bet · GB01KU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Avsamma skäl som angetts beträffande den allmänna kyrkoavgiften böravgiftssatserna för den särskilda kyrkoavgiften bestämmas i lag. Motbakgrund av vad sålunda anförts avstyrker utskottet motionerna 1986/87:K616,1987/88:K25 yrkande 4 och 1987/88:K27 yrkande 11. Enligt13 § förslaget till kyrkofondslag skall till pastorat och stiftssamfällighe-terutgå ett allmänt utjämningsbidrag om skatteunderlaget understiger detskatteunderlag som motsvarar den garanterade skattekraften. Förslaget innebärsåledes att allmänt utjämningsbidrag i fortsättningen inte kommer att tillförasförsamlingarna. Medanledning av motioner vid förra årets kyrkomöte förklarade kyrkomötetsorganisationsutskott (KO 1987:3) i sitt av kyrkomötet godtagna betänkande attutskottet delade de i motionerna uttalade farhågorna i fråga om försämring avde enskilda församlingarnas ekonomi om det allmänna utjämningsbidragetslopades. Imotion 1987/88:K27 yrkande 9 (c) föreslås att skatteutjämning skall utgå tillsamtliga kyrkokommuner. Den förändrade kompetensen mellan församlingar ochpastorat skall visserligen leda till att pastoraten tar över den övervägandedelen av kostnaderna. Enligt motionen har det emellertid inte utretts vilkakonsekvenserna blir för de ekonomiskt svaga församlingarna om dessa misterutjämningsbidraget. Utskottetvill erinra om att de nu aktuella reformerna bygger på förutsättningen att pastorat och samfälligheter skall bära de tyngsta ekono miska åtagandena, medan församlingarna i fortsättningen endast kommer att Ig svara förjämförelsevis ringa kostnader i den totala kyrkokommunala KU 1987/88:30budgeten. Utskottet anser därför att det saknas anledning att frångåpropositionens förslag vad gäller allmänt utjämningsbidrag till församlingarna.Utskottet vill i sammanhanget även erinra om det föreslagna nyastrukturbidraget som ger möjligheter att stödja aktiviteter på lokalplanet, närbehovet är särskilt stort. Utskottet avstyrker motion 1987/88:K27 yrkande 9. Av 6. övergångsbestämmelserna till den föreslagnaförsamlingslagen framgår att den situationen kan uppkomma att obligatoriskapastoratssamfälligheter inte kommer att bildas förrän senast vid utgången av år1991. För sådana församlingar som fram till denna tidpunkt behåller detekonomiska ansvaret för de uppgifter som skall åvilapastoratssamfälligheten kan det enligt utskottet finnas behov av allmäntutjämningsbidrag. Utskottet föreslår därför en övergångsbestämmelse tillkyrkofondslagen av innebörd, att kyrkofondens styrelse utan hinder avbestämmelserna i övrigt får besluta om sådant bidrag. Förslaget framgår avbilaga 9 till detta betänkande. Särskilda statsanslag för domkapitlens kansliresurser Enligt 4 § i det i propositionen framlagda förslaget tilldomkapitelslag skall stiftssamfälligheten tillhandahålla domkapitletsekreteraren och annan personal, kontorslokaler, inventarier, materiel samtvad som i övrigt behövs för att skall kunna fullgöra sinauppgifter. Av 17 § förslaget till kyrkofondslag framgår attkyrkofonden skall bevilja stiftssamfälligheten bidrag ur kyrkofonden(stiftsbidrag) för bl.a. , stiftsstyrelsens och egendomsnämndensförvaltningskostnader. Avsikten är att verksamheten i stiften skall samordnasi ett gemensamt stiftskansli. I propositionen erinras om att önskemål förtsfram om en möjlighet att skapa ett gemensamt stiftskansli såväl för de legalastiftsmyndigheterna, dvs. domkapitel och stiftsnämnd, som för den omfattandefrivilliga verksamhet i stiftstingets och stiftsrådets regi som bedrivs vidsärskilda kanslier, vanligen benämnda stiftsbyråer, i de olika stiften. Påflera håll har insatser redan gjorts att lokalmässigt samordna verksamheten. Iadministrativt hänseende finns stora praktiska fördelar att vinna med attsamordna kanslifunktionerna. Kyrkomötet har inte haft någon erinran mot förslaget.Kyrkolagsutskottet (KL 1987:5) uttalade sin tillfredsställelse över attmöjligheter nu öppnas att sammanföra kansliresurserna på