bet · GB01FiU21 · 1987-12-31 00:00:00 — om ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder (prop.1987/88:150 bil. Ibetänkandet behandlar utskottet förslag till sparstimulerande åtgärder,däribland två förslag i kompletteringspropositionen om extrainsättningar iallemanssparandet och ett nytt system för ungdofnsbosparande. Utskottettillstyrker regeringens förslag att extra insättningar om . får göras iallemanssparandet december 1988-febmari 1989 samt att taket förden totala nettoinsätfnihgen i allemanssparandet höjs fråii . Mot detta beslut reserverar sig (m) och (fp) som anser attförändringarna bara skall gälla det allemanssparande som sker i aktiefonder. Vidarebiträder utskottet regeringens förslag till nytt ungdomsbospar-system knutetfill banker och sparkassor. Detta förslag avvisas i särskilda reservationer av(m), (fp) och (vpk). I ytterligare en reservation godtar (c) förslaget underförbehåll av viss ändring. Utskottetbehandlar dessutom ett tjugotal mofioner om hushållssparandet väckta underallmänna motionsfiden. Mofionerna innehåller yrkanden om bl.a. sparmål,bosättningslån samt förslag om olika sparformer som personligainvesteringskonton, startsparande, ungdomssparande, pensionssparande, ideelltsparande och försäkringssparande. Samtliga motionsyrkanden avstyrks avutskottet. Till betänkandet har i dessa delar fogats 10 reservationer,däribland 5 som är gemensamma för (m), (fp) och (c). Idetta betänkande behandlar utskottet delsproposition 1987/88:150 (kompletteringspropositionen) bilaga 3 ,i vad avser punkt 1 Sparfrågor, delsde med anledning av proposition 1987/88:150 bilaga 3 väckta motionerna: 1987/88:Fi22 av . (m) i vad avser yrkandena 7 och 8, 1987/88:Fi24 av m. (c) i vad avser yrkandena 7-9, 1987/88: Fi27 av AlfSvensson (c) i vad avseryrkande 5, 1 1987/88. 1987/88:Fi28av m. fl. (fp) i vad avser yrkandena 7- FiU 1987/88:21 10,1987/88: Fi29 av Eriing (), 1987/88:Fi30 av m.fl. (vpk) ivad avser yrkandena 21 och dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna: 1987/88:Fi224 av () i vad avser yrkande 7, l987/88:Fi230 av och () ivad avser yrkande 2, 1987/88:Fi601 av och (), 1987/88:Fi602 av och (), 1987/88:Fi603av m.fl. (c), 1987/88:Fi605av m. fl. (fp), l987/88:Fi606avJan m.fl. (m), 1987/88:Fi607 av m.fl. (fp) i vad avseryrkandena 1-4 och 7-10, 1987/88:Fi608 av (), 1987/88:Fi609 av och (),. 1987/88:Fi610avMarianne Karisson m.fl. (c, m, fp), 1987/88:Fi611 av (), 1987/88:Fi612 av och (), 1987/88:Fi613 av m.fl..(m) i vad avseryrkandena 1-2 och 4-7, 1987/88:Fi614 av m. fl. (c), 1987/88:Fi6!5av AlfSvensson (c), 1987/88:Fi6l6av (), 1987/88:Fi617av m.fl. (m), l987/88:Fi6l8 av och () i yadavser yrkande 1, 1987/88:Fi707av m.fl. (m).. har beretts tillfälle atf yttra sig överpropositionen och motionerna i de delar de avser bostadsutskottetsberedningsområde. Yttrandet (BoU 1987/88:6 y) har som bilaga 2 fogats fillbetänkandet. I proposition 150 bilaga 3 () harregeringen - efter föredragning av statsrådet - underpunkt1 (s. 1-23) föreslagit att dels anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändringi lagen (1983:890) om allemanssparande, 2. lag omungdomsbosparande, 3. lag omskattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande, 4. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), dels bemyndigariksgäldskontoret att med banker och sparkassor träffa FiU 1987/88:21 avtalom utbetalning av bonusränta i ungdomsbosparandet i huvudsakligöverensstämmelse med vad som anges i proposifionen, delstill Sparfrämjande åtgärder under sjunde huvudtiteln för /89utöver i proposifion 1987/88:100 bilaga 9 föreslaget reservafions-anslag anvisaytterligare . Regeringensfyra lagförslag framgår av bilaga 1 till detta betänkande. Regeringenföreslår i kompletteringsproposifionen olika sparstimulanser i syfte att ökahushållens sparande, särskilt ungdomars långsiktiga sparande för bl. Sålundaföreslås att en extra insättning på . får göras i allemanssparandetunder . Vidare föreslås att taket för ensparares totala nettoinsättningar i allemanssparandet höjs . Förslagläggs också fram om en ny form av bosparande för ungdomar i åldern 16-25 år.Den som sparat på ett särskilt bosparkonto har närinsättningarna på kontot uppgår till lägst . rätt till en skattefribonusränta på . De är då också berättigade att låna ett belopp som ärtre gånger så stort som de gjorda nettoinsättningarna. får sparasvarje månad. 