bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — ädellövskogur, rikkärr,sumpskogur, hugmurker m.m. har i vårt lund blivit ullt ovunligare. Många växt-och djurarter har minskal kraftigt i antal, vissa hotas av utrotning och en delhar t.o.m. redan blivit utrotade. Vidare påverkar luft- och vattenföroreningar,i några fall drastiskt, en del naturlyper och livsförutsättningarna för vissaarter. Målet för det fortsatta arbetet med utt bevuru nuturtyperbör enligt miljö-och energiministern vara att säkerställa alla förekommandenaturtyper, såväl naturliga som kulturpräglade, i en sådan utsträckning och påett sådant sått att de långsiktigt kan bibehållas i ekologisk stabilitet ochmed bevarat artinnehåll. För alt uppnå detta mål kan man dels skydda särskiltvärdefulla områden, dels främja en allmän vursumhet om nuturtypernu inom allasamhälleliga verksamheter. Utgångspunkten för tillämpningert av NRL är att markert,vattnet och den fysiska miljön i övrigt skall användas så utt en frårtekologisk, sociul och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållningfrumjus. För vissu typer uv områden gäller särskilda skyddsbestämmelser.Bestämmelsernu i NRL skull tillämpas ertligt vad som är föreskrivet i bl. ML och naturvårdslagen. Tillkomsten av bestämmelsen i NRL om ull områden avriksintresse för JoU 1987/88:23 naturvården, friluftslivet ellerkulturminnesvärden skull skyddus mot åtgärder som påtugligt kan skudu nutur-och kulturmiljön har föranlett en ny inventering uv riksintressunta områden avnaturvårdsverket i samarbete med lunsstyrelsernu. Jämfört med tidigureinventeringur uvses dennu inventering innebära en precisering och bättremotivering av riksobjekten. hur redovisutförteckningur över områden uv riksintresse för naturvården resp. friluftsliveti Gotlunds, och sumt , och verket uvser attsenure redovisu förteckningur för övrigu län. Av mer ullmän betydelse förskyddet uv naturlyper blir även de kommunala s. k. översiktsplunernu som skullupprättus enligt PBL. Varje näringsgren hur enligt gällunde lugstiftning ettunsvur för naturen och miljön inom sitt verksamhetsområde. För säkerställandeav naturlyper spelar åtgärder inom skogs- och jordbruket en särskilt stor roll.Dessa nuringur hur enligt skötsellugen öch skogsvurdslugen ett visst unsvar föratt värdefulla nuturtyper skyddus och vurdus. 1 de full pågåendemurkan-vändning avsevärt skulle försvåras till följd uv skyddsintressenusstyrku, bör nuturvurdslugen tillämpas. En annurt viktig lugstiftning isarrimanhanget är ädellövskogslagen, vilken syftar till att bevara landetsädellövskogar för framtiden. Eftersom ädellövskogurnu innehåller de mestmängformigu och urtriku skogstypernu i lundet och utgör nödvändiga livsmiljöerför en rad mer eller mindre utrotningshotade eller sällsynta växt- ochdjurarter, har en betydelsefull landvinning gjorts för nuturvården i och medtillkomsten av ädellövskogslagen. Miljö- och energiministern vill dock påpekaatt ädellövskogslagen inte ulltid ur tillräcklig för utt bevuruädellövskogarnas mest kunsligu miljöer. I vissu fall behövs därför ett skyddenligt nuturvårdslagen. Av helt uvgörunde betydelse för urbetet med uttsäkerställa naturlyper är det kunskapsunderlag som tas fram genom forskning ochinventering. Inom ramen för unsluget för miljövårdsforskning hur bedrivits ochbedrivs forskning om bl. u. skydd och vård av hotade arter och naturtyper samtom testbiotopers betydelse för flora och fauna. Inom