut och till Transportforskningsberedningen. Vidare behandlasförslag i sex motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i här aktuelladelar och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande föranleder åtta reservationeroch ett särskilt yttrande. M-ledamöternabegär att en bilsocial utredning bör tillsättas. M-ledamöterna begär att till anslaget I 5. Stöd tillutvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken anvisas ettreservationsanslag av 80 milj.kr. och att till Miljöstimulanspremie anvisas ettnytt reservationsanslag av 20 milj.kr. I fyra olika reservationer kräver vpk-ledamoten attforskning bör inledas om bilen och bilindustrins roll , att statligtstöd till forskning typ bör avvisas, att ett projekt bör initierasmed syfte att samordna och utveckla det spårbundna trafiknätet i samtatt satsningar bör ske på ny teknologi på kommunikationsområdet med inriktningpå miljövänliga och energisnåla trafiksystem. Vidare begär vpk-ledamoten attett kommunikationscentrum bör inrättas för utveckling av riya fordon med nyteknik för den lokala och regionala kollektivtrafiken. I en särskild reservation begär vpk-ledamoten också bör undersöka möjligheterna att starta ett centrum för kommunikations- ochproduktutvecklingsforskning i Trestads-Fyrstads-området. I ett särskilt yttrande tar c-ledamöterna upp frågan omlokaliseringsorter för utvecklingsarbete inom transportsektorn. 1 1987/88.15 saml. Proposition 1987/88:50 bil. Regeringen har i kapitel 7, avsnitt 10 (s. 138-143)föreslagit att godkänna vad som där anförs beträffande den vidareutvecklingen av järnvägsforskningen vid statens väg- och trafikinstitut. Regeringen har i kapitel 18. Anslagsfrågor (s. 398)föreslagit att till Stöd till utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av . (11.7). Proposition 1987/88:100 bil. Regeringen har under avsnitt I. Transportforskning (s.69-74) föreslagit att till för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av , an till Bidrag till statens väg-, och trafikinstitut /89 anvisa ett reservationsanslag av 40 , att till : Utrustning /89 anvisa ett reservationsanslag av , an till Transportforskningsberedningen för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av , att medge att regeringen bemyndigartransportforskningsberedningen att besluta om statligt stöd till forskning,utveckling och demonstrationsprojekt under budgetåren 1989/90 och 1990/91 inomen ram av . Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:50 1987/88:T28 av och (båda s)vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt samordningsansvar avseende utveckling inomlandet av trådbussystem. 1987/88:T64 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringsort för utvecklingen av en ny motorvagn för lokal och regionalpersontrafik på järnväg. 1987/88:T66 av m.fl. (vpk) vari yrkas 5. att hos regeringen begär att forskning ombilen och bilindustrins roll startas. 27. att beslutar att avvisa statligt stödtill forskning typ /88:18 , 28. att som sin mening ger regeringen tillkänna att satsningar på ny teknologi skall gynna miljövänliga och energisnåla trafiksystem och fordon enligt vad i motionen anförts, 29. att hos regeringen begär att tarinitiativ till ett alleuropeiskt järnvägsprojekt - . 1987/88:T67 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar inrätta ett centrum för kommunikation med forskningsresurserför utveckling av nya fordon med ny teknik för den lokala och regionalakollektivtrafiken. 