bet · GB01AU2 · 1987-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas olika frågor om semester. Detgäller bl.a. en teknisk översyn av semesterlagen i förenklingssyfte, inrättandeav en semesterlönefond, villkoren för sparad semester samt en översyn avsemestervillkoren för. Samtliga motioner avstyrks av utskottet främst medhänvisning till det pågående arbetet i den av regeringen tillsattasemesterkommittén. Till betänkandet har fogats två reservationer frånvänsterpartiet kommunisterna och ett särskilt yttrande från moderata samlingspartiet. 1986/87:A251 av och ()vari yrkas 1. att hos regeringen begär att kommittén(1985:4) för översyn av semestervillkoren får tilläggsdirektiv att ävenbehandla semesterfrågan för animalieproducenter i enlighet med deriktlinjer som anförts i motionen. 1986/87:A730av m.fl.(vpk) vari yrkas att beslutar attsemesterledighet skall kunna tas ut även och antar följandeförslag till ändring i semesterlagen (1977:480) att gälla från : Önskar arbetare få ut minst , skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråret utgå ien följd, om ej annat har avtalats. Önskar arbetare få ut minst , skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråret utgå ien följd, om ej annat har avta\ats. Arbetare har även rätt att ta i anspråksparade semesterdagar i anslutning till huvudsemestern. 1986/87:A732av () vari yrkas AU 1987/88:2 2. att hos regeringen begär att den kommitté som1985 tillsatts för översyn av semestervillkoren får tilläggsdirektiv att ävenbehandla semesterfrågan för animalieproducenter. 1986/87:A734 av m.fl.(m) vari yrkas 26. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående översyn av semesterlagen (1977:480). 1986/87:A744 av . (vpk) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om alla människorsrätt till och behov av semester. Motiveringen återfinns i motion 1986/87:Kr420. Nuvarande lag om semester är . Lagen gerarbetstagarna rätt under semesteråret. Detta löper frånden till . Rätten till ledighet behöver inte ha tjänats in iförväg, men för att få ut semesterlön måste arbetstagaren ha tjänat in sådanlön året före semesteråret, det s.k. intjänandeåret. Lagens regler innebäralltså att man kan få semesterledighet utan semesterlön. Semesterlönen uppgår till av den lön somarbetstagaren har uppburit under intjänandeåret. Av betydelse försemesterlönens storlek är även bestämmelserna om semesterlönegrundandefrånvaro. Sådan frånvaro gäller bl.a. ledighet för viss utbildning,militärtjänst, civilförsvarstjänstgöring samt invandrares ledighet förgrundläggande svenskundervisning. Lagen ger rätt till sammanhängande semesterledighet omminst . Möjlighet finns att sparasemesterdagar till kommande år. Om ej annat avtalats kan arbetstagaren ta ut desparade semesterdagarna och det aktuella årets semesterledighet i en följd. Semesterlagen innehåller såväl bestämmelser som ärtvingande sorri bestämmelser som kan ersättas av föreskrifter genomkollektivavtal. Regeringen bemyndigade i augusti 1985arbetsmarknadsministern att tillsätta en kommitté för översyn avsemestervillkoren (dir. 1985:41). Kommitténs huvudsakliga uppgift är attkartlägga semesterförmånernas variationer mellan olika arbetstagargrupper samtöverväga en utjämning genom lagstiftning. I direktiven pekas i det avseendet påatt stora grupper av arbetstagare genom avtal är tillförsäkrade väsentligtlängre semester än som följer av lagen. Därvid nämns offentligt anställda ochtjänstemän på den privata arbetsmarknaden. Även andra frågor skall övervägas,bl.a. den enskildes möjligheter att påverka semesterns förläggning samt fråganom en utökad rätt att spara en del av semestern och förenklade regler försådant sparande. Kommittén har också att pröva om det går att sammanföraolika slag av befintliga ledighetsregler till ett mer generellt system, så attt.ex. ledighet utöver reguljär semester ersätts från en gemensam fond för helaarbetsmarknaden. Utskottet AU 1987/88:2 I fem motioner förs fram förslag till ändringar isemesterlagen. I motion 1986/87:A734 av m.fl. (m) föreslåsen översyn av semesterlagen. Motionärerna framhåller att semesterlagen ärohanterlig. Även om tillkomsten av kollektivavtal på större delen avarbetsmarknaden har kunnat skapa en rimlig hantering av frågor rörande deanställdas semester, drabbas många företag som inte har ständig tillgång tilljuridisk expertis av tolkningssvårigheter. Även inom tycksfinnas en insikt om det angelägna i att göra semesterlagstiftningen enklare ochmera lättfattlig. Trots detta har inte semesterutredningen fått direktiv attutreda de tekniska frågorna. Det är därför nödvändigt med en skyndsam översynav semesterlagen i förenklingssyfte. Som ovan nämnts pågår en översyn av semesterlagen i en avregeringen utsedd kommitté med bl.a. de politiska partierna representerade.Enligt vad utskottet inhämtat innefattar arbetet även tekniska frågor, somt.ex. förenklingar i lagspråket. Motionärernas önskemål