universiteten och högskolornai övrigt samt inom nuturhistorisku bedrivs omfattande forskning sotnhar beröringspunkter med skyddet och vården av naturtyper. Miljö- ochenergiministern anser utt fortsatta forskningsinsatser är av grund-luggundebetydelse för ett långsiktigt frumgängsrikt naturvärdsarbete. Riksomfattande inventeringar uv olika naturtyper är myckelvikliga un derlag för alt skydda värdefull nutur. bittillsvurande utredningsverksamhet har bl. u. omfattat våtmarksinventering, grusinvert- i tering,ungs- och hagmarksinvenlering, inventering av värdefulla miljöer ochurskogsinvenlering. En inventering av ädellövskogens och ädel-lövhugmurkensureellu omfattning har genomförts i anslutning till naturvårdsverketsutredning om skydd för värdefull ädellövskog. Miljö- och energiministern unserdet ungeluget utt denna inventeringsverksamhet fortsätter för utt de mestbetydelsfulla nuturtypernu skall kunnu kurlläggus. Somtidigure berörts pågår vid i samarbete med lunsstyrelsernu enöversyn och precisering uv riksobjeklen för , nuturvård och friluftsliv. Den år1969 uv riksdugen begurdu s. k. fjållutredningen hur i enlighet 60 medregeringens uppdrug slutredovisals av . I JoU1987/88:23 utredningen redovisas en sammanställning uv inventeringar avfjällens naturvärden. Verket tar upp fyra länkbara ambitionsnivåer för skyddav fjäll och synpunkter pä hur de skall skyddas och avser att aktualisera olikaskyddsfrågor beträffande fjällen allteftersom frågorna beretts. Förslag tillavsättande av nationalparker och naturreservat-kommer därför att läggas fram isärskild ordning. urbetur med en utredning somsyflur till förslag om vilka ytterligare nationalparker som bör irtruttas,irtle bara i fjällen utan även i andra områden. Utredningen beräknas vara klarunder . Under den fysiska riksplaneringens planeringsskede ochdärefter har genomförts åtskilliga länsvisa nalurinventeringar. Dessainventeringar utgör underlag för s. k. naturvårdsplaner, som är länsstyrelsenslångsiktiga handlingsprogram för skydd och vård av värdefulla områden.Naturvårdsplanen år ett viktigt beslutsunderlag för arbetet med skydd avvärdefull natur och bör därför utarbetas i de län där sådana planerännu saknas. Trots all arealen och antalet nalurvårdsobjekt har ökatkraftigt sedan 196()-talet, återstår ytterligare områden som behöver säkerställasför naturvården. Arbetet med att säkerställa särskilt betydelsfullanaturområden bör därför enligt miljö- och energiministern fortsätta. Följande principer bör vara vägledande försäkerslällandearbetet. Staten bör i första hand svara för skydd och vård avvetenskapligt värdefulla naturområden av riksintresse. Områden av intresse föri huvudsak friluftslivet bör i ökad utsträckning bli en angelägenhet förlandsting och kommuner. I vissa fall bör dock kostnaderna kunna delas mellankommun/landsting och staten. Miljö- och energiministern erinrar om destiftelser som har bildals av kommuner och landsting på flera häll i landet. Dehar bedrivit ett myckel betydelsefullt arbete genom förvärv och vård avnaturområden för i första hand del rörliga friluftslivels behov. Miljö- ochenergiministern anser det värdefullt om denna typ av verksamhet kunde utvecklasoch utvidgas och erinrar om den möjlighet kommunerna har sedan den I juli 1987att efter delegering från länsstyrelserna själva besluta om naturreservut ochnuturvårdsområden. Det är önskvärt alt kommunerna använder sig av dennamöjlighet för att