bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund anser kulturutskottet attmotion U6 i här aktuell del inte påkallar någon åtgärd. Utskottethar inte funnit anledning till erinringar mot vad som uttalas i propositionenom turismen. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (),(), (), (), (), (vpk), (), (),,(), () och (). IngridSundberg, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 100 börjar med "När det" och slutar med"satellitsånd TV-reklam" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att det finns goda skäl för att iarbetet inom på att utforma en konvention om gränsöverskridandesändningar bör verka för att reglerna kommer att ansluta nära till det förslagtill regelsystem som utarbetas inom EG. bör alltså föreslåriksdagen att göra den i motion U7 yrkande 20 föreslagna framställningen. 1987/88:3 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU1987/88:24 Bilaga 8 har beslutat attbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen jämte motionerna1987/88:U2, 1987/88:U3, 1987/88:U4, 1987/88:U5, 1987/88:U6, 1987/88:U7,1987/88:U522, 1987/ 88:U523 och 1987/88:U524 såvitt propositionen ochmotionerna rör utbildningsutskottets beredningsområde. Under allmänna motionstiden väcktes en motion1987/88:Ub806 i vilken hemställs att hos regeringen begär att enstrategi utvecklas och att verkar för ett fullvärdigt deltagande i EG:sutbytes- och forskningsprogram (yrkande 30). Motionen remitterades tillutbildningsutskottet. Utskottet överlämnar motionsyrkandet tillutrikesutskottet samfi-digt med detta yttrande för fortsatt beredning. vill med anledning av proposition1987/88:66 och motionerna anföra följande. I propositionen anges ett antal områden, inom vilkaSverige eftersträvar ett fördjupat samarbete med EG. Utbildningsutskottetbegränsar sitt yttrande till att beröra två konkreta frågor som föredragandestatsrådet tar upp i anslutning till EG:s arbete på att uppnå målen för en inremarknad. Den första frågan gäller deltagande i det europeiskasamarbetet på forsknings- och utvecklingsområdet, den andra frågan berör EG:ssträvanden att öka rörligheten för människor i vad avser stude;ntutbyte,prakfikanttjänst-göring och ungdomsutbyte i . Forskning och utveckling (FoU) kräver stora insatserbeträffande utrustning och personal för att nå goda resultat. Ett relativtlitet land som har numera ingen möjlighet att självständigt initieraoch genomföra större forskningsprojekt. Mot denna bakgrund har verkatför ökad internationell samverkan. Ett europeiskt forskningssamarbete iorganiserade former - inom både grundforskning och tillämpad forskning - harfunnits . Detta samarbete är öppet för alla länder i . Ibilaga dll detta yttrande redovisas översiktligt de program/projekt, somsvenska institutioner, organ och företag är engagerade i och vilkas kostnaderfrämst täcks av anslag under åttonde huvudtiteln ()/89. Det årenligt utbildningsutskottets uppfattning väsentligt att det svenska deltagandeti ett brett europeiskt forskningssamarbete får goda möjligheter UU1987/88:24 att utvecklas även . När det gäller EG:s FoU-arbete instämmerutbildningsutskottet i regering ens ställningstagande i propositionen att det är av största vikt att svenska forskningsinstitutioner och företag ges möjlighet att medverka i de projekt som ingår i EG:s nya ramprogram för FoU. Den erfarenhet som svenska forskare fått av internationellt forskningssamarbete bör kunna utgöra en god grund för ett deltagande även i EG:s industristrategiska,forskningsprogram som t.ex. ESPRIT (European Strategic Programme for Research and development in ), RACE (Research and develop- ment of technologies in Europé) och (in for Europé). och vissa EFTA-länder har tecknat ramavtal om tekniskt och vetenskapligt samarbete med EG. Det är enligt utbildningsutskottets mening angeläget att deltar i det s.k. stimulansprogrammet SCIENCE (Sdmulation de la Coopération Internadonale et des Échanges nécessaires aux chercheurs Européens) som