1987/88:Fi22av m. fl. (m) vari yrkas 7.att med avslag på regeringens förslag om ändring i lagen (1983:890)om allemanssparande beslutar att en extra insättning om . får göras fr.o. m. t. o. m. febmari 1989 samt att taket för den totalanettoinsättningen höjs till . 1987/88:Fi28av m. fl. (fp) vari yrkas 7. attriksdagen godkänner vad som anförs i motionen om engångsin- sättningar på allemansfondsparande. Ungdomars bosparande m. m. 1987/88:Fi22av m. fl. (m) vari yrkas 8. attriksdagen med avslag pä regeringens förslag om ungdomsbospa rande begär nytt förslag med den inriktning som angetts i motion 1987/88: Fi613. 1987/88:Fi24 av m. fl. (c) vari yrkas 9. attriksdagen beslutar att ungdomsbosparande också skall kunna ske i aktiefond i enlighet med vad som anförs i motionen. 1987/88:Fi28 av BengtWesterberg m.fl. (fp) vari yrkas FiU 1987/88:21 8. att avslårförslaget om ungdomsbosparande. 1987/88:Fi29 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om diskriminering av SBC ibosparandet. 1987/88:Fi30av m. fl. (vpk) vari yrkas 21.aft avslår regeringens förslag till lag om ungdomsbosparande, lag omskattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande samt lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). 1987/88:Fi605av m.fl. (fp) vari - med hänvisning till, vad som anförts imofion l987/88:Bo424 - yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skattefrihet m. m. för ungdomars bosparande. 1987/88:Fi606av m.fl. (m) vari - med hänvisning fill vad som anförts i motion1987/88 :Bo249 - yrkas att söm sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bosparande för ungdomar. 1987/88:Fi607av m. fl. (fp) vari yrkas 8.att hos regeringen begär förslag till utformning av ett system förbosparandet i enlighet med de riktlinjer som beskrivs i mofionen. 1987/88:Fi6l3av m.fl. (m) vari yrkas 7.att hos regeringen begär förslag om sfimulans till bosparande ienlighet med vad som i motionen anförts. 1987/88:Fi614av m. fl. (c) vari - med hänvisning vad som anförts i motion1987/88:Bo260 - yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om bosparande för ungdomar. 1987/88:Fi6I5av () vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Bo262 - yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett bostadssparande för ungdom. l987/88:Fi617av m.fl. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i motion1987/88:A268 - yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi mofionen anförts om åtgärder för att lösa ungdomens bostadsproblem. 1987/88:Fi707av m.fl. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i motion1987/88:Bo2ll - yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaaft ett system för bosparande bör införas i enlighet med vad i mofionenförordats. ökadägandespridning m. m. FiU 1987/88:21 1987/88:Fi607av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av enförmögenhetsuppbyggande politik för hushållen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållssparandetsbetydelse för samhällsekonomin, 3. att som sin meningger regeringen fill känna vad i motionen anförts om vikten av ett reformeratskattesystem som stimulerar hushållssparandet, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av stabilaspelregler i syfte att sfimulera sparande och investeringar, . 7.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom betydelsen av att stimulera enskilt aktiesparande. 