säkerställa områden för i första hand friluftslivet. De naturlyper som bör ägnas mest uppmärksamhet isäkerställande-arbetet är enligt miljö- och energiministern olika slag avvåtmarker, urskogar och vissa naturtyper i odlingslandskapet. Därutöver böräven beaktas behovet att säkerställa vissa områden som nationalpark. Åtskilliga värdefulla våtmarker hotas bl. a. avexploatering för skogsproduktion, jordbruk och energiproduktion. För detfortsatta säkerställande-arbetet utgör våtmarksinventeringett viktigt underlag. Miljö- och ertergimirtislern anser det viktigt all bevuruså många våtmarker som möjligt, eftersom de har en stor betydelse förvuttenhushållnirtgen och för bibehållartdel av ett levande lartdskap. Det ansessärskilt angeläget att översilningsvätmarker. sumpskogur saml våtmarker i vissudelur uv sydligusle bevuras. Som angelägel anses också att i sumbundmed dikningsföretag begränsa eller motverka skada på naturmiljön. Deurskogar och de relativt orörda skogar som finns kvar framhålls som 6! u. för utt mångu växter och djur är helt beroende av ' JoU 1987/88:23urskogsmiljön, för att urskogen hur ett egenvärde som en ursprunglig nutur-typ.för bevurande uv den genetiska variationen hos skogsträd samt somnaturupplevelse för människun. publicerade den sistarupporlen i verkets rupporlserie om urskogar. Syftet med dennuinventering, som utförts tillsammans med , har varit att tu frumett underlug för utt kunnu skydda särskilt värdefullu urskogsområden. 1sammunhunget vill miljö- och energiministern erinru om ull nuturvurdsverket påregeringens uppdrag utreder formerna för skydd och förvaltning UV 55 fjullnäraurskogsomruden med en lotul ureal av 600 000 ha. 1 tukt med skogsbrukels mekunisering har hotet moturskogarna under 1900-tulel blivit ullt större. Miljö- och energirtiinisternunser del ungeläget utt värdefullu urskogsområden skyddus. Målet för urbetetbör vara alt skvdda urskogar i oliku regioner och landskapstyper. För allbevara urskog och urskogsarlad skog som ostördu ekosystem behövs skydd mot iprincip all kulturpuverkun. Odlingslandskapet hur snubbt utvecklats mot enformigareoch arlfaltigare växt- och djursamhällen. Del mångformiga odlingsluridskapetutgör grundförutsättningen för en rik flora och fauna. Det representerar ocksåett viktigt kulturarv med stora landskapsetiska och rekreativa värden. Strukturomvandlingenoch rationaliseringsutgärdernu inom jordbruket fortsätter, vilket innebär attde resterande delarna av slätter- och betesmarkerna hotas. Med av ängs- ochhagmarker som underlag har I9S7 inventeringar påbörjats i ett antal län. Milj()- och energiministern delur uppfattning om angelä genheten UV en riksomfattande inventering och vill betona alt en sådan är nödvändig för urbelel alt bevara värdefulla naturtyper, fauna och flora i ' odlingslandskapet,liksom dess kulturvärden. Helt uvgörunde för att behullu ett mångformigtodlingslandskap anser miljö- och energiministern utformningen av den vardagligaskötseln av jordbruksmark vara. Synpunkter pä jordbruket och naturvården harredovisats i unnut summunhang. Miljö- och energiministern vill också erinra om demöjligheter som finns att till enskilda jordbruksföretuglämna stöd till vård av värdefulla naturtyper i odlingslandskapet, s. k.NOLA-stöd. har givit ut ullmänna råd för verksamheten. Dennastödform har mottagils mycket positivt av myndigheter, organisationer ochbrukare. Miljö- och energiministern anser denna form av stöd