syftar till att främja rörligheten och samarbetet mellan de europeiska forskarna. ' Inom EG drivs två program som syftar tillatt öka utbytet av högskolestuderande och studerande ungdom. Programmet (European Community Action Scheme for the Mobility of University Students)vänder sig till universitet och högskolor inom EG. Målet är att varjehögskolestuderande skall få tillbringa minst en termin av sina studier ' i enutländsk högskola. Det andra programmet COMETT (Community Action Programme inEducadon and Training for Technology) syftar till att öka samarbetet mellanutbildningsanstalterna och industrin inom EG. Ett stort antal industriföretagskall sörja för att de studerande ungdomarna får tillgång till prakdkplatserunder sin utbildningstid. I fyra av de dll utbildningsutskottet remitterademotionerna och i motion 1987/88:Ub806 yrkande 30 berörs frågan om Sverigesdeltagande i det utvidgade studerande- och ungdomsutbytet inom EG. I modon1987/88:U7 (m) betonas att ökade utlandskontakter är väsentligt för attvidmakthålla utbildningskvaliteten vid svenska universitet. Uppläggningen avden högre utbildningen i bör grundas på ett europeiskt synsätt iframtiden. Modon 1987/88: U6 (fp) understryker att ett av syftena med denvästeuropeiska integradonen är att stärka den europeiska gemenskapskänslan,inte minst bland ungdomen. För del är det därför väsentligt att intehamna helt utanför det europeiska samarbetet i vad gäller student- ochpraktikantutbytet. I båda de nu nämnda motionerna och i motion 1987/ 88:U524(c) anförs att den svenska polidken borde vara mera aktiv för att uppnå enanslutning till ERASMUS- och COMETT-programmen. I motion 1987/88:U5 (c)framhålls att ett samarbete med EG på detta område bör omfatta alla EFTA-länder.Enligt modon 1987/88 Ub:806 är det angeläget att få till stånd en anslutning avEFTA-länderna till EG:s forsknings- och utbytesprogram. Den svenska regeringenbör därför utarbeta en strategi och verka för ett fullvärdigt svensktdeltagande i EG:s samarbetsprogram. Detta bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 30). Beträffande EG:s utbytesprogram och delarUU 1987/88:24 utbildningsutskottet regeringens uppfattning att ettintensifierat utbyte Bilaga 8 mellan universitet och högskolor inom EG kan fånegativa konsekvenser för svenska studerandes och ungdomars möjligheter attdelta i undervisningen vid utländska läroanstalter, om inte gesmöjligheter att delta i programmen. vill i dettasammanhang också erinra om de diskussioner som pågår inomEuroparådet beträffande utbytet av studerande, lärare och forskare samt detarbete som är engagerat i för att öka kontakterna mellan ungdomar iolika länder. har vidare erfarit att det även finns planer på att öka utbytet av bl.a. studerande, lärare ochforskare inom de nordiska länderna. I en handlingsplan för det nordiskakultursamarbetet, som utarbetats av ministerrådet, finns bl.a. förslag om ettnordiskt utbytesprogram för lärare och studerande (). Tanken är attlärare och studerande skall få stipendier för att vistas upp till vid ennordisk utbildningsanstalt. Bidrag skall även kunna utgå till de mottagandeskolorna/ insfitutionerna för extra kostnader. NORDPLUS föreslås starta under1989 och pågå . av försöksperiodenberäknas antalet stipendier uppgå till 1 200 . förslagkommer att behandlas under 36:e session . Enligt utbildningsutskottets uppfattning ärNORDPLUS-programmet intressant och påminner om EG:s ERASMUS-program. OmNORDPLUS-programmet kan genomföras som planerat kommer svenska studerande ochlärare att fä ökade möjligheter till nordiska kontakter. Ett etableratsamarbete enligt intentionerna i NORDPLUS-programmet skulle enligtutbildningsutskottets uppfattning kunna vara en brygga över till EG:sutbytesprogram och ett brett studerande- och ungdomsutbyte i . Det pågående arbetet inom och Nordiska rådetför ökade möjligheter till utbyte och kontakter mellan forskare, lärare,studerande och ungdom ser utbildningsutskottet som positivt. Detta arbete stårenligt Utskottets mening inte i någon motsats till arbetet på att från svensksida delta i EG:s utbytesprogram och . Enligt vad utbildningsutskotteterfarit arbetar också regeringen på olika sätt aktivt för att EFTA-länderna,och därmed , skall kunna ingå i och . Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att utrikesutskottet hemställer att godkännerde i proposition 1987/88:66 förordade riktlinjerna för det fortsatta arbetetbeträffande medverkan i det västeuropeiska samarbetet och avslårmotionerna 1987/88:U5, 1987/88:U6,1987/88:U7, och 1987/88:U524 i berörda delarsamt 1987/88:Ub 806 (yrkande 30). Närvarande: LarsGustafsson (s). (), (), UU 1987/88:24Birgitta Rydle (m), (), (), 8 (), (), (),(), (m), (), LarzJohansson (c), () och (vpk). PärGranstedt (c), (), (), (),(m), () och () anser att den delav utskottets yttrande som på s. 104 börjar med "Beträffande EG:sutbytesprogram" och slutar med "(yrkande 30)" bort har följandelydelse: Sverigehar en stor värdegemenskap med länderna i , Utbildningsutskottetanser att strävan att delta i EG:s kultur- och utbildningspolitiskasamarbete måste präglas av kreativitet och initiativkraft. I så storutsträckning som möjligt bör helhetslösningar eftersträvas inom ramen förEFTA:s gemensamma målsättning för ett vidgat europeiskt samarbete. Påutbildningspolitikens område tilldrar sig EG:s utbytesprogram ochCOMETT allt större uppmärksamhet. Från svensk sida finns det en oro över attsvenska studenter inte kommer att få samma förutsättningar som studenter iEG-länderna att under sina studier knyta kontakter med studenter, lärare ochforskare i andra länder. Det är därför angeläget att EFTA-länderna fårmöjlighet att anslutas dll EG:s samarbets- program på detta område. I Sverigebör förberedelsearbete till ett omfattande samarbete påbörjas redannu. och EFTA-länderna måste vidta åtgärder för att göra studier i vårtland lockande för studenter från . Enligt utbildningsutskottets uppfattningär student- och prakdkantutbytet av sådan betydelse att den svenska politikenborde vara avsevärt aktivare. Mot denna bakgrund bör regeringen utarbeta enstrategi för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG :s utbytesprogram ERASMUSoch COMETT. Meddet anförda föreslår utbildningsutskottet att utrikesutskottet hemställer attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:66 och motionerna 1987/88:V5,I987/88:U6, 1987/88:U7, 1987/88:U524 i berörda delar samt 1987/88:Ub806(yrkande 30) som sin mening ger regeringen till känna vad utbildningsutskottetanfört om utarbetandet av en strategi för ett fullvärdigt deltagande i EG:sutbytesprogram. BoHammar (vpk) anför: Naturiigtvis har ett litetland som , tillhörigt ett tämligen begränsat språkområde (det nordiska),allt intresse av att tillgodogöra sig den sdmulans som vetenskapliga ochkulturella förbindelser med andra länder kan ge. Däremotfinns i en sådan utbytes- och utvecklingsprocess inga som helst rimliga skäl att prioritera . Kontakterna inom forskning och vetenskap bör tvärtom vara bredare än så. Det är ingalunda så att alltid representerar det mest avancerade. Inte heller är det just 105 den inomEG dominerande inriktningen av forskning och teori som är den, UU1987/88:24 för vilken med sina sociala och politiska utgångspunkter börha Bilaga 8 intresse. bör noga avväga utformningen av samverkan med EGpå det vetenskapliga området. Två synpunkter år därvid särskilt betydelsefulla. bör bevara sin egen forskningspolitiskasjälvständighet, sin rätt att utifrån egna strävanden inrikta och prioriteravetenskapligt arbete. Att lära av andra är nyttigt, men att tillämpa resultatenmåste vila på en grund av självständig social och polidsk hållning. Inte minstviktigt är att hålla distansen till vissa av teknologiskamastodontprojekt, vilka styrs av en militärstrategisk avsikt som helt stridermot den svenska säkerhetspolitiken. För det andra bör det sociala innehållet och inriktningeni forskning