bet · GB01KU10 · 1987-12-31 00:00:00 — I motion K805 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen hos regeringen hemställer om åtgärder för upprättelse av de personersom internerades i arbetsläger under . 1 motionen erinras omatt ett stort antal personer under längre eller internerades imilitära arbetsläger på grund av sina politiska åsikter. Enligt motionen kanman nu efter den långa tid som gått konstatera att syftet med interneringarnauteslutande var att isolera personer som hade gentemot ledande kretsarsuppfattning misshagliga politiska åsikter. Under förekom att vissa medborgareinkallades till värnpliktstjänstgöring i särskilda arbetskompanier. Enligt vadsom redovisades av försvarsministern i ett interpellationssvari inrättades efter mobiliseringen inom ramen förkrigsorganisationen ett antal arbetskompanier avsedda för bl.a. vägarbeten.Till sådana kompanier inkallades sådana personer "vilka med skäl kunnatmisstänkas för att bland trupperna driva en agitation till försvagande avförsvarsviljan". Enligt de principer som försvarsministern redovisadeskulle främst sådana värnpliktiga som hade ledande ställning inomytterlighetspartierna och som kunde befaras bedriva disciplinupplösandeverksamhet inkallas till arbetskompanierna. Vid bedömningen av vad som föreslås i motionen måste man enligt utskottet beakta det allvarliga läge som vårt neutrala land befann sig i under 11 andravärldskriget och de speciella förhållanden och säkerhetskrav som då KU1987/88:10 gällde. Enligt utskottet är det efter den långa tid som förflutitinte meningsfullt att vidta åtgärder i syfte att utreda de i motionen påtaladeförhållandena. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I motion K222 av och (båda fp)om folkrörelserna och demokratin föreslås under yrkande 1 att skallge regeringen till känna vad som anförts om folkrörelsernas roll fördemokratins utveckling. I yrkandena 2 och 3 tas upp frågor rörande stödet tillideella organisationer. Motionen har i dessa delar överlämnats tillkulturutskottet. Utskottet vill erinra om att frågor rörande folkrörelsernavarit och är föremål för ett aktivt intresse från statsmakternas sida. Inomcivildepartementet bedrivs ett långsiktigt arbete för samordning av samhälletsinsatser och uppföljning av utvecklingen. Den arbetandefolkrörelseutredningen har redan avlämnat fyra betänkanden i vilka enomfattande kartläggning av Föreningssverige redovisas. Utredningen har ävenlagt fram en serie förslag ägnade att stärka folkrörelsernas villkor och kommeratt fortsätta arbetet rörande bl.a. de ekonomiska förhållandena, m.m. Betänkandenaär nu under beredning i . Utskottet delar motionärernas bedömning av folkrörelsernasstora betydelse för den demokratiska utvecklingen i vårt land. Det är enligtutskottet viktigt att statsmakterna ger ett aktivt stöd till folkrörelser ochföreningsliv. De ekonomiska frågorna handläggs som framgått av kulturutskottetoch kommer där att bli föremål för prövning. Det är enligtkonstitutionsutskottet angeläget att de ekonomiska villkoren löpandeuppmärksammas. Mot bakgrund av pågående utredningsarbete finner utskottet inteanledning till något särskilt tillkännagivande till regeringen på sättmotionärerna föreslår. Motionsyrkande 1 i motion 1986/87:K222 föreslås med detanförda besvarat. I motion K421 av m.fl. (c) omförhandsgranskning av videogram föreslås under yrkande 1 att skall geregeringen till känna vad som anförts om en parlamentarisk ledningsgrupp förett våldsfriu samhälle. Det andra yrkandet om förhandsgranskning av videogrambehandlas av utskottet i ett senare sammanhang. Motionärerna anför bl.a. att det är nödvändigt att man iSverige får till stånd en kraftig folkopinion som tar avstånd från våld ochaktivt arbetar för ett våldsfritt samhälle. För att planera och genomföra ettbrett och intensivt opinionsarbete i frågan krävs enligt motionärerna enparlamentariskt förankrad kampanjledning. En motion med liknande syfte behandlades under föregåenderiksmöte. Utskottet pekade i sitt betänkande (KU 1986/87:16) bl.a. påstatsrådsberedningens framtidsgrupp som har fått i uppdrag att följa frågan omvåldsutvecklingen i landet