bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Frågan har tagits upp i trafikutskottets betänkande1987/88:21 rörande och vilket behandlat' de internationellaaspekterna av svensk landsvägstrafik inom ramen för regeringens proposition1987/88:50 Trafikpolitik inför 90-talet. ansluter sig här tillpropositionen i att konstatera att det kan ta innan begränsningar äravskaffade. är det väsentligt att successivt kanfå ökade möjligheter till vidgade trafikrättigheter. En successiv höjning avden multilaterala CEMT-kvoten kommer, om den genomförs i tillräcklig utsträckning,att leda till 'en fri internationell transportmarknad. En sådan lösning,konstaterar trafikutskottet, kan dock endast komma till stånd om allaCEMT-länder intar samma positiva ståndpunkt till frågan om liberalisering avden internationella landsvägstrafiken som gör. Med hänsyn till denosäkerhet som föreligger om.olika nationers och även EG:s attityder i dessafrågor måste, enligt trafikutskottet, självfallet en beredskap finnas för attSverige skall föra egna förhandlingar med såväl EG som andra europeiska länderom trafikkvoter för såväl direkttrafik som tredjelandstrafik. Vad gäller överföring av transporter från landsväg tilljärnväg i form av s.k. kombinerade transporter kan utskottet konstatera attregeringen i proposition 1987/88:50 föreslagit omfattande insatser påjärnvägsområdet och specifikt vad åser kombinerade transporter. Det ärutskottets uppfattning att dessa insatser avsevärt kommer att förbättraförutsättningrna för järnvägs-och kombinerade transporter inte bara för inrikesutan även i internationella relationer. Vad slutligen gäller harmoniseringsarbetet i resp.i övriga är det enligt utskottets uppfattning mycket viktigt att arbetetligger i fas. Risken är annars att helt olika regelsätt kan utvecklas påområden som mått och vikter, fordonsbeskattning, arbets- och vilotider m.m. Ensådan utveckling skulle enligt utskottets mening onödigt kunna försvåratransporter mellan och övriga ; Det är dock inget som hindrar attNorden internt går före när det gäller liberalisering av t.ex.tredjelandstrafik. Med detovan anförda torde yrkande 8 i motion U5 få anses besvarat, Propositionen (s. 72-75) Genom satellitsändningarna skapas förutsättningar för attpubliken skall kunna få tillgång till TV-program frän många olika länder ochdärmed till ett större utbud. har därför enligt regeringen valt enmycket öppen linje i fråga om vidaresäridning av satellitsändningar i kabelnät.Den som har fått tillstånd för satellitsändningar får vidaresända allaprogramkanaler från satellit i kabelnät. Denna öppenhet har dock inte inneburitatt har velat acceptera allt som sänds. därför attvidaresändningar kan förbjudas om en programkanal UU1987/88:24 har innehållit våldsskildringar, pornografi eller hets motfolkgrupp. tillhör också de länder som inom ram verkar fören bindande överenskommelse om att program med sådant innehåll inte hellerskall finnas med i den ursprungliga sändningen. Betald reklam är inte tillåten i den svenska televisionenssändningar. Det är angeläget att satellitsändningarna inte används för attkringgå de svenska reglerna om reklam i televisionen, anser regeringen. Avdetta skäl finns det också möjlighet att ingripa mot vidaresändning avprogramkanaler som och i betydande omfattning har säntkommersiell reklam som måste anses vara riktad sårskilt till svenskakonsumenter. Det är också viktigt att möjligheterna till ingripande iSverige kombineras med ett regelsystem på sändningssidan, anser regeringen. Medtanke på televisionens betydelse för den nationella och kulturella identitetenär det angeläget att sådana regler har förankring i alla berörda länder.Sverige har därför funnit det väsentligt att - inom ram - arbetaför att åstadkomma bindande regler för sändningar över gränserna. framför i motion U5 partiets inställning attdet internationella mediesamarbetet måste intensifieras. Det arbete som i dagpågår inom att utarbeta en bindande konvention rörandegränsöverskridande