vara enkel ocheffektiv för skyddet och vården uv aktuella markområden. Det framhålls därförsom myckel angeläget utt verksumheten fortsätter. Ett stort antal skvddsvärda markområden iodlingslundskapet kommer inte utt kunnu skyddas på ett tillfredsställande sättenbart genom nu beskrivna åtgärder. Sådana områden bör enligt miljö- ochenergiministern i stället säkerställas som naturreservat. Eftersom förändringeni odlingslandskapet gur mycket snubbt efter upphörd hävd, framhålls det som angelägetatt resurser uvdelus för att säkerställa de mest värdefulla områdenu, i förstuhund naturliga betes- och slåttermurker. För vårdoch förvultning av naturvårdsobjekten, dvs. naturreservatm.m., finns ett särskilt anslag. Betydande vårdinsatser inom JoU 1987/88:23naturvårdsobjeklen har kunnat göras genom bl. a. arbelsmarknadspolitiskaåtgärder, främst beredskapsarbeten. Den omläggning som fr. o. m. budgeturet1984/85 har skett av de arbetsmarknudspolitisku insutsernu hur inneburit enkruflig minskning uv beredskapsarbetena, vilket har drabbat naturvärden myckelhårt. Regeringen gav därför ett uppdrag till en särskildutredare all genomföra en översyn av nalurvårdsförvalt-ningen. Utredarensbetänkande överlämnades till regeringen . En översyn uv formernu för säkerslällnnde uvnuturvårdsobjekt med inriktning främst på en utvidgnirtg av möjligheterna tillperiodisering av ersättningen begärs i motionerna Jol7 (m) och Jo34 (s). Ocksåenligt purlimotion Jo719 bör uvbetalningssystem kunnu ulnytljusför reservat på privat mark. och skogsbruket bör genom skogsvårdsavgiften bidrutill vissu reservatsbildningur (yrkande 66). Även moderutu sumlingspurtietförespråkur i sin purlimotion Jo751 betalning till enskildu murkagare enligt enupprättad plan. Andra lösningar bör också prövas genom t. ex. markbyten, varvidstatlig mark skall kunna erbjudas den enskilde som ersättning (yrkande 14). Enligtmotion Jo723 (ni) bör berörda murkagare tillerkännas skälig ersättning för detintrång som bildandet av tillfälliga naturreservat medför (yrkande 2) ochgaranteras ersätlningsmark (yrkande 3). Enligt partimotion Jo24 yrkande 27 bör länsstyrelsernautarbeta säkerställandeplaner med utgångspunkt i inventeringav riksobjekt och en samlad inventering göras av lämpliga framtidanaturreservat. Naturreservat bör enligt moderata samlingspartiet vara reservatför naturen. En samlad inventering uv frumtidu nuturreservat bör därför göras,liksom en utvärdering av syftet med nuvarande naturreservat. Begreppetnaturskydd bör renodlas, och områden skall inte avsättas som naturreservut uvfriluftslivs- eller rekreutionsskäl - partimotionerna Jo25 (m) yrkande 4 ochJo751 (m) yrkandena 10 och 11. Nationalparker skall enligt motionerna Jo25yrkande 5 och Jo751 yrkande 5 omfatta områden där naturen i huvudsak färutvecklas fritt, och marken skall ägas av staten. De skull därför i principinte ha några driftskostnader utom för viss övervakning. De delur av våranationalparker som har exploaterats urholkar respekten förnutionulparksbegreppet och bör därför enligt yrkande 6 i motion Jo25 avstyckasoch ges unrtun skyddsform, t. ex. nalurvårdsområde. Su bör delur uv Abiskonationalpark överföras till naturreservat - motion Jo751 (m) yrkande 6(delvis). 