1987/88:Fi608av () vari yrkas att hos regeringen begär sparstimulerande åtgärder i enlighet med vad som anförts i motio nen, .. , 1987/88:Fi613 av m, fl, (m) vari yrkas 1.aft som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförtsom vikten av att stimulera hushållssparandet och öka ägandesprid-ningen. 1987/88:Fi603av m, fl, (c) vari yrkas 2,att beslutar uttala sig för ett samlat program för sparande ochdecentraliserat ägande i enlighet med mofionen. 1987/88:Fi613av m.fl. (m) vari yrkas 2.att beslutar uttala att målet för sparpolitiken'skall vara att,hushållen skall kunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnitfiigaårslönen för en industriarbetare. Personliga investeringskonton m. m. 1987/88:Fi24av m.fl. (c) vari yrkas 7.att beslutar att hos regeringen begära förslag om införande avpersonliga investeringskonton i enlighet med vad som anges i motionen. 1987/88:Fi224 av () vari yrkas 7.att hos regeringen begär förslag fill sUmulerande av sparandet ienlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Fi230av och () vari - med hänvisning till vad somanförts i motion 1987/88:Sk475 - yrkas 2.atf hos regeringen begär utredning rörande möjligheten att' införanyetableringskonto på sätt som i motionen anförts. 1987/88: Fi603 av StigJosefson m.fl. (c) vari yrkas FiU 1987/88:21 1.att hos regeringen begär utredning om införande av personligainvesteringskonton. 1987/88:Fi607 av m.fl. (fp) vari yrkas 10.att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att seöver möjligheterna till långsiktigt sparande i bank enligt de rikfiinjer somanges i motionen. 1987/88:Fi609av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande avetableringskonto vid start av småföretag. 1987/88:Fi610 av m. fl. (c, m, fp) vari yrkas att hosregeringen begär en utredning med syfte att utreda frågan öm införandet av s.k. nyetableringskonton i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:Fi6l3av m.fl. (m) vari yrkas 5.atf hos regeringen begär förslag om pensionssparande i enlighet medvad som anförts i mofionen. 1987/88:Fi618av och () vari - med hänvisning till vad somanförts i mofion 1987/88:A468 - yrkas 1.att hos regeringen begär att möjlighet ges till den som vill startaföretag i de fem skogslänen att göra det av obeskattade medel. 1987/88:Fi28 av m. fl. (fp) vari yrkas 9. attriksdagen hos regeringen begär förslag om ungdomssparande en ligt vad som anförs i mofionen, 10. attriksdagen hos regeringen begär förslag om utvidgat långsiktigt bundet sparande enligt vad som anförs i motionen. 1987/88:Fi6l3av m. fl. (m) vari yrkas 4.atf hos regeringen begär förslag om startsparande i enlighet med vadsom anförts i mofionen. 1987/88:Fi607av m. fl. (fp) vari yrkas 9.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom ett utökat ideellt sparande. 1987/88:Fi24 av m.fl. (c) vari yrkas 8.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts om stimulanser för ökat sparande i övrigt. l987/88:Fi6Il av BertilJonasson (c) vari yrkas att beslutar höja FiU 1987/88:21sparavdraget fill . 1987/88:Fi612av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av sparavdraget. 1987/88:Fi616 av () vari - med hänvisning fill vad som anförts i motion1987/88:Sk485 - yrkas att hos regeringen begär förslag om en höjningav sparavdraget så att avkastningen på sparande . blirskattefritt samt i övrigt ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsparandet. 1987/88:Fi613av m. fl. (m) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändringar i reglerna för försäkringssparande. Förtidsinlösen av statliga bostadslån 1987/88:Fi27 av AlfSvensson (c) vari yrkas 5.att beslutar att hos regeringen begära förslag fill stimulerande avsparandet i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Fi30 av m.fl. (vpk) vari yrkas 22.att hos regeringen begär förslag om återinförande av bosättningslån. 1987/88:Fi601av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bosätfningslån. 