och att därvid försöka klarlägga frågansorsakssammanhang. På statsministerns initiativ hade en särskildintresseförening mot våldet bildats. Utskottet delar motionärernas oro över den pågåendeutvecklingen. I likhet med får utskottet hänvisa till de åtgärder mot våldsutveck lingen som pågår från samhällets sida. Det bör vidare erinras om att regeringen i skrivelse 1986/87:2 lämnade en ingående 12 redovisningom de åtgärder som då planerades inom KU 1987/88:10ansvarsområde mot våldsbrott m.m. Utskottet får för sin del starkt understryka vikten av attsamhället på alla sätt deltar i kampen mot våldet. Sålunda är aktiviteter inomföreningslivet, arbetsplatser, skolor, kyrkliga samfund, barnomsorg och detpolitiska livet betydelsefulla och värda stimulans från statsmakternas sida. Deredan vidtagna åtgärderna visar också att utvecklingen ägnas särskilduppmärksamhet. Utskottet anser emellertid inte påkallat att - som föreslås imotionen -förorda tillsättandet av en särskild parlamentarisk ledningsgrupp förvåldsbekämpningen. Med det anförda får motionsyrkandet anses besvarat. 1 motion K823 av m.fl. (m, fp, c, vpk) tasäven upp frågan om ersättningen till byggnadsingenjören föreslår att beslutar om ekonomisk ersättning efterberedning på sätt som i motionen anförts. I motionen anförs bl.a. att det inteär tillfredsställande att förvaltningsstyrelsen som, under den mångårigatvisten mellan och af Forselles, varit part i tvisten nu fastställtdet belopp som utgår till af Forselles. Sedan principbeslut om ersättningfattats bör summans storlek prövas av en oberoende instans, lämpligenkonstitutionsutskottet. Bakgrunden är i korthet följande. har af Forsellesriktat ekonomiska anspråk mot avseende vissa byggnadsarbeten, m.m.Frågan har bl.a. varit föremål för behandling vid allmänna domstolar under ettantal år, men efter vissa kontakter med förvaltningskontoret återkallade afForselles sin talan . Därvid vann en dom i tingsrätten i vilkenkäromålet ogillades laga kraft. den 3december 1986 beslutat "att mot bakgrund av af Forselles insatser förriksdagen vid ombyggnadsarbeten och med hänsyn tillaf Forselles nuvarande situation tillerkänna honom ett belopp ex om . med början och med upphörande den 30april 1989 (den månad då af Forselles uppnår )". Som framgått har utskottet vid ett flertal riksmötenbehandlat motioner rörande ersättning till af Forselles. Motionerna, senastvåren 1986 (KU 1985/86:24), har avstyrkts med hänvisning bl.a. till att ärendethar varit föremål för handläggning av , varsparlamentariskt sammansatta styrelse ansågs vara det organ som i första handhar haft i uppgift att ta ställning i frågan. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill ånyounderstryka att förvaltningsstyrelsen enligt den arbetsfördelning som ärfastlagd inom har att handlägga ärenden av förevarande karaktär. Detär alltså inte uppgift att överprövaförvaltningsstyrelsens beslut i förvaltningsärenden. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionsyrkandet. Hemställan KU 1987/88:10 1. beträffandenationaldagen som helgdag att avslår motion 1986/87:K804, 2. beträffandesärskild hyllningsdag för Konungen att avslår motion 1986/87:K801, 3. beträffandeny nationalsång attriksdagen avslår motion 1986/87:K803, 4. beträffandeordnar och medaljer a) att riksdagenavslår motion 1986/87:K806, b) att riksdagenavslår motion 1986/87:K816, 5. beträffandeminnesmedalj över kolonin att avslår motion 1986/87:K817, 6. beträffandeutmönstring av bestämmelser om adeln att avslår motion 1986/87:K818,. attriksdagen avslår motion 1986/87:K822, 8. beträffandeunder internerade att avslår motion 1986/87:K805, 9. beträffandefolkrörelserna och demokratin attriksdagen förklarar motion 1986/87:K222 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört, 10. beträffandekampanj för ett våldsfritt samhälle attriksdagen förklarar motion 1986/87:K421 besvarad med vad utskottet anfört, 11. beträffande ersättning till att avslår motion 1986/87:K823. Närvarande: (), (),(), (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), BörjeStensson (fp), (), (), (vpk), () och (). Nationaldagen som helgdag (mom. 1) BertilFiskesjö