och vetenskap noga beaktas. Det är en uppgift för att t.ex.framhäva vikten av ett socialt ställningstagande dä det gäller inriktningen avny teknologi. Det år sålunda tydligt, att massarbetslösheten i bl.a. beror på att teknologiska förändringar slagit ut arbetare och fragmentiseratdet mänskliga arbetet. En sådan inriktning har inte intresse av.Teknologin skall ställas i de folkliga intressenas tjänst och befordra enuppgradering av det mänskliga arbetets ställning i samhälle och produktionsprocess. Som ett typiskt exempel på teknologi, som strider motgrundläggande linjer i svensk politik, kan nämnas Prometeus. Detta projektsyftar till att, främja en transportpolitik byggd på massiv expansion avbiltrafik och tunga vägtransporter. Projektet speglar bilindustrins ochvägbyggnadsindustrins övermakt inom EG-blocket. Strävanden av detta slag gårhelt på tvärs med all seriös transport- och miljöpolitik. Det striderföljaktligen mot den svenska nationens uppenbara intresse. Slutsatsen blir a) att vetenskapliga samarbetebör ha en mer allsidig och global inriktning än vad EG-samarbetet ger och b)att noga bör formulera sin egen utbildnings- och forskningsfilosofi ochhävda denna. Detta gäller kanske särskilt på de nya teknologiernas område,eftersom de sociala och mänskliga effekterna här blir djupgående. Svenskt deltagande i internationellt samarbete påforskningens och utbild- UU 1987/88:24 ningens område Bilaga 8 BP 1987/88:100. bil, 10 Anslag tkr (elementar partikelfysik) 136 025 (D 35) CEMB (molekylärbiologi) 49 819 (D 35) ESFR (synkronljus) inom anslaget för NFR (D 32) EUREKA, (teknologi) COST (främst teleteknik) 8 537 (D35) (bl, a. STU, Industrifonden) Svenska företag deltar i 32 projekt (totalt 165) deltar i ca 60 projekt Tillämpad forskning och utveckling 211 milj, kr. 12, F7) 1, Livskvalitet (aids- och cancer forskning) 2, Informations- och kommunika tionssamhället ESPRIT (infor-, matlonsteknologi) RACE (telekommunikation) 3, Modernisering av industrin Inom anslaget för MFR (D31) deltar (projektnivå) EURAM (material) 4, Exploatering och användning av biologiska resurser BP 1987/88:100, bil. Vetenskap och teknik för utveckling Exploatering av havsbotten och användning av resurser Utveckling av FoU-samarbetet i (10 000/är ) Youth for Europé (ungdomar) jfr ca 5,5 milj, kr. (D 28) och Fulbright Commission ca 4.5 milj. kr, (D 28) UU1987/88:24 Bilaga 8 Anslag i budgetpropositionen 1987/88 bilaga 10 angåendeinternationalisering m. m. Anslag D I UHÄ ' Anslagspost 1 Förvaltningskostnader, bl. 690 000 kr.för värdering av utländsk högre utbildning. Anslag D 7 Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Anslagspost 1 till UHÄ:s disposition (internationellverksamhet), . Sektorsanslagen (högskoleenheternas "friaresurser"). Naturvetenskapligaoch medicinska forskningsråden avsätter särskilda medel för stipendier tillsvenska forskare för vistelse utomlands och för utländska gästforskaresvistelse i . 25 470 000kr. EG har 1986 tecknat ramavtal om tekniskt och vetenskapligtsamarbete med bl.a. . Forskningsråden är medlemmar i (). 1987/88:2 y om och den västeuropeiska integrationen Utrikesutskottethar genom beslut berett jordbruksutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1987/88:66 om och den, västeuropeiskaintegrationen jämte modoner. Jordbruksutskottetberör i sitt yttrande huvudsakligen avsnitten 7 (jordbruk, livsmedelsindustrioch fiske) samt de delar av avsnitt 11 som gäller miljöpolitik ochlivsmedelsbestämmelser (11.2 och 11.7). De motioner som särskilt tagit upphithörande frågor är 1987/88:U3 av m.fl. (vpk),1987/88: U5 av OlofJohansson m.fl. (c), 1987/88:U6 av m.fl. (fp) och 1987/88:U7av m.fl. (m). Iproposifionen föreslås vissa riktlinjer för medverkan i detvästeuropeiska integrationsarbetet. Detövergripande målet är att åstadkomma ett gemensamt europeiskt ekonomisktsamarbetsområde som omfattar samtliga EFTA- och . Förbindelserna med EG utvecklas på en rad olika områden. Det