TV-sändningar anser c viktigt. Det går enligt c inte genomnationell lagstiftning att bemästra satellitsända våldsskildringar, pornografieller hets mot folkgrupp. I stället bör internationellt överenskomna etiskaregler skapas. Det är också enligt c viktigt att slå vakt om den nationellatelevisionen. Moderata samlingspartiet anser i motion U7 att idet pågående arbetet med förslag till Europarådskonvention rörandegränsöverskridande TV-sändningar bör arbeta för så liberala regler som möjligtbeträffande vidaresändning av radio och TV-sändningar. Moderata samlingspartietvänder sig mot ett konventionsförslag som diskuteras som innehåller förbud motatt sända reklam riktad mot ett speciellt land. Om förslaget till Europarådskonventionbifölls skulle enligt m en socialdemokratisk regering kunna förhindra kabel-tvatt sända satellit-tv-program som innehåller reklaminslag som är utformade försvenska tittare. Det innebär enligt motion U7 (m) att det skulle bli tillåtetatt sända reklam för muldnadonella produkter, men att reklam för varor ochtjänster som bara sänds i skulle förbjudas. Utskottet instämmer med vad som framförs i motion U5rörande behovet att värna om den nationella televisionen. Dess roll minskarinte för att vi från svensk sida visar öppenhet för vidaresändning avsatellitsändningar i kabelnät. Snarare är det så att de nationella mediernasbetydelse ökar. Vadgäller arbetet inom ram på att åstadkomma bindande UU 1987/88:24regler för sändningar över gränserna ansluter sig utskottet till såväl propositionensom till de yttranden som lämnats av ochkulturutskottet. framhåller att det år angeläget att enöverenskommelse med bindande regler för sändningar över gränserna kommer tillstånd. framhåller att i konventionsarbetet börverka för att reglerna utformas så att spridningen av program underlättas,som etiska regler uppställs för programinnehåll och de inhemskaprogramföretagens nationella särart inte äventyras. (KrU) framför i sitt yttrande önskvärdheten av att en europeisk konventionutformas med hänsynstagande till de små ländernas språk och kultur. KrU anseratt det för svenskt vidkommande är viktigt att ett framtida europeisktregelsystem är så flexibelt att det går att förena med yttrandefrihetsreglernasamt lagstiftningen om våldsskildringar och pornografi. Utskottet ansluter sigtill de bedömningar som görs av KU och KrU. Meddet ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 20 i motion U7 (m) medan yrkande 9i motion U5 (c) får anses besvarat. Propositionen(s. 76-82) Enligtregeringen har en utgångspunkt för svensk medverkan i internationelltforsknings- och utvecklingssamarbete varit att ansvaret för attsäkerställa en ändamålsenlig orientering hos den svenska forskningen i förstahand faller på forskarna själva. De hänsyn som därigenom ligger till grund förbedömningen är främst inomvetenskapliga. Forskarnas vetenskapliga utgångspunkterhar t.ex. varit av stor betydelse för svensk medverkan i de naturvetenskapligagrundforskningsprogrammen och i COST-projekten. Principenatt forskningssamarbete skall ske utifrån vetenskapliga grunder och attinitiativen skall komma från forskarna själva bör enligt regeringenfortsättningsvis vara vägledande för det internationella samarbetet. Att enbarttillämpa denna princip skulle emellertid kunna leda till att på siktisoleras från viktig internationellt samarbete såsom det västeuropeiska. Avstegfrån huvudprincipen kan alltså vara motiverade, men inte heller i sådana fallfår man göra avkall på de vetenskapliga kvalitetskraven. Densvenska regeringen kommer även fortsättningsvis att sträva efter att stärkaFoU-samarbetet med . är samarbetet med EG avsärskilt intresse. Betydanderesurser satsas nu inom EG på forskning och utveckling inom ett antalhögintressanta teknikområden. Resultaten av denna FoU-verksam-het kommer attpåverka industrins utveckling inte bara inom EG:s gränser utan i hela Europa.Det gäller t.ex. de koncept och standarder som informationsteknologi- ochtelekommunikationsprogrammen