1987/88:Fi602 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande avstatligt bosättningslån. Trotsde gynnsamma befingelserna för hushållssparandet fortsätter detta att minska.Hushållens sparkvot - mätt som förhållandet mellan hushållens sparande ochderas disponibla inkomster - minskade kraftigt från enredan i utgångsläget låg nivå. hade sparkvoten sjunkit till endast0,. Detta fall berodde på att det reala sparandet minskade, dvs. atthushållens investeringar i små- och frifidshus avtog. Fallet dämpades dock någotav att det finansiella sparandet samfidigt förbättrades. Förändringarna tordesammanhänga med atf avkastningen på finansiellt sparande ökat medanavkastningen på småhusinvesteringar minskat när realräntan stigit'och värdet avunderskottsavdragen begränsats. Av betydelse för nedgången i sparandet ärockså att hushållens reala disponibla inkomster minskade med under åren1981-1983. NBTTOSPARKVOT REAL SPARKVOT FINANSIELL SPARKVOT -1--- 1~|-- 1-- 1-- 1--- 1-- 1--- 1-- 1-- 1--- 1-- 1--- 1-- 1-- 1--- 1-- ]--- 1-- 1--- 1-- r 1970 1975 1980 1985 1990 Källa: Statistiskacentralbyrån och . Efteren viss stabilisering, om än på låg nivå, föll sparkvoten ånyo under åren1986-1987. Därmed kom den att bli negafiv. Även under 1988väntas den negativa utvecklingen fortsätta och har sparkvotenangivits fill -3,. Den fortsatta nedgången är en följd av ett minskatfinansiellt sparande, som i sin tur beror på att utlåningen till hushållen ökatkraftigt sedan avskaffat utlåningsregleringen.Mellan 1986 och 1988 beräknas hushållens finansiella sparande minska med 20miljarder kronor. Dennanedgång i hushållssparandet uppvägs visserligen av att det offentligasparandet förstärkts under samma fid. Å andra sidan har emellertid företagensfinansiella sparande minskat kraftigt till följd av en fortsattinvesteringsuppgång. Bytesbalansen har därför försämrats och väntas enligtkompletteringsproposifionen uppvisa ett underskott på -10,8 miljarder kronorför 1988. Fortsätter den starka konsumtionsfillväxten och den höga inhemskainflationen finns det risk för en ytterligare försvagning av bytesbalansennästa år. Såsom framhålls ikompletteringspropositionen förutsätter en fortsatt gynnsam utveckling försvensk ekonomi att exportens och investeringar- FiU 1987/88:21 nas andel avden totala resursanvändningen i ekonomin ökar. Det är därför posifivt attföretagens investeringar ökar. Förbättringen av den offentliga, sektornssparande är också positiv. Det har nämligen varit ett mål förden förda ekonomiska politiken att återupprätta det kollektiva sparandet. Skallman kunna åstadkomma det sparande som erfordras för att nå entillfredsställande investeringsutveckling i den privata sektorn och samtidigtnå ett stabilt överskott i bytesbalansen krävs enligt utskottets . mening ettpositivt finansiellt sparande i den offentliga sektorn. Med den utveckling somvarit av realinkomsterna kan inte hushållen förväntas svara för mer än en delav det totala sparbehovet i samhället. givetvis att denna andelskall kunna öka, men för defta krävs en god, realinkomsfutveckling. Såsom utskottetnärmare utvecklar i sitt betänkande med anledning avkompletteringspropositionen (FiU 1987/88:30) är det därför angeläget att slåvakt om ett överskott i det offentliga sparandet. Desenaste årens förbättring av det offenfiiga sparandet är emellertid i inte obetydlig utsträckning en följd av att skattetrycket, mätt som skatters och avgifters andel av BNP, har ökat . Bred enighet råder om att skattetrycket inte bör stiga ytterligare. Regeringen uttalar för sin del i kompletteringspropositionen atf skattetrycket gradvis bör sänkas, när det statsfinansiella läget och stabiliseringspolitiken så tillåter. Det finns mot denna bakgrund begränsade möjligheter att kompensera ett försämrat hus hållssparande med ett ökat offenfligt sparande som bärs upp av höjt skatte uttag, i mening framstår det därför som angeläget att vidta ytterligareåtgärder för att stärka hushållens sparande. Av särskilt intresse är därvid attfå till stånd en dämpning av hushållens konsumtion, i