stiftsplanet. Inteheller organisationsutskottet (KO 1987:3) fann anledning att motsätta sig denföreslagna konstruktionen av det nya stiftsbidraget. I motion K25 yrkande 2 (m) hemställs att skallbesluta att särskilda statsanslag anvisas för dess kostnader förpersonal och lokaler m.m. I motionen framhålls att det finns en risk för attdomkapitlet som självständig myndighet kommer att bli ekonomiskt beroende avden kommunala stiftssamfälligheten. Särskilda statsanslag bör anvisas såvältill sekreteraruppgifterna som till del av kostnaderna förlokaler, expenser och annat. Utskottetanser i likhet med vad kulturutskottet anfört i sitt yttrande att det 19 är värdefullt attkansliresurserna på stiftsplanet kan samordnas. I propositio- KU 1987/88:30 nen(s. 153) framhålls i samband med redovisningen av de nya bestämmelserna omstiftsbidrag att till grund för kyrkofondens beslut om bidrag skall föreliggadomkapitlets beräkningar om medelsbehoven. Vidare förutsätts att centralstyrelse även avger yttrande i dylika frågor. Mot bakgrund häravanser utskottet att det saknas fog för motionärernas farhågor och avstyrkerdärför motion 1987/88:K25 yrkande 2. Lag om förvaltningen av kyrklig jord Enligtpropositionens förslag skall i varje stiftssamfällighet finnas en egendomsnämndsom övertar de nuvarande stiftsnämndernas och boställs-nämndernas uppgifter.Egendomsnämnden skall bl.a. bestämma villkoren för upplåtelser avjordbruksarrende även för sådan jordbruksegendom som nämnden inte självförvaltar. I propositionen (s. 169) uttalar departementschefen bl.a. följande: Statenär arbetsgivare och stiftsnämnderna huvudmän för all personal inomstiftsnämndernas verksamhetsområde. Stiftsjägmästare, biträdandestiftsjägmästare och viss annan kanslipersonal avlönas från statliga anslag.Intäkterna av förvaltningen av bl.a. pastoratens skogar finansierar främstpersonalen i skogsbruket men också ett antal administrativa tjänster. Jag utgårfrån att de anställda hos stiftsnämnderna kan beredas anställning i den nyaorganisationen. Personal som avlönas från statliga anslag bör därvid fåstiftssamfälligheten som huvudman. De som och fortsättningsvis avlönas medmedel från pastoratens skogsförvaltning får naturligen egendomsnämnden somhuvudman. All personal blir kyrkokommunalt anställd. Avsiktenär att egendomsnämnderna skall få ett självständigt ansvar och särskildabeslutsbefogenheter inom det specialreglerade område som begränsas av bl.a.den föreslagna lagen om förvaltningen av kyrklig jord och som i huvudsakmotsvaras av de uppgifter stiftsnämnderna har . Egendomsnämnderna bliremellertid inordnade i den föreslagna kyrkokommunala stiftsorganisationen.Egendomsnämnden intar därvid inte någon särställning i förhållande till deövriga av stiftsfullmäktige inrättade nämnderna. Personalen som behövs föregendomsnämndernas verksamhet anställs sålunda i stiftssamfälligheten.Personalen blir alltså kyrkokommunalt anställd, oavsett om lönekostnadernabetalas med medel från skogsförvaltningen eller med utdebiterade medel. Kyrkomötethar inte haft något att erinra mot att stiftsnämnderna ersätts avegendomsnämnder. Med anledning av en vid kyrkomötet väckt motion med förslag omatt boställsnämnderna skulle behållas uttalade kyrkolagsutskottet (KL 1987:5)bl.a. att behovet av lokalkännedom kan tillgodoses genom att stiftsfullmäktigeväljer ledamöter i egendomsnämnden från olika delar av stiftet. Med hänvisninghärtill avstyrkte utskottet bifall till motionen. Kyrkomötet följde utskottet. Imotion 1987/88:K26 (c, s, m, fp, vpk) framhålls (yrkande 1) att det är angeläget att stiftsfullmäktige vid val av ledamöter till egendomsnämnden beaktar behovet av insikter i jordbruks- och skogsbruksfrågor. bör ge regeringen detta till känna. Vidare föreslår motionärerna (yrkande 2) 20 att den kompetens som finns i boställsnämnderna tas till vara genom att KU 1987/88:30stiftsfullmäktige får möjlighet att inrätta lokala egendomsnämnder. Ledamöternai dessa bör enligt motionen väljas av egendomsnämnden. Den lokala nämndenskulle