kan sålunda anses varatillgodosett, varför motionen avstyrks i denna del. I motion 1986/87: A744 av m.fl. (vpk) föreslåsinrättande av en allmän semesterlönefond m.m.. Motionärerna framhåller att detfinns stora grupper av befolkningen som inte har någon semester alls, bl.a.arbetslösa, långtidssjuka och dubbelarbetande. Därutöver finns många människorsom inte har råd med en meningsfull semester. Det är därför angeläget att ettsemesterstöd införs, t.ex. i form av en allmän semesterlönefond. Införandet aven sådan fond skulle möjliggöra semester för en större andel av befolkningen änhittills. Frågan om en semesterlönefond har behandlats av riksdagentidigare, bl.a. i samband med regeringens skrivelse till 1984/85:67,i vilken det framhölls att en sådan fond är en viktig reformfråga men att vissaandra semesterreformer borde ha förtur. gjorde ingen annan prioritering(AU 1984/85:6, rskr. 1984/85:29). Med hänvisning härtill samt till det pågående arbetet isemesterkommittén avstyrker utskottet motion 1986/87:A744 i denna del. I motion 1986/87:A730 av m.fl. (vpk)begärs vidare ändring av semesterlagens bestämmelser om sparad semester.Motionärerna föreslår att skall anta ett i motionen framlagt förslagtill ändring av 21 § semesterlagen innebärande att en arbetstagare som harsparad semester skall ha rätt att ta ut de sparade semesterdagarna i anslutningtill huvudsemestern . Motionärerna hänvisar tillett avgörande i arbetsdomstolen som innebär att den ordinarie semestern måsteförläggas antingen , varvid den sparade semesternpåbörjas , eller måste den ordinarie semestern förläggastill augusti månad och den sparade semestern tas ut därefter. Om den ordinariesemestern t.ex. infaller , har arbetstagaren inte rätt tillsammanhängande ledighet. Detta kan enligt motionärerna inte överensstämma medandemeningen i semesterlagen. Motionärerna anser därför att 21 § isemesterlagen bör omarbetas så att det klart framgår att det är densemesterberättigade själv som bestämmer om den sparade semestern skaJJ utgåtillsammans med huvudsemestern. AU 1987/88:2 Som ovan nämnts pågår en översyn avsemesterlagen. I det arbetet ingår bl.a. frågorna om den enskildes möjligheteratt själv påverka förläggningen av semestern för såväl somenstaka dagar hksom i vilken grad arbetstagarna kan utnyttja möjligheterna attspara den femte semesterveckan till längre sammanhängande ledighetsperioder.Med hänvisning härtill avstyrks det aktuella yrkandet i motion 1986/87:A730. I två motioner yrkas att semesterkommittén fårtilläggsdirektiv att även göra en översyn av semesterförhållandena för Sverigesanimalieproducenter. I motion 1986/87:A251 av och () refereras en SCB-undersökning enligt vilken lantbrukare med djuri medeltal är lediga endast . Som jämförelse nämns att enarbetstagare med fem veckors semester genomsnittligt är ledig per år.Motionärerna anser att en semesterreform för mjölkproducenter skulle fåflera positiva konsekvenser. Här nämns bl.a. minskade sociala klyftor, ökademöjligheter att få morgondagens generation att gå in i näringen, avsevärdsysselsättningseffekt i glesbygderna samt minskad sårbarhet inom lantbruket.Enligt motionärerna finns organisationsapparaten för en sådan reform inuvarande system i form av Lantbrukarnas avbytartjänst. Även i motion 1986/87:A732 av ()belyses lantbrukarnas semesterförhållanden med statistik och beskrivs defördelar som skulle följa av en semesterreform. I motionen nämns också attböndernas intresse för avbytartjänsten har ökat samt att den inleddaförsöksverksamheten med längre sammanhängande semester möter stort gensvar.Bristen på avbytare är dock akut. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernabeträffande jordbrukarnas behov av semester. Den nuvarandesemesterlagstiftningen är emellertid inte tillämplig på jordbrukare, eftersomde inte är arbetstagare i lagens mening. Enligt underhandsuppgift frånsemesterkommittén kommer utredningen sannolikt ej att behandla jordbrukarnassemesterförhållanden på grund av att jordbrukarna inte omfattas avsemesterlagen. Frågan om semestervillkoren för jordbrukare har behandlatsvid flera tillfällen av såväl arbetsmarknadsutskottet somjordbruksutskottet i anslutning till bl.a. motioner om det s.k.avbytarsystemet som är av central betydelse för jordbrukarnas möjlighet tillledighet. framhöll vikten av attjordbrukarna får samma möjligheter till semester som andra företagare.Utskottet ansåg därför att det var väsentligt att avbytarsystemet byggdes ut. Iövrigt anslöt sig utskottet till den bedömning jordbruksutskottet redovisat isitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet (1984/85:1 y). Detta innebar atttakten i uppbyggnaden av avbytarsystemet får anpassas till de medel som årligenkan avdelas för detta ändamål genom jordbruksprisöverenskommelserna. Därutövertäcks kostnaderna för avbytarsystemet genom avgifter från dem som anlitartjänsterna. Med hänvisning härtill avstyrkte