nordiskasamarbetet fördjupas. En bred informationsverksamhet initieras. Ipropositionen lämnas också en redogörelse för utvecklingen av detvästeuropeiska samarbetet på olika områden. Frånde synpunkter utskottet har att företräda tillstyrker utskottet att riksdagengodkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för fortsattamedverkan i den västeuropeiska integradonen. Utskottet delar regeringensbedömning att har ett starkt intresse att medverka i ett brettvästeuropeiskt samarbete. Det är angeläget att det nordiska samarbetet med EGbreddas och fördjupas så långt det är förenligt med den svenskaneutralitetspolitiken. Detanförda innebär att utskottet för sin del avstyrker vpk:s partimodon U3. Modonen innehåller bl.a. kritiska synpunkter på miljö- polidk. Vidare anförs att jordbruk och livsmedelsproduktion är hårt kemikaliserade och saknar varje hälsopolitisk målsättning. Med hänvisning härtill och till vissa andra överväganden som faller utanför utskottets 109 beredningsområdeavstyrker vpk propositionen. Med anledning, härav,, UU 1987/88:24 avstårutskottet från att i övrigt kommentera motionen under de olika Bilaga 9avsnitten nedan. 1 det följande redovisar utskottet sin inställning dll desvenska övervägandena under rubrikerna jordbruk, livsmedelsindustri, fiske ochmiljöpolitik m.m. och dll moderata samlingspartiets, och folkpartietsmotioner. Efter en redovisning av EG:s gemensamma jordbrukspolitikoch problemen med betydande jordbruksöverskott inom såväl EG som anförföredragande statsrådet att det i Luxemburgdeklarationen anges att sainar-betetoch/eller konsultationer på jordbruksområdet skall intensifieras (betr.Luxemburgdeklarationen, se prop. s. 3). Det finns ett svenskt intresse av ettsådant samarbete i Västeiiropa i liberahserande riktning. Det är naturligt attEG med sin gemensamma jordbrukspolitik tillmäts särskild betydelse i dettasammanhang. Som framgår av propositionen ställer dock institutionella ochmateriella omständigheter hinde;r i vägen för ett deltagande i EG:s jordbrukspolitikgenom att innefatta också alla jordbruksvaror i en tullunion.. Däremot skulleden svenska jordbrukspolitiken i olika avseenden autonomt kunna göras merlikartad EG:s, vilket skulle medföra en harmonisering av produktionsvillkoren.Vidare skulle, enligt föredraganden, frihandelsavtalet kunna omförhandlas föratt helt eller delvis inbegripa vissa jordbruksreglerade varor eller skulleseparata avtal av typ ostavtal kunna ingås för enskilda varor avseende bestämdakvandteter. I pardmotion U5 anförs bl.a. att samarbetet på,jordbruks- och livsmedelsområdena bör inriktas på att uppnå en ökad frihandel. Detta måste enligt motionen för del kombineras med åtgärder för regional . balans genom livsmedelsproduktion i landets olika delar. Vidare måste den för neutralitetspolitiken nödvändiga försörjningen säkerställas. Motionärer na anser i övrigt att det inte synes föreligga möjligheter för några större förändringar på detta område. Flertalet industriländer har omfattande jordbruksöverskott, och, jordbruksfrågorna tillhör de mest svårlösta i Uruguayrundan i . Läget är enligt motionen sådant att ' - I moderata samlingspartiets partimotion U7 anförssynpunkter som inte på något avgörande sätt skiljer sig från regeringens överväganden om jordbruket. Med'hänsyn till att de svenska överskottskvantiteterna minskar skulle det enligt motionen knappast medföra några omfattande problem varken för EG eller om kunde delta i den gemensamma jordbrukspolitiken. Svensk export inom vidareföräd lingsledet skulle underlättas. Utskottet delar i allt väsentligt regeringens syn påsamarbetsmöjligheter na mellan och EG på jordbruksområdet. Som föredragande statsrådet anfört finns det ett svenskt intresse av ett samarbete i Västeuropai liberaliserande riktning. Ett sådant samarbete skulle kunna ge fördelar både , 110 för och övrigaberörda länder. I den mån en harmonisering av UU 19ö7/ö8.24 produktionsvillkoren skulle ställa