anförtros uppgifter som har att göra med arrendeavtalens ingående,behovet av investeringar och rationaliseringsåtgärder. I den mån enighet intekan uppnås mellan lokal egendomsnämnd eller delade meningar föreligger inämnden bör ärendet handläggas av egendomsnämnden. är det som framhålls i motionen väsentligt att den kompetens ochlokalkännedom som finns hos ledamöterna i boställsnämnderna bibehålls. Ilikhet med kulturutskottet anser emellertid att detskulle strida mot kommunalrättsliga principer att föreskriva särskildakompetensvillkor för valda ledamöter av kommunala organ. Utskottet avstyrkerdärför motion 1987/88:K26 yrkande 1. Utskottetansluter sig i princip till den i motionen väckta tanken att stiftsfullmäktigeskall ha möjlighet att inrätta särskilda lokala organ under egendomsnämnderna isyfte att tillgodse behovet av erforderlig lokalkännedom. Såsom ävenkulturutskottet framhållit skiljer sig de i motionen föreslagna lokalorganenfrån sådana lokala organ som regleras genom bestämmelserna i lagen (1979:408)om vissa lokala organ i kommunerna. I sistnämnda fall rör det sig om kommunalaorgan med självständig beslutanderätt enligt samma principer som gäller förkommunala nämnder vars verksamhet regleras direkt i kommunallagen. bör frågan om inrättande av lokala egendomsnämnder utan begränsningav beslutskompetensen närmare övervägas. Det bör ankomma på regeringen attredovisa överväganden i denna fråga under nästa , så att regler omlokala egendomsnämnder kan träda i kraft , dvs. samtidigtmed att den föreslagna lagen om förvaltningen av kyrklig jord träder i kraft.Vad utskottet nu anfört bör med besvarande av motion 1987/88:K26 yrkande 2 gesregeringen till känna. Ettriksdagsbeslut (prop. 1957:153, SU 175, rskr. 388) reglerarnuvarande ordning för tilldelning av prästtjänster i pastoraten. På grundval avdetta riksdagsbeslut har pastoratsreglering genomförts. Kriterierna förtilldelning av prästtjänster är folkmängd, areal och tätortsgrad. En närmareredovisning av bestämmelserna härvidlag finns i kulturutskottets betänkande KrU1985/86:5. Enligtpropositionen skall regeringen fastställa hur många statligt regleradeprästtjänster som fär finnas inrättade i hela riket. i sin tur bestämmer antalet prästtjänster i varjestift. Frågor om inrättande av tjänster som biskop och domprost behandlas avregeringen. Frågor om inrättande av tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunktprövas av medan motsvarande frågor vad gällerkyrkoherde-, komminister- och pastorsadjunktstjänster handhas avstiftsstyrelsen. Kyrkomötet har godtagit dei propositionen föreslagna reglerna för 21 fördelningav prästtjänster (KL 1987:5). Det bör tilläggas att kyrkolagsut- KU1987/88:30 skottet utgick ifrån att regeringen förutsättningslöst prövarbehovet av antal prästtjänster när den nya organisationen har genomförts. I motion 1987/88:K27 yrkande 6 (c) anförs att nuvararideantal prästtjänster i stiften skall vara utgångspunkten för den nyatjänsteorganisationen. Motionärerna framhåller att det är denna utgångspunktsom är vägledande och att det är angeläget att centralstyrelsen inte frångår degrundläggande . målsättningar som legat bakom kyrkomötets godtagande av deprinciper som gällt för den s.k. ortsindelningen. vill erinra om att bakom 1957 årsbeslut angående ortsindelning vid fördelning av prästtjänster låg en strävanatt åstadkomma en så vitt möjligt jämn fördelning av prästtjänsterna mellanolika delar av landet och mellan tätort och landsbygd så att hela befolkningeni görligaste mån skall ha lika möjlighet till prästerlig betjäning. Utskottetanser att dehna målsättning även bör gälla för framtiden. bör såledesuttala att gällande principer för ortsindelning bör vara avgörande vidfördelning av prästtjänster mellan och inom stiften. Utskottet vill dock erinraom att tidigare fattade beslut genom antagande av den nyaprästanställningslagen kommer att sakna formell betydelse och att det ärstiftsstyrelserna som beslutar om inrättande och indragning