1987/88:T85 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en bilsocial utredning, 25. att till Stöd tillutvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken påtilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisar ettreservationsanslag av , 26. att tillMiljöstimulanspremier (nytt anslag) på tilläggsbudget till statsbudgeten /88 anvisar ett reservationsanslag av . Motion framlagd under den allmänna motionstiden 1987/88:N291 av och (båda vpk) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning meduppgift att undersöka möjligheterna till att starta ett centrum förkommunikations- och produktutvecklingsforskning i Trestads-Fyrstads-området. Såväl statens väg- och trafikinstitut (VTI) somtransportforskningsberedningen (TFB) berörs på flera olika sätt av förslag iden trafikpolitiska propositionen. Förslagen innebär resursförstärkningar medinriktning både mot långsiktig kunskapsuppbyggnad, inte minst påjärnvägsforskningens område, och utvecklings- och demonstrationsarbete inomkollektivtrafiken. Förslagen ligger i linje med vad som uttalades iproposition 1986/87:80 om forskning vari betonades att målinriktning ochorientering mot avnämarna bör vara utgångspunkten för en tillämpadsektorsforskning av det slag transportforskningen utgör. markeradesdet samband som måste finnas mellan å ena sidan tillämpad FoU och å andra sidanlångsiktig, kunskapsuppbyggande forskning. Att på lämpligt sätt fördela stödetmellan den tillämpade och den mera långsiktiga forskningen angavs höra till decentrala avvägningsfrågorna inom transportforskningen. I anslutning till de nämnda avvägningsproblemen framhöllföredraganden betydelsen av transportforskningsberedningens samordningsansvaroch det V 1987/88. långsiktigaprogram rörande bl.a. transportforskningens funktion, inriktning TU1987/88:18 och resursfördelning som TFB lade fram undervåren 1986.. I likhet med vad utskottet (/88:27) då framhöllvill utskottet nu understryka den betydelse som forsknings- ochutvecklingsarbetet har inom transportområdet för att trafikpolitiken skallkunna ges en sådan inriktning att viktiga samhällsekonomiska mål skall kunnauppfyllas. Det gäller bl.a. kraven på bättre miljö, en förbättrad regionalbalans, effektiva transporter för näringslivet och ökad trafiksäkerhet. 2 Statens väg-och trafikinstitut I budgetpropositionen bilaga 8 har regeringen underpunkterna I 1-2 föreslagit medelsanvisningar till anslagen Statens väg- ochtrafikinstitut resp. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut. Det förraanslaget (.) avser institutets uppdragsverksamhet. Bidragsmedlen (.) avses användas dels för att höja kunskapsnivån och förändrakunskåpsprofilen, vilket är av vikt för institutets attraktionskraft somuppdragsmyndighet, dels för att utföra forskning inom områden däruppdragsgivare sakriäs. Vidare har i propositionen under punkt 13. föreslagitsmedelsanvisning (.) till institutets utrustningsanslag. Utskottet har ingen erinran mot de föreslagnamedelsanvisningarna och tillstyrker därför förslagen i fråga. Beträffande vad som sägs i den trafikpolitiskapropositionen om järnvägsforskningen vid VTI kan erinras om demedelsförstärkningar för ändamålet som blivit en följd av 1985 årsjärnvägspolitiska beslut och förut nämnda riksdagsbeslut om forskning. Tillsammans med vad SJ satsar pä projekt vid nu ca 3 milj.kr. miljöfrågornas ökade betydelse. Inom ramen för det trafikpolitiska utvecklingsarbetet harytterligare material tagits fram som visar att VTI har goda möjligheter att inära samarbete med SJ öka sin järnvägsforskning och utvecklas mot att bli ettväg-och järnvägsinstitut. Ett avtal mellan SJ och VTI om uppdragsforskning ärunder utarbetande. De områden som kan bli aktuella för utvecklingsarbete, ärbanbyggnad och banunderhåll samt.förarbeteende, informationsöverföring ochtrafiksimulering. Föredraganden betonar att VTI bör koncentrera sinjärnvägsforskning till ett fåtal områden av främst teknisk karaktär. Här kanVTI:s stora erfarenheter av att dels driva tvärvetenskapliga projekt, delsgenomföra experimentell FoU i såväl fältstudier som i laboratorier tas tillvara. Beträffande behovet av långsiktig kunskapsuppbyggande forskningunderstryks vikten av att SJ betraktar denna typ av verksamhet i ett någotlängre perspektiv än vad som