och (båda c) anser dels attden del av utskottets yttrande som på s: 9 börjar med "Under hänvisning"och slutar med "motion 1986/87:K804" bort ha följande lydelse: 14 , som också är Svenska flaggansdag, bör enligt KU 1987/88:10 motion 1986/87:K804 av ()göras till helgdag. Enligt motionären har firandet av denna dag ökat, ochdetsvenskafolket visar nu en större benägenhet att värna om vårt land. Det ärenligt motionären värdefullt Om vi ytterligare markerade vikten av Sverigesnationaldag. bör därför vara helgdag. Utskottet anser attutvecklingen i vårt land är sådan att nationaldagen kommit attuppfattas som en nationell högtidsdag. 1 likhet med motionären finner utskottetdet naturligt att denna dag också blir stadfäst som helgdag. Så är ju brukligti de flesta andra länder. Därför tillstyrker utskottet motion 1986/87:K804. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande nationaldagen som helgdagatt med bifall till motion 1986/87:K804 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Ny nationalsång (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "I motion K803" och slutar med "motion1986/87:K803" bori ha följande lydelse: I motion 1986/87:K803 av (vpk)föreslås att begär åtgärder som syftar till att skapa en nynationalsång i enlighet med vad som anförs i motionen. finner i likhet med motionären attden nuvarande nationalsången , du fria inte längre speglar deuppfattningar som råder i den svenska nationen. Det vore därför naturligt nu lät skapa en ny nationalsång, som bättre än den nuvarande, återspegladesamtidens framtidsvisioner. Utskottet föreslår därför att hosregeringen begär åtgärder som syftar till att skapa en ny nationalsång.Utskottet tillstyrker därför motionen. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande ny nationalsång attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K803 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Utmönstring av bestämmelser om adeln (mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Under hänvisning" och på s. 11 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Som framgår av yttrandet från riddarhusdirektionen anserden att ett utmönstrande av bestämmelser om adeln i statliga förordningar intebehöver ske. Utskottet anser emellertid att de rester som fortfarandefinns kvar av offentlig reglering rörande adeln bör utgå. De gamlaprivilegierna för adeln har juundan för undan försvunnit i takt med samhällets demokratisering. och med1974 års grundlagsreform försvann även i författningen kungens rätt att utsenågon till adligt stånd. Däremot vidtogs ej erforderliga konsekvens- KU1987/88:10 åtgärdersom gäller t.ex. formerna för utfärdandet av riddarhusordningen somfortfarande har formen av en regeringsförordning och därmed ges viss Enligt utskottet bör självklart statens befattning med den reliktfrån medeltiden som adelsreglerna är upphöra. utskottetatt motion 1986/87:K818 bör bifallas. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffandeutmönstring av bestämmelser om adeln attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K818 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, (mom. 7) , Hans Nyhage och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet har" och slutar med "följaktligenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig bakom den motivering av riksdagensutrikesutskott vid föregående som innebär att är så stora, betydelsefulla och välkända att de inte närmare behöverkommenteras. Den i motion 1986/87:K822 av och (båda m) framförda tanken att på lämpligt sätt bör hedra RaoulWallenbergs räddningsinsatser under bör enligt utskottetkunna fullföljas på sätt som i motionen anges. Utskottet kan erinra om den hedersbevisning som förlänatsWallenberg i olika länder och finner det nu naturligt att också den svenskastaten genom tillskapandet av t.ex. en skulptur eller målning ger Wallenbergsinsatser sin hyllning. Utskottet utgår liksom utrikesutskottet från attWallenberg är i livet. Något annat har ju inte heller bevisats.Trots detta är det med hänsyn till de synnerligen speciella omständigheter sområder rörande på sin plats att riksdag nu beslutar omnågon form