leder till, vilka i hög grad påverkar den svenskaindustrin. Regeringenanser det vara av största vikt att svenska forskare och svensk industri gesmöjlighet att delta i EG:s FoU-program; dels för att dra nytta av de resultatsom kommer fram, dels för att kunna vara med och påverka utvecklingen,inte minst vad gäller framtida standardisering. När nu EG UU 1987/88:24öppnar dörren till sina industristrategiska FoU-program, bör svenska företagoch institutioner i sin tur utnyttja möjligheterna att medverka i dem. Regeringen har sörjt för att det inom ramen förexisterande system för FoU-stöd finns visst utrymme för stöd åt ökat europeisktsamarbete. Finansieringen av europeiskt FoU-samarbete sker i deflesta fall inom ramen för beslutade åtgärdsprogram. Finansieringen har skett antingen över särskilda anslag i statsbudgeten, som för fusionsfdrskningen, eller över sektorsmyndigheternas forskningsbudgetar, som för träforskning och avfalU såtervinning. Rent forskningsmässiga kriterier har i de senare fallen använts ' för bedömning av värdet av samarbetet. Sverigedeltar i nämnda program i deras helhet, och kostnaderna > härförbestäms enligt en BNP-nyckel (3,av den budget som EG avsatt för resp. program). " erbjuds fullt deltagande också i det s.k.stimulansprogrammet, SCIENCE, som syftar till att främja rörligheten och samarbetet mellan de europeiska forskarna. Här måste särskilda medel avsättas, som sedanställs till förfogande. Kostnaden är beräknad till ca 10 milj.'- ' kr./år förden närmaste femårsperioden (1988-1992). I syfte att klarlägga de svenskaforskarnas och myndigheternas intresse för detta program här utbildnings- ochindustridepartementen gemensamt skickat ut en förfrågan till berördamyndigheter angående deras intresse och möjligheter att finansiera svenskmedverkan i programmet. FoU-samarbete med EG får enligt regeringen en ny dimensionnär EG nu öppnar sina industristrategiska program för deltagande på projektnivå för svenska företag och institutioner. Företag inom EG som deltar i dessa program får normalt av projektkostnaderna betalda av EG:s FoU- budget. Forskningsinstitutioner kan få . Svenska företag och institutioner får i första hand själva ombesörja finansieringen av projekt som accepteras som ingående i EG-programmet. Detta innebär att de såvida inte särskilda nationella medel ställs till förfogande får andra villkor fördeltagan de i EG-samarbetet än sina motsvarigheter i . Genom beslut med anledning av 1987 årsforskningsproposition (prop. 1986/87:80) bereddes utrymme för ökningar av denstatligt firiansierade forskningen för en treårsperiod, dvs. fram t.o.m,/90. Stöd till svenskt deltagande i EG:s FoU-program utgår inomramen för där anvisade medel. Bl.a. fick styrelsen för teknisk utveckljng, STU,en kraftfull ökning av resurserna inom programmet förprojekt som utförs inom ramen för EG:s FoU-program. Vidare har, med anledningav regeringens proposition om Näringspolitik inför 90-talet (prop. 19867/87:74,NU 30, rksr. 271) beslutats att Industrifonden aktivt skall arbeta med projektinom EUREKA-samarbetet. I sina partimotioner framhåller moderata samlingspartietoch angelägenheten av att kan delta i olika FoU-programsom etableras inom EG. Även i motion U523 (s) och i motion U524 (c) betonas den utomordentligavikt som det ligger i att svenska företag och forskningsinstitu- UU1987/88:24 tioner kan delta i forskningssamarbetet inom ramen för EG:sramprogram. Samtliga motionärer pekar pä den stora vikt FoU har för de svenska företagens internationella konkurrenskraft. Såväl som som motionären i U524 (c)framhåller betydelsen av statlig finansiering av företagens och institutionernas medver kan i FoU-projekten inom EG:s ram. Det är viktigt att likartade finan sieringsregler införs i jämfört med EG. I motion U7 (m) och i motion U524 (c) tas som exempel upp det 50-procentiga gåvostöd (för , , institutioner)som EG ger deltagare i europeiska samarbetsprojekt. Moderata samlingsparfiettar vidare upp betydelsen av att