normalt kännetecknar affärsverksamheten. I likhet med föredraganden finner utskottet att det ärsärskilt två områden där forskning och utveckling kommer att ha särskild betydelse. Det rör sig dels om utveckling av kombinerade transporter järnväg/lastbil, dels om en , satsningpå utveckling av en ny lätt motorvagn för lokal och regional järnvägstrafik.I båda dessa fall bör VTI:s kompetens på järnvägsområdet /88:18kunna utnyttjas. Av det anförda följer att utskottet inte har något atterinra mot vad som i propositionen anges om en vidareutveckling avjärnvägsforskningen vid VTI. Regeringen har i budgetpropositionen bilaga 8 under punktI 4. föreslagit att anvisa ett reservationsanslag för budgetåret1988/89 på . Därjämte föreslås ett bemyndigande för TFB attbesluta om FoU-verksamhet och demonstrationsprojekt under budgetåren 1989/90och 1990/91 inom en ram av 23 milj.kr. resp. 16 milj.kr. Utskottet tillstyrkerförslagen i fråga. Vad gäller forsknings- och utvecklingsarbetet inom kollektivtrafikenunderstryks i den trafikpolitiska propositionen vikten av att arbetet på dettaområde har tillräcklig omfattning och bedrivs med hög kompetens. erhölldåvarande kollektivtrafikberedningen 40 milj.kr. för att främja investeringar ochutvecklingsarbete i kollektivtrafiken. Anslaget, som överförts till TFB, har använts föratt stimulera till investeringar i framför allt ny eller mer utvecklad teknikpå kollektivtrafikområdet. Bl.a. har en rad praktiska vagnparksförsök med ny energieffektivoch miljövänlig motorteknik på bussar genomförts. Erfarenheterna från användningen av engångsanslagtalar för fortsatta statliga insatser. Ett nytt engångsanslag bör enligtföredraganden inrättas för stödjande av utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt på kollektivtrafikområdet och handhas av TFB. I syfte att stödja och stärka utvecklingen påkollektivtrafikområdet föreslås i den trafikpolitiska propositionen att det på tilläggsbudget för /88 anvisas ett engångsanslag (punkt 15.) på 100 milj.kr. för Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafi ken. Som ett led i ansträngningarna att utveckla den spårbundna kollektivt rafiken nämns särskilt att medel från detta engångsanslag skall kunna utnyttjas för stöd till utvecklingsinsatser inom den lokala och regionala persontrafiken på järnväg. " Anslaget bör enligt föredraganden kunna utnyttjas med ihuvudsak samma inriktning som anslag, dvs. i första hand till konkretaförsök med fordon och fordonskomponenter för den kollektiva trafiken,terminaler och hållplatser samt olika lednings-, informations- ochbeställningssystem på området. Projekten förutsätts i princip varasamfinansierade med intressenter på tillverkar- och användarsidan. Medel inom det föreslagna anslaget skall kunna utnyttjasäven för utveckling och teknikupphandling av nya fordon för lokal och regionalpersontrafik på järnväg. Det förutsätts att en del av utvecklingsarbetet skallkunna ske vid VTI samt i samarbete med företag i järnvägsbranschen. I motion T85 (m) yrkandena 25 och 26 begärs att 80milj.kr. anvisas för Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inomkollektivtrafiken och i form av ett nytt anslag bör reserveras för att finansiera en TU1987/88:18 miljöstimulanspremie i syfte att få ned emissionsvärdena från denbefintliga fordonsparken. Genom att använda medlen på detta sätt stimulerasenligt motionärerna både bilismen och miljön. Med tanke på angelägenheten - inte minst ur miljösynpunkt- av att utveckla kollektivtrafiken finner utskottet en nedskärning av den ipropositionen föreslagna medelstilldelningen olämplig. Utskottet vill särskiltframhålla vikten av att kunna använda medlen för utveckling och teknikupphandlingav nya fordon för lokal och regional persontrafik på järnväg. Av det anförda följer att utskottet tillstyrker att 100milj.kr. av medlen för /88 från den av beslutade höjdabilaccisen utnyttjas för inrättande av ett nytt reservationsanslag benämnt 15.Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken.Härav följer också att utskottet avstyrker motionsyrkandena om att riksdagenbör till nämnda anslag anvisa 80 milj.kr. och att till ett nyttanslag, benämnt Miljöstimulanspremier, bör anvisa 20 milj.kr. Utskottet övergår nu till motionsyrkandena med anknytningtill den närmare användningen av dels TFB:s ordinarie medelsanslag 14.. delsdet föreslagna engångsanslaget 15. I motion T85 (m) yrkande 2 begärs Ullsättandet av enbilsocial utredning. Det hänvisas till att det är av stor vikt att få framuppgifter om bilens betydelse för hela eller delar av befolkning, hurolika statliga ingrepp och ökade kostnader påverkar hushållen samt vilkaregional- och fördelningspolitiska effekter som blir resultatet. Utskottet kan konstatera att det är ett vittomfattandeämnesområde som behandlas i motionen. Flera av frågeställningarna är av denkaraktären att de kräver tillförlitliga forskningsresultat för att kunnabesvaras. Som exempel på forskningsrapporter med anknytning tillmotionsyrkandet kan nämnas en framtagen , "Faktorersom styr drivmedelsförbrukningen för personbilen". I denna belyses bl.a.bensinefterfrågans pris- och inkomstkänslighet, både kortsiktigt ochlångsiktigt., Vidare kan nämnas att bland pågående projekt som stöds avTFB finns åtskilliga som kan förbättra kunskapsläget beträffande bilensbetydelse för befolkningen. Inom delområdet samhälls- och transportekonomi kannämnas bl.a. projektet .Fördelningspolitiska aspekter på nya finansieringsmetoder för vägbyggandebehandlas i andra projekt. Vidare bör nämnas att bilens betydelse också föräldre och handikappade behandlats i flera rapporter från TFB. Exempelsamlingen torde visa att kunskapsläget håller påatt förbättras vad gäller bilens roll i samhället. Utskottet finner det därförinte befogat att en särskild bilsocial utredning tillsätts och avstyrkerföljaktligen motionsyr-,, kandet. I motion T66 (vpk) begärs att forskning bör inledas ombilen och bilindustrins roll . En utgångspunkt för yrkandet är attnära hälften av de infrastrukturella investeringarna i trafik sägs avgöras avenskilda (hushåll eller andra). Den trafikpolitiska propositionen kritiserasför att den inte tagit upp hurdenna avgörande infrastruktur skall kunna ledas av samhällsekono- TU1987/88:18 miska bedömningar. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till vad som anförtsi det föregående beträffande den forskning bl.a. om resvanor, bilismenskostnader m.m. som stöds av TFB. När det sedan gäller vad som sägs i motionen omsamhällsekonomiska bedömningar av enskildas investeringar i trafik villutskottet peka på den inriktning av trafikpolitiken i stort som enligtutskottets mening bör råda. Därvid bör gälla att konsumenterna bör ha så storvalfrihet som möjligt när det gäller utnyttjandet av olika trafikmedel.Effektiv konkurrens mellan trafikutövare och transportsystem skall förenas meden ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag. Vidare gäller attbeslut om hur transporterna skall utföras bör fattas i så decentraliseradeformer som möjligt. De miljövänliga aspekterna bör ha en framträdande plats.Det gäller även inom trafiksektorn. Utskottet vill också peka på att faktorer som är avbetydelse för hushållens ekonomi ofta behandlas i samband med desamhällsekonomiska bedömningar som görs inom transportsektorn. Det gällerexempelvis avkastningsberäkningar inför beslut om väginvesteringar.Faktorer som tas med i kalkylerna är bl.a. minskade reskostnader och minskatfordonsslitage. Utskottet vill också hänvisa till att samhällsekonomiskabedömningar också görs vid avgiftssättningen för utnyttjandet avinfrastrukturen. I de samhällsekonomiska kostnader som trafiken ger upphov tillingår bl.a. kostnader för olyckor och miljöpåverkan. Dessa kostnader ärsjälvfallet något osäkra och varierar dessutom beroende på tätortsstorlek ochtrafikbelastning. Marginalkostnaderna får dock anses vila på så fast grund attde bör kunna vara vägledande för utformningen av de rörliga skatter och avgiftersom trafiken bör erlägga som ersättning för de infrastrukturtjänster somsamhället tillhandahåller. Den ytterligare forskning som kan behövas på detområde som avses i motionsyrkandet bör som lämpligen kunna initierasoch stödjas bl.a. genom TFB :s försorg. Det kan också erinras om att VTI harstor kompetens för utvecklingsinsatser på området. Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionsyrkandet. I motion T66 (vpk) begärs att statligt stöd tdl forskningtyp bör avvisas. I motionen anges syfta tilltotal samordning och satellitstyrning av landsvägstransporter. Vadsom sägs i den trafikpolitiska propositionen om att syftet skulle vara att ökatrafiksäkerheten är bara dimridåer för att dölja de verkliga syften som bl.a.bilindustrin har. är ett av flera stora utvecklingsprojekt därman genom , användande av modern informationsteknologi söker förbättratrafiksäkerheten. Datorer och informationsteknologi är emellertid något somanvänds i stor utsträckning i trafiksystemet och i fordonen. Mångatrafikljus styrs redan av datorer, många funktioner i vissa bilar likaså. Dennautveckling kommer i hög grad att påverka framtidens trafik. Nästa utvecklingsfasinnebär att datorerna kan knytas samman med varandra. Datorer i bilarna kommeri framtiden att kunna utbyta information med datorer längs vägen.Datorerna i en bil kommer också att kunna utbyta information med /88:18datorerna i de bilar som finns i närheten. Enligt utskottets mening är det viktigt att svenskamyndigheter följer detta utvecklingsarbete. Till de utvecklingsprojekt sombedrivs hör bl.a. . Ny teknologi bör möjliggöra betydligt bättre ochsmidigare stöd till ledning för föraren och därigenom öka trafiksäkerheten.Tekniken bör också kunna ge mjukare trafikflöde och därmed få positivamiljöeffekter. Svenska myndigheter bör självfallet ha möjlighet att följaden utveckling på det informationstekniskaområdet som bedrivs i andra länder. Att inte få möjlighet att tillgodogöra sigdessa kunskaper och heller inte kunna påverka detta arbete i riktning motönskvärda svenska tillämpningar t.ex. på trafiksäkerhetsområdet vore oklokt.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I motion T66 (vpk) begärs att tar initiativet tillett europeiskt projekt med syfte att samordna och utveckla det spårbundnatrafiknätet mellan och inom de europeiska nationerna. Projektet benämns ELPISsom enligt den grekiska mytologin är symbol för hoppet. Inledningsvis vill utskottet erinra om de mångatågfärjeförbindelser mellan och kontinenten som finns.Flera nya har tillkommit och ytterligare planeras. Dessa kommer att i väsentligmån förbättra järnvägsförbindelserna med . Järnvägstrafiken i Europakommer alltmer att inriktas på sådant gods som kan transporteras antingen istora kvantiteter eller i högfrekventa relationer med högvärdigt gods eller somspecialtrafik, t.ex. kombinerad trafik av containers, släpvagnar, växelflaketc. Enligt utskottet är de planerade och i vissa fallbeslutade åtgärderna för att stärka järnvägstransporterna i av storbetydelse. I den mån forskningen genom sitt utvecklingsarbete kanbidra till att undanröja tekniska och administrativa hinder av olika slag för järnvägstrafik mellan länderna är detta naturligtvis bra. Inte minst viktigt är att den moderna informationstekniken kommer till fullt utnyttjande i transportvä sendet. Nya avancerade datasystem kommer oavbrutet i bruk hos t.ex. speditions- och flygföretag. Även för järnvägarna bör gemensamma interna datasystem komma till allmän användning, om järnvägarna i skall kunna möta den allt hårdare konkurrensen från framför allt landsvägs transporterna. TFB har ett särskilt programområde för