avpastoratstjänster. Med vad utskottet sålunda anfört är motion 1987/88:K27yrkande 6 besvarad. Enligt propositionen skall prästvalen avskaffas ochersättas av särskilda tillsättningsförfaranden. Pastoratstjänster till vilkaräknas tjänster såsom kyrkoherde och komminister tillsätts i flerförsamlingspastoratav en tillsättningsnämnd och i enförsamlingspastorat av kyrkorådet. Tjänstersom stiftspräster, dvs. stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt, tillsätts avstiftsstyrelsen. Tjänsterna söks hos , som skall pröva vilkasökande som är behöriga och sedan med eget yttrande lämna överansökningshandlingarna till den myndighet som skall tillsätta tjänsten. Kyrkomötet har inte haft något att erinra mot denföreslagna nya ordningen. I motion 1987/88:K27 yrkande 7 (c) föresläs att prästanställningslagenkompletteras med en bestämmelse av innebörd att kyrkorådet som ett led iberedningen av ett tillsättningsärende får inhämta synpunkter från deröstberättigade i församlingen. Utskottet delar kyrkomötets och departementschefensbedömning att prästvalen numera får anses utgöra ett föråldrat tillsättningsförfarande och därmed har spelat ut sin roll. Förslaget att prästvalen avskaffas och ersätts med en ordning enligt vilken församlingen genom kyrkorådet/tillsättnings nämnd utser präst, medan var tredje gång utser kyrkoherde överensstämmer i princip med kyrkokommitténs förslag. Då kommitténs lägesrapport (SOU 1985:1) behandlades vid kyrkomöte uttalade kyrkomötets organisationsutskott (KO 1985:10) att kommitténs förslag på ett rimligt sätt tillgodoser församlingens berättigade krav på att få väljapräst 22 med utgångspunkt iförsamlingens och tjänstens särskilda behov. Vid 1987 KU 1987/88:30 årskyrkomöte uttalade kyrkolagsutskottet (KL 1987:5) att anledning saknadesatt frångå kyrkomötets tidigare ställningstagande i fråga om prästvalensavskaffande. Kyrkomötet godtog kyrkolagsutskottets betänkande i denna del. mening innebär det aktuella motionsförslaget att möjlighet indirektöppnas till bibehållande i viss utsträckning av valsystemet. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion 1987/88:K27 yrkande 7. Ifråga om tillsättning av kyrkoherdetjänst skall enligt förslaget till prästanställningslagtjänsten tillsättas i enförsamlingspastorat av kyrkorådet och iflerförsamlingspastorat av en tillsättningsnämnd. Tredje gången tjänsten ärledig tillsätts Hen dock av efter yttrande från berörda församlingarsKyrKoräd, s.k. tredjegängstillsäitnmg. ror tillsättning av komministertjänstergäller att dessa alltid tillsätts av kyrkorådet eller tillsättningsnämnden. Vidkyrkomötet väcktes en motion 1987:18 vari föreslogs att alla pastoratstjänster,dvs. även komministertjänsterna, skulle tillsättas av var tredjegång. (KL 1987:5) avstyrkte motionen och anförde därvid attvid bedömning av denna fråga borde beaktas att de framtidakomministertjänsterna kommer att omfatta såväl de nuvarande kyrkoadjunkturernasom de nuvarande komministertjänsterna. Kyrkomötet delade inte utskottetsuppfattning utan biföll motionen: Ipropositionen framhåller departementschefen (s. 144) att kyrkomötet tidigareuttalat betydelsen av att har möjlighet att beakta stiftets behovvid alla tjänstetillsättningar. Enligt departementschefen gäller detta i förstarummet kyrkoherdetjänster. Eftersom komministertjänsterna i fortsättningeninte kommer att vara befordringstjänster var departementschefen inte beredd attföreslå s.k. tredjegångstillsättning av dessa. Imotionerna 1987/88:K24 (m) och 1987/88:K27 yrkande 8 (c) föreslås attkomministertjänsterna skall tillsättas enligt samma grunder som kyrkoherdetjänster. Utskottetvill erinra om att även då det gäller komministertjänster skallyttra sig till kyrkorådet/tillsättningsnämnden över sökandenas behörighet.Departementschefen framhåller i propositionen (s. 143) att domkapitletsyttrande inte är bindande för tillsättningsmyndigheten och att de sökande tillprästtjänst har möjlighet att även söka andra tjänster medantillsättningsförfarandet pågår. Utskottet ansluter sig till den i propositionenuttalade meningen att det föreslagna förfarandet innebär en betydandeförenkling av tillsättningsproceduren och därmed också en förbättring avbefordringsmöjligheterna för prästerna i . Slutligen delarutskottet den i propositionen framförda uppfattningen att det s.k.tredje-gängsförfarandet endast skall tillämpas vid tillsättning av kyrkoherdetjänster. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 1987/ 88:K24 såvitt gäller tillsättning av komministerijänster och 1987/88:K27 23 Ansvarsfördelningenmellan domkapitel och stiftsstyrelse KU1987/88:30 Enligt regeringens förslag skall till de nyastiftsstyrelserna föras över vissa förvaltningsuppgifter som åvilarstatliga myndigheter på central och regional nivå. Domkapitlen består somstatliga myndigheter, främst för frågor som har anknytning till svenska kyrkanslära och gudstjänst samt det kyrkliga ämbetet. nuvarandearbetsgivarfunktion i förhållande till prästerna skall enligt propositionenöverföras till stiftsstyrelsen. Detta gäller bl.a. sådana frågor somtjänstgöringsföreskrifter, tjänstgöringsbetyg samt ärenden angåendedisciplinansvar och förordnande av pastorsadjunkter. Med anledning av motioner angående ansvarsfördelningenmellan domkapitel och stiftsstyrelser anförde kyrkolagsutskottet (KL 1987:5)bl.a. följande. När det gäller ärenden som rör prästerligatjänsteinnehavare föreslår regeringen en uppdelning mellan stiftsstyrelsen ochdomkapitlet. Enligt förslaget skall stiftsstyrelsen ha hand om frågor som rörprästernas anställning, medan skall ha hand om frågor som rörprästernas ämbetsutövning. Förslaget, som skiljer sig från kyrkokommitténs idessa delar, motiveras med att en så klar uppdelning som möjligt bör görasmellan anställning och ämbetsutövning. Enligt utskottets mening kan dock förslaget i denna delifrågasättas på flera punkter. Den föreslagna ansvarsfördelningen kritiserasockså i flera motioner och i läronämndens yttrande. Utskottet vill till en början konstatera att varjeuppdelning mellan olika organ av uppgifter som rör prästerligatjänsteinnehavare alltid innebär en risk för att gränsdragningsproblem kanuppstå. Att, som regeringen föreslår, skilja mellan anställning och ämbeteinnebär enligt utskottets mening inte att sådana problem undviks.Utgångspunkten för en fördelning av uppgifter bör i stället vara den kompetenssom respektive organ besitter samt sambandet med övriga uppgifter. Av betydelseför bedömningen är också, som läronämnden framhåller i sitt yttrande,uppgifter enligt 1 § andra stycket 1 och 2 den föreslagnadomkapitelslagen. Enligt dessa bestämmelser skall se till att denför gällande ordningen med avseende på lära,böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar iakttas i församlingarnasamt ha tillsyn över prästernas ämbetsförvaltning. Utskottet delar läronämndens uppfattning att det börankomma på att - meddelatjänstgöringsföreskrifter för prästerna, - besluta i frågorom disciplinansvar m.m. för präster samt för prästerna har samband meddomkapitlets uppgifter både att ha tillsyn över prästerna och gudstjänstlivet. På domkapit let ankommer även att meddela föreskrifter om gudstjänsthållningen i församlingarna. När tjänstgöringsföreskrifter meddelas måste hänsyn tas till föreskrifterna om gudstjänsthållningen. Enligt utskottets mening är det därför både från praktiska och principiella utgångspunkter lämpligast att uppgiften att besluta om tjänstgöringsföreskrifter has om hand av domkapit let. vill utskottet framhålla att det får anses ligga i sakens naturatt i dessa frågor samråder med stiftsstyrelsen. De tjänstgöringsbetyg som utfärdas för prästernainnehåller bl.a. en KU 1987/88:30 bedömning av prästernas ämbetsförvaltning och leverne. Eftersom dessa frågor hör till tillsynsansvar när det gäller prästerna anser utskottet att det bör ankomma på att utfärda sådana betyg. När det gäller disciplinansvar beträffande prästernaligger det också med hänsyn till förut redovisade uppgifter närmast till