har erbjudits att delta iSCIENCE-programmet som syftar till ökat utbyte av forskare mellan olikamedlemsländer. Moderata samlingspartiet betonar betydelsen i detta sammanhangav att regeringen återkommer med förslag dll särskild finansiering för dettadeltagande. Utskottet delar den uppfattning som framförts ipropositionen och i motionerna om betydelsen för svenska företag och forskareatt kunna delta i EG:s FoU-program. och näringsutskottetär av samma uppfattning. Vad gäller finansieringen av ett svenskt deltagande iFoU-programmen anser utskottet att även där skall svenska forskare och företagkunna delta på järnställda villkor. NU framför i sitt yttrande att regeringen iårets budgetproposition anfört att STU kraftigt bör öka sina insatser för attfrämja svenska institutioners och företags medverkan i europeiskt forskningssamarbete.Utskottet välkomnar detta. tar i sitt yttrande sårskilt upp fråganom finansiering av de industristrategiska program (ESPRIT, RACE och ) tillvilka svenska företag och institutioner inbjudits mmedverka på projektnivå.EG:s finansiering utformas här som 50-procentigt gåvostöd till företag (100 %för institutioner), förutsätter i sitt yttrande att regeringen noga bevakarfinansieringsfrågan bl.a. med hånsyn till de synpunkte som framförs imotionerna. Vad gäller finansieringen av det svenska deltagandet iSCIENCE-programmet pågår diskussioner inom regeringen för hur finansieringenskall genomföras. Utskottet förutsätter att frågan löses . Med det ovan anförda får yrkande 10 i motion U5,ifrågavarande del i yrkande 2, yrkandena 13,14 och 16 i motion U7, motion U523 samt yrkande 4 i motion U524 anses besvarade med vad utskottet anfört. ' Propositionen (s. 85-99) har haft årliga bilateralaöverläggningar med inom ramen för ett bilateralt avtal pårhiljöområdet. överläggningarhar givit tillfälle till informationsutbyte i frågor av gemensamt UU1987/88:24 intresse, t.ex. pågående regleringsarbete, innebörden av EG:s nyaharmoni-seringsmetod, metoder för bedömning och reglering av farliga ämnen,utbildnings- och forskningsfrågor samt information om förberedelser inför möteni viktigare internationella miljöorganisationer. har visat intresse för svenska åtgärdervad gäller t.ex. miljöskydd inom jordbruket, regleringen av användning avkadmium, begränsningar av svavelutsläpp samt bedömning av farliga ämnen. Det finns möjligheter för att dra nytta av arbetetinom EG på miljöområdet. Ett exempel på detta utgör det s.k. Seveso-direkfivetom risker för större olyckor i samband med vissa industriella verksamheter, somantogs av EG:råd och som inte har någon direkt motsvarighet i Sverige.Vi kan enligt regeringen också dra lårdomar av EG:s system för märkning resp.notifikation av nya kemikalier. Ett möte mellan samtliga EFTA:s och EG:s miljöministraroch den kommissionsledamot som ansvarar för miljöfrågor ägde rum under nederländskt,danskt och svenskt ordförandeskap i Nordwijk iNederländerna i syfte att förstärka miljösamarbetet i . Ministrarnabeslöt att etablera ett närmare samarbete. Frågor om luftburna föroreningar,klimatförändringar, begränsning av miljörisker vid stora industrianläggningar,föroreningar och åtgärder mot jordförstöring prioriterades. Manbeslutade också att förbättra informationsutbytet beträffande sådanaregleringar pä miljöområdet som redan införts eller är under övervägande. Luxemburgdeklarationen nämner uttryckligen miljö som ettlämpligt samarbetsområde mellan EFTA och EG. Regeringen välkomnar de överenskommelserom starkare samarbete på miljöområdet som man enades om vid det nyssnämndaministermötet i . Genom de förstärkta konsultationsförfarandenafinns nu praktiska möjligheter att intensifiera samarbetet. har ocksådärigenom fått potentiellt bättre möjligheter att påverka EG i mångamiljöfrågor. Det blir lättare att angripa miljöfrågorna i ett bredareperspektiv och inte se dessa enbart som handelsfrågor. Länderna inom Västeuropaprioriterar skilda miljöfrågor på olika sätt. I åtskilliga fall är Sverigeberett