av lämplig manifestation av de värdefulla insatser gjorti mänsklighetens tjänst. Utskottetyrkar därför att motion 1986/87:K822 bifalls. deb att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K822 beslutar att hylla RaoulWallenbergs insatser, Under internerade (mom. 8) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Vid bedömningen" och på s. 12 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Det är uppenbart att många personer under andravärldskriget blev föremål för "tvångskommendering" till arbetsläger enbart på grund avsin politiska uppfattning. Genom det forskningsarbete om under andra 16 världskriget och annanforskning och vittnesmål från berörda kan det anses KU 1987/88:10bekräftat att många, främst kommunister men även andra radikala, sattes i dessaläger endast därför att de hade gentemot ledande militära kretsars protyskauppfattning misshagliga åsikter. är det angeläget att regeringen nu vidtar åtgärder för upprättelse avde personer som internerades i arbetslägren under . dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 8. beträffande under internerade attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K805 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Kampanj för ett våldsfritt samhälle (mom. 10) BertilFiskesjö och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "1 likhet"och slutar med "mot våldsbrott m.m." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att det nu finns skäl att tillsätta en parlamentariskt förankradkampanjledning för att planera och genomföra ett brett och intensivtopinionsarbete. Det krävs nämligen en målmedveten inriktning för att få tillstånd en attitydförändring hos hela det svenska folket. Motion 1986/87:K421tillstyrks följaktligen. dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 10. beträffande kampanj för ett våldsfriu samhälle attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K421 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anför: Utskottetbehandlar i detta betänkande två motioner som rör frågan om ordnar ochmedaljer. I motion 1986/87:K816 av (m) erinras om att utdelandetav Svärdstecknet, Svärdsmedaljen, Vasatecknet och Vasamedaljen upphörde ianslutning till beslut om utdelandet av ordnar trots att deaktuella dekorationerna inte är ordnar. Många skäl talar enligt motionärernaför att de nämnda medaljerna åter görs disponibla för belöning av allmännasamhällsinsatser, främst sådana som inte stått i direkt anknytning till rentjänsteutövning. Även den nyinstiftade Nordstjärnemedaljen berörs i motionen. Imotion 1986/87:K806 av () föreslås att regeringen skalltillsätta en utredning om det officiella belöningssystemet för att se över hurett reformerat ordensväsende genom en breddning av aktuella motta-gargrupperskulle kunna utformas. Vianser att erfarenheterna talar för att det är dags för statsmakterna att tillsammans med Kungl. överväga hur ett 1 utvidgat användande avordnar och medaljer kan utformas. Regeringen har KU 1987/88:10 ju i tilltagandeutsträckning börjat använda medaljer, t.ex. lllis Quorum, för belöning av framträdandesamhällsinsatser. I likhet med vad utskottet anförde (KU1986/87:16) kan det tills vidare ankomma på regeringen och att bedöma frågan om ett utvidgat användande av medaljer sombelöning åt förtroendemän m.fl. emellertid att ävenordensfrågorna bör tas med i bedömningen. rimligt att svenska ordnarförbehålls endast utländska medborgare. reformerat ordensväsendebör kunna bli ett angeläget inslag då det gäller att från statschef ochregering på ett uppskattat sätt belöna samhällsinsatser av vitt skilda slag.Ekonomiskt är ett sådant system också fördelaktigt. AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anför: Fråganom ersättning till har sedan den rättsliga tvisten mellanhonom och förts åt sidan fått den lösningen att riksdagensförvaltningsstyrelse tillerkänt honom ett belopp om . tillshan uppnår pensionsålder. Saken har behandlats av vidett flertal tillfällen med anledning av motioner. När nu förvaltningsstyrelsentagit ett beslut som innebär en viss kompensation har emellertid beloppetkommit att sättas för lågt. Utskottet har ansett att det saknas möjligheter attöverpröva förvaltningskontorets beslut och avstyrker på den grunden motion1986/87:K823. Vi anser emellertid att detta inte bör utesluta möjlighet förstyrelsen att ompröva beloppets storiek. Box 2022 103 n 2 KU 1987/88:10 Bilaga Koi!;;:(.jr;j;ji;;;,.. l'i!v. (J.