hands att beslutanderätten ligger kvar hos domkapitlen. Domkapitlen får genom sitt fortiöpande tillsynsansvar och sin medverkan vid varje prästtillsättning genom behörighetsprövning anses ha de största möjligheterna att bedöma frågor om disciplinansvar. Frågorna har även sådant samband med frågor om förlust av prästämbetet att redan av denna anledning bör behålla beslutanderätten i dessa frågor. När det gäller förordnande av pastorsadjunkter villutskottet framhålla följande. Pastorsadjunktstjänster är utbildningstjänsterför nyprästvigda. Pastorsadjunkter skall biträda pastor i församlingen ocharbetar ännu inte självständigt. har att besluta i ärenden omprästexamen och antagning för präster i stiftet. Genom prövningen avprästkandidaten har god kännedom om kandidaten och kan bättre änstiftsstyrelsen bedöma den nyprästvigdes behov av vidare utbildning sompastorsadjunkt. Kyrkomötet beslöt i enlighet med kyrkolagsutskottetsbetänkande. I propositionen (s. 111) förklarar departementschefen atthan vid förnyade överväganden av de gränsdragningsproblem, som aktualiseratsgenom kyrkomötets ställningstagande, inte har ansett sig böra biträdakyrkomötets framställning i denna del. I motionerna 1987/88:K25 yrkande 1 (m) och 1987/88:K27yrkande 3 (c) samt 1987/88:K609 (s) föreslås att beslutar i enlighetmed kyrkomötets ställningstagande. I motion 1987/88:K24 (m) föreslås att domkapitlen i allaavseenden även i fortsättningen får stå som huvudmän för svenska kyrkanspräster. Utskottet gör beträffande dessa centrala frågeställningarföljande bedömning. Som framhålls i propositionen (s. 82) är de nu aktuellaorganisatoriska reformerna inte avsedda att förändra svenska kyrkansgrundläggande karaktär av en episkopal kyrka där biskop och präster har ettsjälvständigt ansvar för kyrkans lära, förkunnelse och sakramentsförvaltning.Kyrkokommittén har framhållit att av remissyttrandena över kommitténsdiskussionsbetänkande Församlingen framgår att man betonat dens.k. dubbla ansvarslinjen i svensk kyrkorättslig tradition. Den innebär en"kombination av prästerlig ämbetsförvaltning och folkligt förankrad självstyrelse".Annorlunda uttryckt innebär den dubbla ansvarslinjen att en demokratisktuppbyggd församlingsorganisation kombineras med ett prästerligt ämbetsansvarsom inte är underställt de demokratiskt valda organen. har i sitt yttrande 1987:6 medanledning av regeringens skrivelse till kyrkomötet 1987:1 om ny organisation pålokal- och stiftsplanet i understrukit att den prästerligaorganisationen av hävd är särskilt bunden till domkapitlen. Mot bakgrund häravansåg läronämnden att följande uppgifter, som i regeringens skrivelse,föreslogs ligga hos stiftsstyrelsen i stället skulle handläggas av domkapitel,nämligen tjänstgöringsföreskrifter för präster, utfärdande avtjänstgöringsbetyg för präster, disciplinansvar m.m. beträffande präster samtförordnande av pastorsadjunkter.Läronämndens bedömning överensstämmer med kyrko- KU 1987/88:30lagsutskottets uttalande. Utskottetanser för sin del att den inom fasta traditionen med den s.k.dubbla ansvarslinjen bäst främjas om har ansvar för de ärenden somhär avses. Det anförda innebär att utskottet delar kyrkomötets bedömning attansvaret för dessa ärenden även i fortsättningen bör höra till domkapitletsansvarsområde. Medfrågor om disciplinansvar hör nära samman frågor rörande avskedan- ' de,åtalsanmälan, avstähjgning och läkarundersökning. Utskottet föreslår därför att42 § regeringens förslag till prästanställningslag ändras i enlighet medutskottets förslag så att därav framgår att dessa uppgifter åvilar (bilaga 8). Eftersomdomkapitlet är en statlig myndighet krävs inte särskild lagstift-, ning i frågaom utfärdande av tjänstgöringsföreskrifter och tjänstgöringsbetyg.Bestämmelser om detta bör i stället ges i av regeringen utfärdad förordning.Utskottets ställningstagande föranleder därför inte andra förslag i dettaavseende än att stiftsstyrelsens uppgifter på detta område utgår i förslagettill prästanställningslag (50 §).