att gä betydligt längre i åtaganden än många andra länder. Det äremellertid angeläget enligt regeringens uppfattning att samverkan kommer fillstånd så att man så långt möjligt kan undvika dubbelarbete och onödiga handelshinder. På svensk sida har en genomgång inletts av de direktiv EGantagit som berör arbetsmiljön. Det kan konstateras att direktivet om asbestinte motsvarar de svenska kraven. De förslag till EG-direktiv som förnärvarande förbereds enligt den nya harmoniseringsmetoden innebär inte någraavgörande skillnader i skyddsstandard i förhållande till svenska bestämmelser.Läget beträffande EG:s maskindirektiv är dock oklart. Genom sitt samarbete medEG-kommissionen och inom det europeiska standardiseringsorganet har docksvenska myndigheter god information om vilka punkter som kan vara kritiskat.ex. för tryckkärl, maskiner och personlig skyddsutrustning. I dessa fallöverensstämmer de svenska synpunkterna väl med uppfattningen i vissa . Sammantaget anser regeringen att problemen med den nyaharmonise- UU 1987/88:24 ringsmetoden inte verkar uppstå fortare och vara flerän att kan klara av dem allt eftersom de uppstår. Utgångspunkten börvara att svenska tillämpningsförfattningar för produkter som berörs av den nyaharmoniseringsmetoden så långt som möjligt harmoniseras med EG-reglerna så attonödiga handelshinder inte uppstår. Enskilda har medgetts rätt atttillämpa strängare arbetsmiljöregler än de direkfiv som antagits enligt den nyaharmoniseringsmetoden, om detta anses nödvändigt bl.a. med hänsyn tillmänniskors liv och hälsa. måste enligt regeringen i samarbetet med EGockså förbehålla sig rätten att utfärda de arbetsmiljöregler som ansesnödvändiga för att säkerställa medborgarens liv och hälsa. Den nuvarandesamverkan med arbetsmarknadens parter måste också kunna bibehållas. En samordning mellan , EFTA-länderna och EG börenligt regeringen i största möjliga ustråckning ske inom ramen förinternationella organisationer och standardiseringsorgan, genom nordisktsamarbete, samt bilateralt med EG inom ramen för vårt arbetsmiljöavtal. Vidsidan av de arbetsmiljöregler som utfärdas av svenska myndigheter reglerasarbetsmiljöförhållanden också genom kollektivavtal om arbetsmiljö,företagshälsovård etc. mellan arbetsmarknadens parter. Möjligheterna att träffasådana kollektivavtal kan ev. påverkas genom en ökad integration mellan Sverigeoch EG. I sitt yttrande konstaterar jordbruksutskottet (JoU) medtillfredsställelse att man från svensk sida intensifierat det internationellaarbetet på miljövårdsområdet. JoU instämmer i vad som framförs i motion U6 omvärdet av att detta arbete förstärktes ytterligare. Utskottet delar även dennauppfattning. Det är dock viktigt, vilket även framhålls i JoU:s yttrande, attvi från svensk sida inom ramen för detta internationella samarbete bör slå vaktom de resultat som uppnåtts nationellt. I likhet med JoU anserutskottet också att en harmonisering internationellt med EG inte får utgörahinder mot en fortsatt hög ambidonsnivå för vårt eget miljövårdsarbete.Utskottet vill dock framhålla, vilket även görs i propositionen att likaväl somman från EG:s sida visat intresse för svenska miljöskyddsåtgärder t.ex. inomjordbruket, reglering av användning av kadmium, begränsning av svavelutsläppm.m., så finns det möjligheter för att dra nytta av arbetet inom EG påmiljöområdet, t.ex. vad gäller risker för olyckor i samband med vissaindustriella aktiviteter (det s.k. Seveso-direktivet). Vi kan från svensk sidaäven dra lärdomar av EG:s system för märkning resp. notifikation av nyakemikalier. Luxemburgdeklarationen nämner uttryckligen miljö som ettlämpligt samarbetsområde mellan EFTA och EG. Genom det förstärkta konsultationsförfarandetfinns nu enligt propositionen praktiska möjligheter att intensifierasamarbetet. Utskottet delar den uppfattning som kommer fram i motionerna U6 ochU7 om att vi från svensk sida aktivt skall verka för att dessa konsultationerskall intensifieras och användas till att skapa regler