arbetsmarknadsutskottet denaktuella motionens krav på utbyggnad av avbytarsystemet (AU 1984/85:6). Med samma motivering avstyrkte jordbruksutskottet våren1985 en motion där man yrkade på ett principbeslut om att tillförsäkra landetsmjölkproducenter möjlighet till fem veckors semester (1984/85:33 s. 42). Utskottethar inhämtat att Lantbrukets avbytartjänst startade en AU 1987/88:2försöksverksamhet med semester för jordbrukare på initiativ av bl.a.Lantbrukarnas Riksförbund (). Försöksverksamheten planerades pågå i tredistrikt . För att få vidare erfarenhet utökadesemellertid försöksverksamheten till ytterligare nio distrikt den 1 januari1987. Vid det utvidgade försöket vill man pröva faktorer såsom avbytartaxa ochsemesterlängd samt den administrativa organisationen av semestersystemet.Utvärdering av samtliga semesterförsök beräknas ske . Medhänsyn till den pågående försöksverksamheten med semester för jordbrukare samtutskottets uppfattning att takten i uppbyggnaden av avbytarsystemet får avgörasi samband med jordbruksprisöverenskommelserna finner utskottet ej skäl atttillstyrka en utvidgning av semesterkommitténs uppdrag. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna 1986/ 87:A251 och 1986/87:A732 i aktuella delar. 1. beträffandeöversyn av semesterlagen att avslårmotion 1986/87:A734 yrkande 26, 2. beträffande inrättande av enallmän semesterlönefond m.m. att avslår motion 1986/87:A744 yrkande2, 3. beträffande ändring avsemesterlagens bestämmelser om sparad semester att avslårmotion 1986/87:A730, 4. beträffandeen översyn av semesterförhållandena för animalieproducenter att avslårmotionerna 1986/87:A251 yrkande 1 och 1986/ 87:A732 yrkande 2. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (), BoNilsson (s), (), (), (),i (c), (vpk), (),(m), (), () och (). Reservationer AU 1987/88:2 Inrättande av en allmän semesterlönefondm.m. dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "motion 1986/87: A744"bort ha följande lydelse: Inrättande av en allmän semesterlönefond är en fråga somvarit aktuell . Bl.a. stod denna fråga iförgrunden semesterkommitté. beslutadeemellertid den dåvarande regeringen att arbetet semesterkommittéskulle läggas ned. Kommittén hade då ännu inte avgivit något betänkande. avlämnade () enskrivelse till regeringen, där inrättande av semesterfonder återigenaktualiseras. Utskottet anser mot den bakgrunden att det är märkligt att dennafråga inte ingår i direktiven semesterkommitté. Behovet av ett semesterstöd är lika stort som närfrågan tidigare väckts. Som framhålls i vpk-motionen 1986/87:A744 erbjuder enallmän semesterlönefond de bästa formerna för ett sådant stöd. Mot den angivna bakgrunden bör begära attregeringen i tilläggsdirektiv till semesterkommittén klart anger att inrättandeav en allmän semesterlönefond skall innefattas i kommitténs uppdrag. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande inrättande av en allmänsemesterlönefond m.m. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A744 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ändring av semesterlagens bestämmelser om sparad semester (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Som ovan" och slutar med "motion 1986/87:A730" bort haföljande lydelse: Utskottet ansluter sig till uppfattningen i vpk-motionenA730 att rättsläget beträffande arbetstagare som har sparat semester bör ändrasgenom att antar det i motion A730 framlagda lagförslaget. Bakgrundentill förslaget är ett avgörande i arbetsdomstolen som visat att arbetstagare inte har någon ovillkorlig rätt att ta ut den sparade semestern undersommarmånaderna. Arbetstagare som har sparat semesterdagar kan hindras avarbetsgivaren att ta ut den sparade semestern i anslutning till enhuvudsemester, som lagts . Detta strider mot de tankar på att gearbetstagarna möjlighet till en lång, sammanhängande semester som ligger bakomreglerna om sparad semester. Rättsläget på denna punkt bör ändras genom attriksdagen antar det i motion 1986/87: A730 framlagda lagförslaget. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande ändring av semesterlagensbestämmelser om sparad semester attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A730 antar följande lagförslag: Förslagtill AU 1987/88:2 Lag omändrad lydelse av 21 § semesterlagen (1977:480) Önskar arbetstagare få ut minst femsparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråretutgå i en följd, om ej annat har avtalats. Arbetstagarehar även rätt att ta i anspråk sparade semesterdagar ianslutning till huvudsemestern. Denna lag träder i kraftden . Översynav semesterlagen (mom. 1) SonjaRembo, och (alla m) anför: Dennuvarande semesterlagen betraktades redan vid sin tillkomst somohanterlig. I uppdraget till semesterkommitté ingår också att följatillämpningen av lagen. Vi vill understryka vikten av att förslagen kommer attinnefatta en förenkling av semesterlagen såväl vad avser regelverket somlagspråket.