synnerhet den konsumtionsom finansieras av krediter och som leder till ökad skuldsättning. Stiganderealräntor har medfört att räntekostnaden för lån numera kom mit att bli en real belastning för vanliga inkomsttagare. Att hushållen i så betydande utsträckning börjat lånefinansiera sin konsumtion framstår där-, för som betänkligt inte bara från samhällsekonomiska utgångspunkter utan också av sociala skäl. Ipropositionen påpekas aft åtskilliga hushåll råkar illa ut genom att tapå sig för stora lån. Föredraganden ser det som en vikfig uppgift att verka föratt kreditprövning, rådgivning, marknadsföring, upplysning och skattereglertillsammans verkar så att en alltför stor skuldsättning kan undvikas.Regeringen ämnar därför tillsätta en särskild utredning som i samråd med bl.a.inkomstskatteutredningen och spardelegationen skall föreslå åtgärder i syfteatt begränsa hushållens skuldsättning. Utredningen skall vara slutförd föreutgången av . Regeringen har också uppdragit åt spardelegationenatt kartlägga sparandet i och föreslå åtgärder som kan leda till ökathushållssparande. Detta uppdrag skall redovisas . Föratt ytterligare stimulera hushållssparandef lägger regeringen i kompletteringsproposifionenframförslag om vidgade insättningsmöjligheter i allemanssparandet samt ettnytt bosparsystem för ungdomar. Av betydelse i detta sammanhang är attregeringen även skärpt kraven på lägsta kontant- insats vid kreditinköp.Regeringen har också aviserat en sänkning av FiU 1987/88:21 inkomstskattenför 1989, vilket ytterligare kommer att begränsa värdet av underskottsavdragen.Dessutom vill regeringen genom en föreslagen indragning av större företagslikviditet indirekt få fill stånd en dämpning av bankernas utlåning tillhushållssektorn. Regeringensåtgärder och förslag kompletteras av som deri beslutatstrama åt penningpolitiken genom att driva upp marknadsräntorna. I avvaktan påatt diskontot kan avvecklas skall detta anpassas till det nya ränteläget.Diskontot har därför höjts från 7,till 8,med verkan från den 29 april1988. Diskontoförändringen medför bl.a. att avkastningen pä allemanssparandetförbättras ytterligare. har dessutom begärt att regeringen skallförordna om kassakrav även för finansbolag. Om regeringen meddelar sådantförordnande har för avsikt att införa ett kassakrav på förfinansbolag och att höja kassakraven för banker från nuvarande till med verkanfrån den Ijuli 1988, Riksdagenhar tidigare beslutat medge extra insättningar iallemanssparandet. Vid varje sådant tillfälle har under en tremånaderspe-riodsammanlagt högst . fått sättas in utöver högsta tillåtna månadsinsättning.Senast har extrainsättningar av detta slag fått göras under första kvartalet1988. Ikompletteringspropositionen påpekas att hushållen kommer att få betydandemedelsfillskott . a. frigörs då för sista gångenmedel från skaftesparandet. Dessutom förstärks hushållens likviditetytterligare genom kreditering av räntor, återbäring av skatt och återbetalningav sparobligafionslån. Det är, framhåller föredraganden, angeläget att dessamedelstillskott i stor utsträckning tas till vara för sparande. Han föreslårdärför att extrainsättningar med sammanlagt . per sparare får göras ävenunder tiden december 1988februari 1989. Desparare som satt in högsta tillåtna belopp alltsedan allemanssparandets start kommer att nå taket på . för högsta tillåtna nettoinsättningar. Eftersom föredraganden inte finner skäl att nu stänga allemanssparandet för någon sparares nyin- sättningar föreslår han att detta tak höjs och att den totala nettoinsättning en för varje sparare begränsas till . Moderatasamlingspartiet anför i motion Fi22 att allemanssparandet, sett utifrån synvinkel, är en dyr upplåningsform över vilken . man har dålig kontroll.Inflödet är , ' oavsett om medlen behövseller inte: Allemanssparandet får enligt mofio närerna egendomliga och störande konsekvenser när, som , det offentliga sparandet visar ett stort överskott