som bättre skyddarEuropas miljö. Det är utskottets uppfattning att det genom dessakonsultationer ges en potentiell möjlighet för att påverka EG i UU1987/88:24 många miljöfrågor. Såsom påpekas i propositionen blir det ocksåhärigenom lättare att angripa miljöfrågorna i ett bredare perspektiv och inteenbart se dem som handelsfrågor. Utskottet vill även betona värdet av det bilaterala avtalsom har med EG och inom vars ram ett viktigtinformationsutbyte äger rum. Enligt vad utskottet inhämtat har det bilateralabesöksutbytet med och vissa medlemsländer intensifierats. Vad gäller arbetsmiljön anser i sin motionU5 att varje sektor . eller område måste bedömas för sig och att det därvid är av värde att det nu etablerade samarbetet EFTA-EG ger möjligheter att påverka regelutform ningen. anser att detsamma gäller det standardiseringsarbete som bedrivs i de europeiska standardiseringsorganen och v pågrundval av uppdrag från EFTA och EG. anser att det är viktigt att vi från svensk sida deltar i detta arbete och att berördamyndigheter ' bereds möjligheter att delta både på nationell och europeisk nivå. ' anser vidare att den västeuropeiskaintegrationen inte bör hindra något land att ha avvikande ambifioner och kravvad avser arbetsmiljön. kommunisterna konstaterar i sin motion U3att arbetsmil jöerna är genomgående sämre i EG än i och att den svenska strävan till en avsevärd förbättring av de industriella arbetsmiljöerna skulle enligt (vpk) vid en harmonisering komma i direkt konflikt med krav och interna politik. Utskottet får i denna fråga ansluta sig tillsocialutskottets (SoU) yttrande vari anförs följande: SoU delar regeringens bedömning om vikten av internationellsamverkan på arbetsmiljöområdet. Denna samverkan får, som anförs ipropositionen, inte rubba den höga ambitionsnivån i fråga om en godarbetsmiljö. "Onödiga" handelshinder som orsakas av en specifiksvensk organisation av arbetet på området bör emellertid undvikas. SoU villvidare framhålla det angelägna i att berörda myndigheter och arbetsmarknadensparter bereds möjlighet att på ett tidigt stadium följa eller delta istandardiserings- och föreskriftsarbete. I sammanhanget kan även erinras om att redanenligt gällande avtal med och samt frihandelsavtal med EG har attöverväga om tekniska föreskrifter som innebär handelshinder är nödvändiga föratt skydda liv och hälsa (jft SoU 1985/86:12 och 1986/87:14). Härmed får yrkande 7 i motion U5 och yrkande 6 i motion U6anses besvarade. Ekonomiskt och monetärt samarbete Propositionen (s. 100-110) eftersträvar enligt regeringen en högambitionsnivå för internatio nellt ekonomisk-politiskt samarbete och verkar aktivt för én bättre samord- 42 ning ochadekvat inriktning av den ekonomiska politiken. Tyngdpunkten för UU1987/88:24 detta engagemang ligger i och i IMF. De senaste årens arbeteinom ramen för dessa organisationer på att stärka den multilateralaövervakningen av medlemsländernas ekonomiska politik och utveckling har därvidtillmätts särskild betydelse. Som medlem i EFTA deltar aktivt i diskussioner iorganisationens ekonomiska kommitté.-Sedan år 1977 har också årligeninformella diskussioner med rörande ekonomiska frågor. I dessasamtal, som främst rör kort- och medelfristiga konjunkturutsikter ochvalutafrågor, deltar och . Vad gäller mer formellt samarbete har detta främst tagitsig uttryck i det tidigare svenska deltagandet i det s.k. ormsamarbetet.Sverige deltog i detta samarbete, som fungerade på i princip samma sätt som detnuvarande valutakurssamarbetet inom EMS, . Förutom deursprungliga sex deltog också bl.a. och . Sedankurssamarbetet inom ramen för EMS startade har man där diskuteratmöjligheten att låta länder utanför EG delta i samarbetet, men hitfills hardetta inte aktualiserats. Den svenska växelkurspolitiken, där kronans kurs knytstill ett genomsnitt avomvärldens valutakurser, den s.k. korgen, fungerar enligtregeringen bra. Det har också ansetts viktigt för vår trovärdighet att ändringarnaej företas i korgens konstruktion.