1 motion Jo720 (c) begärs en översyn av alla nalurvårdsobjekt och avvårdanslagel saml annan finansiering via anslaget för nuturvård - förupprältunde av skötselpluner och igung-sättunde uv nuturvårdsobjekt (yrkande 9delvis). Flera fjällområden bör enligt moderata samlingspartiet ochfolkpartiet skyddas som nutionulpurker. Enligt motion Jo719 (fp) bör Taavavuomaom- 63 rådet(yrkande 52). Rogenområdet (yrkande 53) och JoU1987/88:23 (yrkunde54) inrättus som nutionulpurker. Enligt summa motion yrkande 51 och motionJo751 (m) yrkande 8 bör också Sjaunjuområdet skyddas på dettu Dedelur uv den plunerude nulipnulparken i som uvses utt brukus förturiständumul bör i stället skyddas som naturreservat eller nutur- vurdsomrude- Jo751 yrkunde 7. 1 enlighet med moderutu samlingspartiets principerför nutionulpurker bör vissa delur uv nutionulpurk överför- us tillnuturreservat (yrkande 6 delvis). Enligt motion Jo735 (c) yrkande 11 börKuljxulven med källvatten och biflöden förklurus som nationalälv med skyddmotsvarande det för nutionulpurker. Centerpurtiet för i sin partimotion Jo30 yrkunde 6 ochkommittémotionen Jo72() yrkunde 9 (delvis) frum tanken om en fond för vård ochinköp av nuturvårdsobjekt. Fonden skull byggus upp uv statliga medel, menbidrag skall kunnu lumnus uv ullmänhelen. företag och genom testamente. Enligt folkpurtiets purlimotion Jo7l9 ar det nödvändigtalt ge det svenska fjulloinrudet ett buttre och mer vurukligl skydd motexploatering än vad som är möjligt med nuvarande lagstiftning. Del framhållssom angelägel att riksdugen snurusl tår ta ställning till en plan för skydd avfjällvärlden (yrkande 50). 1 syfte utt skydda havsmiljön i dess helhet mot bl. a.direkta ingrepp och skupu en för känsligu arter begärs i purlimotionen.Jo719 (fp) inrättande uv ytterligure murinu reservul (yrkande 45). Frågor om ersättning till murkägure vid oliku typer uvintrång i markanvändningen har vid flera tidigare tillfallen och senast hösten1987 varit föremål för utskottets stullnirigstagande (JoU 1987/88:5 s. 12 f.).Utskottet erinrude du bl. a. om utt sådana frågor är rättsfrågor som ytterstavgörs av domstolurna i enlighet med gällunde lugstiftning och attersättningens storlek fastställs enligt expropriutionsrättsligu regler som bl.a. utesluter möjligheten till ersättning på unnut sätt än i pengar. Friståendeuttalanden i frågan frun riksdugens sidu kun i princip inte påverka prövningeni del enskilda fallet. Utskottet erinrude också om uttersättningsbestämmelserna i natur-vurdslugen även omfultur beslut om inträrig imurkanvändningen i samband med s. k. interimistiska naturreservat.Summunfallningsvis anförde utskottet utt uktuellu ersuttningsfrugor kommit iett nytt och för murkägurinlresse-nu förmunligure läge sedun plun- ochbygglagen jämte följdlagstiftning nu hur börjut tillämpas. Med hänvisninghärtill och du utskottet saknar anledning till unnul slällningstugundeavstyrker utskotlet motionerna Jo723 yrkundenu 2 och 3 och Jo751 yrkande 14(delvis). 1 motionerna Jol7. Jo7l9 och Jo75l luggs frum olikaförslag som sanuligu svftar till att periodisera ersättningen till irtarkägaren vidsäkerstäl lande uv naturvårdsobjekt. Utskottet ser positivt på en sådun ersättnings form som innebur fleru fördelur för murkäguren. Utskotlet vill emellertid erinru otn utt gällande naturvårdslagstiftning i viss ulsträcknirtg medger ett sudunt förfurunde. vilket utskottet också tidigure har framhållit (JoU 1986/87:17 s. 16 f.) Pu grund uv del nu anförda bör motionerna Jol7, a Jo34,Jo719 yrkunde 66 och Jo75l yrkunde 14 (delvis) inte förunledu någon JoU1987/88:23 ytterligure riksdugens åtgärd. I propositionen redogörs för den