-n 27-Og-af Dnr Vysi Riddarhusdirektionen, som berettstillfälle att avge yttrande med anledningav motion 1986/87 K818 (vpk 87:179), fårhärmed anföra följande, I motionen har föreslagits dels att som sin mening skall geregeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ur statliga förordningar utmönstrabestämmelser rörande adeln, dels att hos regeringen skallbegära förslag till Överförande i samhällets ägo av skogs- och jordbruksfastigheter. Yrkandet att vad som finns kvar av adelsväsendet i statliga förordningar bör mönstras ut. om bekan de 1866 i samban des med g av ade orm för elvis sk glades b kapets o rdning. m en off lerades v de oft delns hi rivilegi 1 a ch A Konu entl på e a se ttil erna der tori el a d tv n öv tidi n at 1 av dels deln ngen igrä tt s kelg Isva här avgiv tt ad g nvänt ällni öränd upphö pphäv dess ar rät att sen 1972 ten a behå ast a ga st lie f ulle lie u RF i lag. erspeglades i propositionen och riks-rmed. D »n i ätån V nf ö pph amt ina O fö els öll ekr lag om amh akn I iss ere ätt ere ätttt öra föpå äll a p gr a ö dni at dni sli förnde nda fas grun de n nde gåengelä undl verv ngen t no ngen g ko ankr rid att tstä dlag ämnd av o de e genh gler ngen års ns s Saamti a vi Bl a isk att rpor inge darh adeln ligro s avsk sändri a år t ch reg n lämpeter, eredni den rö ninte tera v adeln ation, n i gr usordn har s 11 iaf fan ngen räf f a lerinlig f exemp erspe dders rhuso ng so t reg nga a rde a delsp . skäl ilken s rät inte undla ingen are 3 ag åt et hä århu a oc v Sv åkarn eren gare t fr gem s pr s rä ttsl midi amla rand igen ndraden hvar f eriges marriks skommel privil amgent ensamma 7 § RF, ivilegi tt att ig korp gt sätt rät tsr e ställ om att na betänkande laoch adelns rundlagsregel s 1902. ng, bl a som ras på annat ra om reglern as. spelat ram till riksdag. dagens se angåendeegier handha tilIgångar. dels er och adla bibe-oration i ett egler ning i framgent a i 37 § KU 1987/88:10 Bilaga Frågan om en eventuell ändring av adelns ställning har sålunda tämligen varit föremål för behandling. Det finnsnu inte anledning att ånyobelasta med denna fråga. Frågan torde ju också i dagens läge kunna anses vara av mycket ringavikt jämfört med de många andra betydande samhällsfrågor som kräver uppmärksamhet. Dessutom torde det visasig utomordentligt svårt för alt inte säga omöjligt att rent praktiskt - om mannu utmönstrar allt som sägs om adeln i gällande övergripande författningar - uppspåra alla äldre lagar och förordningar som berör adeln och i varje särskilt fall utmönstra adeln ur dessa. Det förtjänar också att påpekas, att den tidigare avKonungen, senast av regeringen stadfästa riddarhusordningen ger adeln rätt att av medlemmarna uttaga s kkapi tationsavgift. Denna används bl a för underhåll av riddarhuspalatset. Riddarhuspalatset anses utgöra en av vårt lands vackraste byggnader ochrepresenterar ett ovärderligtkulturvärde. Det är öppet för allmänheten genom visningar. Vikten avatt riddarhusfastigheten sorgfälligt vårdas och underhålles torde bestridas av ingen.Kostnaderna härför är emellertid avsevärda och stiger i takt med detilltagande luftföroreningarna. har som sagts dessa kostnaderburits av adeln själv utan bidrag från det allmänna. Skulle regelverket rörande adelns ställning som offentligrättslig korporation nu ändras är det troligt att det blir svårt att på frivillig väg insamla de medel som tidigarekunnat uttaxeras i form av kapitationsavgift. I så fall återstår inte annat än att från det allmänna utverka bidrag tillriddarhuspalatsets underhåll. En ändring av regelverket skulle alltså sannolikt komma att medföra ökade utgifter för statsverket, vilket knappast är ett allmänt intresse. Med hänvisning till vad ovan anförts bör enligt riddarhusdirektionensmening motionen i nu berördadel avslås. Per tagerberg /Riddarhussekreterare gotab 1987 13988 20