och de icke-finansiella företa gen till följd av ökade investeringar har ett negativt sparande. Det skäfte- gynnade sparandet bör under dessa omständigheter i stäHet styras till näringslivet, anser motionärerna. De föreslår därför att förslaget orn extra- 10 insättningar och höjningenav taket för de totala nettoinsättningarna be- FiU 1987/88:21 gränsas tillatt gälla det akfiefondsanknutna allemanssparandet. Folkpartietkritiserar i motion Fi28 regeringens förslag till extrainsättningar.Motionärerna påpekar att det enklaste sättet att förhindra skattesparmedelfrån att tas ut och konsumeras är att de får stå kvar med samma villkor som nugäller. Allemanssparandet börjar bli en dyr upplåningsform förriksgäldskontoret, hävdar motionärerna. De föreslagna extrainsätt-ningarna bördärför förbehållas sparande i allemansfonder. Höjningen av det totala taket förinsättningar i allemanssparandet godtas av motionärerna. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. Allemanssparandet är en etableradsparform som vunnit stor anslutning. Fram fill hade 3,4miljoner konton öppnats, av vilka 1,2 miljoner var knutna till fondsparandetoch 2,1 miljoner till allemansspar. Insättningarna på kontona uppgick till15,4 resp. , dvs. Antaletpersoner som deltar i allemanssparandet är 2,6 miljoner, vilket motsvarar 38%av befolkningen i de aktuella åldrarna. Många personer lever i knappaomständigheter och har begränsade möjligheter att spara. Att allemanssparandettrots detta vunnit så bred anslutning torde, enligt utskottets mening,sammanhänga med att detta är en sparform som inte utestänger småspararen frånatt delta i ett skattebefriat sparande. I motsats till tidigare statligtpremierade sparformer krävs nämligen i allemanssparandet varken regelbundnainsättningar eller visst minimibelopp per insättning. Spararen tvingas infeheller att binda medlen för en längre fid vilket gör det lättare att delta förinkomsttagare som har små marginaler. Tidigaremöjligheter till extrainsättningar i allemanssparandet har utnyttjats väl. Nusenast gjordes underförstå kvartalet 1988 extrainsättningar på 0,4 miljonerkonton på tillsammans ca , varav iallemansspar och ca i allemansfond. Det är enligtutskottets mening angeläget att också de betydande medelsfillskott somhushållen kommer att få omkring överförs till former somunderlättar ett fortsatt sparande. För att nå så bred uppslutning som möjligtbör därvid spararna själva fritt få välja den sparform som passar dem utanstatliga pekpinnar. Motionärernas förslag till begränsning diskriminerar demsom föredrar sparande med stabil avkastning framför risksparande medvarierande avkastning. Det kan inte heller med bestämdhet hävdas att den enaeller den andra formen av allemanssparande - i sparkonto eller i fonder - är billigareför staten. Statens kostnader är beroende av räntenivå, aktiekursutveckling,spararens marginalskatt och möjlighet att utnyttja sparavdrag etc. Utskottet,som biträder föredragandens förslag om extrainsättningar på , iallemanssparandet , avstyrker medhänsyn härtill förslaget att insättningsmöjligheten skall begränsas tillfondsparandet. Utskottetdelar också föredragandens bedömning att det inte nu finns skäl atf stängaallemanssparandet för någon sparares nyinsättningar. för de sammanlagdanettoinsättningarna bör därför, såsom föreslås i pro- FiU 1987/88:21positionen, höjas till . Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Fi22 (m) yrkande 7 och Fi28 (fp)yrkande 7. Regeringenlägger i komplefteringspropositionen fram förslag om en ny form av bosparandeför ungdomar i åldern . Den nya sparformen, som kompletterar detbefintliga ungdomsbosparandet inom allemanssparandet, är inriktad påräntebärande sparkonton i bank eller sparkassa. , Även bosparkonton i bl. a.HSB, RiksBoSpar () och bank kan anslutas. Däremot kan sparande iaktiefonder infe knytas till det föreslagna bosparandet eftersom dess syfteninte är förenliga med sådant risksparande.