internationella transporter. Det kan nämnas att ett av de pågående projekten syftar till att , kartläggade fysiska och administrativa resurser som används vid gränsöverskridandetransporter och att ta fram tekniklösningar som ger ett bättre utnyttjande avdessa resurser. Sammanfattningsvis finner utskottet att en starkt ökadinternationalisering av järnvägstransporterna i pågår, att börmedverka i denna process och att forskningen kan lämna bidrag till dettaarbete. Utskottet finner det däremot inte befogat att tar någrasärskilda initiativ av det slag som avses i motionen, bl.a. med hänsyn till detarbete som redan pågår i internationella organisationer. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionsyrkandet. I motionT28 (s) yrkande 2 begärs ett statligt samordningsansvar vid /88:18utvecklingen av eu trådbussystem. Det hänvisas till att intresse för anskaffandeav trådbussar finns i ett antal medelstora kommuner men att dessa är för småför att stå var och en för sig som beställare. Staten bör därför ta på sig ettsamordningsansvar i utvecklingsarbetet. I dennafråga finner utskottet att staten - genom det föreslagna engångs- . anslaget -har möjlighet att tillsammans med intressenter på tillverkar- och användarsidanmedverka till att utveckla trafikmedel med energieffektiv och miljövänligmotorteknik. Till dessa hör trådbussar. Åtskilligt utvecklingsarbete återstår emellertid innantrådbussen företagsekonomiskt kan konkurrera med dieselbussen. Det innebär attdet nu knappast är aktuellt att staten medverkar till att samordnabeställningar av trådbussar, på det sätt som föreslås i motionen.. Liksom närdet gäller anskaffning av dieselbussar torde en sådan samordningsuppgiftnärmast ligga till hands att branschorganisationen () svarar för. Med hänvisning till det anfördaavstyrks följaktligen motionsyrkandet. I motion T64 (fp) begärs att uttalar sig omlokaliseringsort för utvecklingen av en ny tnotorvagn för lokal och regionalpersontrafik på järnväg. Det föreslås att det tekniska kunnande och dentekniska kompetens som finns i verkstadsföretag i bör tastill vara i utvecklingsarbetet. Utskottet vill stryka under att om järnvägstrafik av merlokal och regional karaktär skall kunna bibehållas på många håll i landet krävsbl.a. ett intensifierat utvecklingsarbete. Dagens tillgängliga motorvagnar, såvälde diesel- som eldrivna, har brister ur såväl trafikekonomisk synpunkt som medhänsyn till bekvämligheten för de resande. Inte minst viktigt är att kunnautveckla en mera miljövänlig motorvagn. För dieseldrivna motorvagnar bör måletvara att få en energiförbrukning per vagnkilometer som närmar sig vad somgäller för landsvägsbussar. Som framgår av propositionen bör de olikademonstrationsprojekten vara samfinansierade med intressenter på bl.a.tillverkarsidan. Det tekniska kunnande som finns inom svensk verkstadsindustribör enligt utskottets mening kunna utnyttjas. Ännu återstår emellertid ettgrundläggande utvecklingsarbete inom TFB tillsammans med VTI, SLTF och SJ,bl.a. i form av utarbetande av kravspecifikationer, innan val av intressenterkan avgöras. Med hänvisning till det anförda avstyrks därför motionsyrkandet. Även i motion N291 (vpk) behandlas frågan omlokaliseringsort för utvecklingsarbete inom kommunikationssektorn. Det föreslåsatt man bör undersöka möjligheterna att starta eu centrum för kommunikations-och produktutvecklingsforsktUng" i Trestads-Fyrstads-området. Särskiltnämns forskning kring transportlogistik, telekommunikationer, databashanteringoch mobildatasystem med särskild inriktning på kollektivtrafik och medanpassning till kraven inom hälso-, miljö- och energihushållningsområdena:Utskottet vill hänvisa till vad utskottet tidigare anfört beträffande detmindre lämpliga i att nu uttala sig om olika lokaliseringsorter för utvecklingsarbeteinom transportsektorn. TFB som föreslås handha det nya engångsan-