inventering uvriksintressuntu områden som nuturvurdsverket utför i sumurbete medlänsstyrelserna och som syflur till en precisering och buttre motivering uvriksobjekten än tidigure inventeringur. Förteckningar över sumtligu län avsesföreliggu före urets utgång. Betruffunde fiullen uvser nuturvurdsverket att pågrundval av den s. k. fjullutredningen ukluulisera olika skyddsfrågorallteftersom frågornu beretts. Inom verket pågar även arbete med en utredningsom syftar till förslug om vilku ytterligure nutionulpurker som bör inrättas.Utredningen beruknus vuru klur I98S. I summanhanget vill utskotteterinra om den möjlighet som kommunerna hur att efterdelegation från själva beslutu om inrättunde uv nuturreservutoch nuturvårdsområden. Med uniedning häruv och i avvuktun på resultatet avpågående arbete pu området uvstyrker utskottet motionerna Jo24 yrkande 27, Jo25yrkandena 4. 5 och 6, Jo72() yrkunde 9 (delvis) och Jo75l yrkundenu 5. Utskottet unsluter sig till de principer för säkerställundeurbelelsom frum-förs av miljö- och energiministern. Sluten bör således i förstu hundsvara för skydd och vård uv vetenskupligt värdefulla naturområden avriksintresse. Områden uv intresse för i huvudsak friluftslivet bör i ökadutsträckning bli en ungelägenhet för landsting och kommuner. Som framhålls ipropositionen bör dock kostnudernu kunnu delas mellan kommun/landsting och staten.Utskottet vill i samunhungel nåmnu de uv kommuner och lundsling på vissu håll ilundet bildude stiftelsernu och vill framhålla del mycket be-tydelsefulluurbete dessa stiftelser utför genom att förvärva och vårda naturområden för iförstu hund del rörligu friluftslivets behov. Utskottet vill även erinru om dentidigare nämnda möjligheten för kommunernu utt själva besluta om inrättande uvnuturreservut och nuturvårdsområden: Med det unfördu uvstyrker utskottetmolionernu Jo30 yrkunde 6 och Jo72() yrkande 9 (delvis). Som redovisats i propositionen hur nuturvårdsverketframlagt en utredning om de svenska tjällområdena, den s. k. fjällutredningen.Utredningen upptar en summanställning uv inventeringur uv fjällensnuturvården. Vidare redovisur verket hur inventeringurnu genomförts och vilkuområden som bedömts vuru mest värdefullu. Verket tur också upp fyru tänkbaraambitionsnivåer för skydd uv fjällen och synpunkter pä hur de skull skyddus.Verket uvser utt uktuuliseru oliku skyddsfrågor beträffunde fjällenullteftersom frågornu beretts. Förslag till avsättunde uv nationulpurker ochnuturreservut kommer därför ull läggus frum i särskild ordning. Som ovun nämntsurbetur verket för nurvurunde med en utredning som syftar till förslug om vilkuytterligure nutiortulpurker som bör irträttus. Utredningen beräknus varu klurunder . Vud utskottet här anfört om pågående urbete pu områdettillgodoser enligt utskottets mening i ullt väsentligt syftet med motion Jo7l9yrkunde 50 om en plun för den svenska fjällvärlden. Motionen bör således intemedföru någon ylterligure åtgärd. Mot bakgrund uv vad utskottet ovun unfört otn pugåertdeurbete för skydd uv de svensku fjällen uvslyrks molionernu Jo719 yrkande 51 och Jo751 65 .s 1987/88. JoU 1987/88:23 Utskottetavstyrker även motionerna Jo719 yrkandena 52, 53 och 54. Utskottet finner inte uniedning utt tillstyrka förslaget imotion Jo751 yrkande 7 om skydd för den planerade Kirunaparken. Med hänvisning till tidigare ställningstagande avstyrksäven motion Jo735 yrkande 11. Utskottetavstyrker även motion Jo751 yrkande 6 (delvis). Utskottet har tidigare haft att tu ställning till yrkundenom inrättunde uv ytterligure marinu reservul. Utskottets inställning i fråganvar och är alltfort att det i förstu hand får ankomma påberörda länsstyrelser ull bedöma behovet av ytterligare reservat.Utskottet vill i sammunhunget erinru om det marinu reservatet om ca 700km" i anslutning till Sulvorev som hur tillkommit efter beslut uvlänsstyrelsen i . Med det unfördu uvstyrker utskottet motion Jo719yrkande 45. 