krav påändringar i den svenska jord- Bilaga 9 bruks- och livsmedelspolitiken finns detanledning att framhålla vissa inslag i denna politik som särskilt väsentliga.Några av grundstenarna i den svenska livsmedelspolitiken är sålundaförsörjningsberedskapen i krigs- och krissituationer och kraven på regionalbalans i jordbruket och livsmedelsindustrin. Det bör också framhållas attfrågor om livsmedels kvalitet och jordbrukets effekter på miljön ärföremål för stor uppmärksamhet i vårt land och även behandlats i olikasammanhang i . Det år angeläget att det fortsatta reformarbetet påhithörande områden inte förhindras eller fördröjs till följd av en sådanharmonisering som avses i propositionen. Utskottet utgår också från att manbeaktar integrationsarbetets effekter i konkurrenshånseende för den svenskaproduktionen. Det anförda bör bl.a. vara ägnat att tillgodose modon U5 imotsvarande del (yrkande 5). Utskottethar ingen erinran mot de svenska övervägandena under rubrikenLivsmedelsindustri (prop. s. 47). Avproposidonen framgår att förutsättningarna för fiskerinäringen undergåttgenomgripande förändringar och att det är svårt attöverblicka konsekvenserna för del vid en tillämpning av EG:sgemensamma fiskeripolitik. Som exempel på möjliga handlingslinjer anges att denömsesidiga rätten till fiskerättigheter i EG:s resp. fiskevattenskulle kunna ökas. Sådana förhandlingar sker bilateralt mellan Sverigeoch EG. Vad beträffar EFTA finns enligt propositionen betydande svårigheter viden eventuell liberalisering begränsad endast till EFTA-området, bl.a. beroendepå detta områdes struktur i fråga orri fiskerinäringen ochmarknadssituationen. som återstår för att öka liberaliseringen av handeln med fisk ochfiskprodukter synes därför ligga i åtgärder som berör hela det europeiskafrihandelsområdet EG-EFTA. Även här måste det då komma till en omförhandling avfrihandelsavtalen mellan EFTA-länderna och EG liksom av existerande bilateralaavtal angående fiskerättigheter. En förutsättning torde vara att parallellaöverenskommelser kan uppnås om ett antal andra betydelsefulla element såsomfångstbegränsningar, stöd till fiskerinäringarna, interna priser etc. Detskulle bli fråga om ett nätverk av avtal som för samordning och balans måstestyras av vissa i förväg överenskomna principer i syfte att förenkla processen. Sammanfattningsvismåste enligt propositionen nya vägar sökas på fiskeområdet om skallkunna delta i EG:s fiskeripolitik. En ökad liberalisering inom hela EFTA-EG-områdetborde vara möjlig, om en avveckling av gränsskyddet kopplas till andra elementsåsom fiskerättigheter, fångstbegränsningar, stöd till fiskerinäringarna,interna priser m.m. Imotion U7 (m) påpekas att utvecklingen för svensk del bl.a. inneburit minskademöjligheter att nyttja de traditionella fångstområdena i . Entillämpning av inom detta område skulle kunna innebära ökademöjligheter fill svenskt högsjöfiske men också ökad konkurrens i våra UU1987/88:24 kustvatten. Utskottet vill för sin del framhålla att det svenskafisket begränsats genom den indelning av haven inationella fiskezoner som då skedde. Genom avtal med andra länder kan ända ettvisst fiske ske i andra länders zoner. Utvecklingen har lett till att detsvenska Östersjöfisket fått en proporfionellt sett allt större betydelse. Dennautveckling förstärks ytterligare av den träffade överenskommelsenmellan och om den s.k. vita zonen. Det är därför enligtutskottets mening vikdgt att man från sida, i avbidan på enmultilateral reglering av EFTA- och fiskeripolitik, iakttaråterhållsamhet i bilaterala åtaganden når det gäller att beviljafiskerättigheter i svenska fiskevatten. I övrigt föranleder propositionen idenna del ingen kommentar från utskottets sida. Propositionen innehåller i denna del en omfattanderedogörelse för det internationella samarbetet på miljövårdens område (s. 85).Bl.a. erinras om att haft årliga bilateralaöverläggningar med inom ramen för ett bilateralt avtal påmiljöområdet.