1 folkpurtiets purlimotion Jo719 begärs ett program förbevarande av återstående urskogar och liknande områden. 1 avvaktan påprogrammet skall uvverkningsförbud rudu (yrkunde 61). I parlimotionen Jo751(tn) framhålls som angeläget utt skyddu återstående rester uv den svenskaurskogen eller de urskogsliknande skogarnu. Särskilt viktigt är att dessuområden i södru hälften uv undanlus frän uvverkning (yrkande 17).Sumtligu objekt som redovisus i naturvårdsverkels urskogsinventering måsteenligt vpk:s purlimotion Jo786 omgående skyddas från avverkning och andraingrepp och tilldelas extru resurser för utt inråttu dessuområden som nuturreservat (yrkande 3). De svenska våtmarkerna är föremål för ett flertalmotioner. 1 tre partimotioner - Jo719 (fp), Jo751 (m) och Jo7S6 (vpk) föreslås skydd i olika former uv vutmurkertiu. Enligt motion Jo719 måstevåtmurkerna ägnas uvsevärt större intresse i den fysisku rikspluneringen,möjligheternu utt med stöd uv nuturvårdslugen begränsu skogsdikningen utnyttjasoch bättre och snuru skyddsåtgärder - frumför ullt reservutsbildning vidtasför många särskilt skyddsvärda områden (yrkande 57). Enligt motion Jo751 bör iprincip alla kvurvnrunde sydsvensku våtmarker bevurus, särskilt i de kulkri-kuområdena (yrkande IS). Vpk kräver i motion Jo786 begränsning av nydiknirtg uvvutmurker i , upprättande av lansvisu mål, kurt-luggning uv ettvutmurksområdes nuturvården som villkor för tillstånd för utdikning sumtskärpning av reglerna för tillståndsgivningen (yrkunde 10). Beslutsunderlagetför den fysisku rikspluneringen beträffande våtmarkerna i bör enligtmotion Jo821 (fp) yrkande 7 förbättras genom bl. a. forskning, inventeringaroch ökat hänsynstugunde till synpunkter. Beträffande det progrum för bevurunde uv återståendeurskogar och lik- 66 nunde områdensumt det uvverkningsförbud som begärs i motionerna JoU 1987/88:23 Jo719, Jo751och Jo7S6 vill utskottet erinra om all regeringen har salsalökade resurser bl. a. för skydd av urskogarna. Genom en överenskommelse mellandomänverket och och regeringens beslut den 5 september 1985har ca 600 000 ha av vissu fjällnäru urskogsomruden undunlagits frunskogsavverkning. Utskottet vill också erinru om de riksomfattande inventeringaruv vissa naturtyper, där bl. a. urskogarna ingår, som genomförs uvnuturvårdsverket och om den utredning UV formernu för skydd och förvultning av55 fjällnära urskogsområden med en total areal av 600 000 hu som pågår inomverket. 1 likhet med miljö- och energiministern vill utskottet betonu det angelägnui att inventeringsverksumheten kun fortsätta och utt de mest värdefullu nuturtypernu,dit urskogurna hör. Ett verkningsfullt bevurande av urskog ochurskogsarlad skog bör enligt utskottets mening syfta till ett skydd mot iprincip all kulturpåverkan. Vad utskottet ovan anfört tillgodoser i väsentligadelur syftet med motionerna Jo719 yrkande 61, Jo751 yrkunde 17 och Jo786yrkande 3. sotn således inte bör medföra någon vidare åtgärd.