bet · GB01SoU26 · 1987-12-31 00:00:00 — I propositionen anförsockså att tekniken inte bör användas för att enbart för forskning skapabefruktade ägg. Utskottet vill inledningsvis i detta sammanhang anföraföljande. Utskottet har ovan tagit ställning för all verksamhet med befruktningutanför kroppen; skall få bedrivas i . Det är då enligt utskottelsuppfattning ell oeftergivligt krav att den sålunda accepterade verksamheten fårbedrivas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet och med störstahänsyn tagen till såväl moderns som del/de blivande barnets/barnens bästa. Befruktning utanför kroppen är som tidigare påpekats entekniskt komplicerad metod och på olika sätt påfrestande för kvinnan. Endast15-20 % av de behandlade kvinnorna föder ett barn. Genom hormonbehandling mognarsom tidigare nämnts fler ägg än normalt. Detta ger i och för sig möjlighet attsöka befrukta fler ägg än det antal som skall implanteras. Om detta lyckas -vilket inte alls kan garanteras - kan de mest livskraftiga befruktade äggenväljas ut för implantation varigenom möjligheten att den första implanlationenskall lyckas ökar. Om detta inte blir fallet kan en ny implantation görassenare utan föregående hormonbehandling, vilket i sin tur ökar möjligheten tilllyckad implantation. 1* 1987/88.12 saml. medofrivillig barnlöshet är dessutom en etablerad SoU1987/88:26 metod somi sig hjälper många kvinnor alt bli gravida. kan inte ulskoltet se något skäl att förändra nuvarande teknik med hormonbehandlingav kvinnan inför en planerad in-vitro-fertilisering. utskottetsmening bör vidare del antal befruktade ägg införas i kvinnans mot bakgrund av den medicinska erfarenheten, ger störst sannolikhetför att implanlationen skall lyckas, men inte medför risk för en graviditetmed oacceptabelt många . Utskottet avstyrker mol bakgrund av detanförda motion So23 (c) i aktuella delar. Då det gäller hanteringen av överblivna befruktade äggtalar enligl utskottets uppfattning medicinska skäl klart för all frysningskall tillåtas, framför allt för att kvinnan - om den första implanlationenmisslyckas - skall kunna behandlas på nytt under bästa möjliga förutsättningar.Utskottet kan inte heller finna att skäl talar emot ett sådantförfarande. Utskottet avstyrker således motion So24 (fp) yrkande 2 i aktuelldel. Utskottet vill understryka all syftet medmetoden endast skall vara all möjliggöra bästa möjliga behandlingsresultat.Frysning under längre lid än bör därför inte få komma i fråga. Enförutsättning för förvaring av befruktade ägg i fryst tillstånd och senareanvändning bör också, som framhålls i propositionen, vara all del behandladeparet samtycker. bör därför utarbeta allmänna råd omhanteringen av befruktade ägg och rutiner för övervakningen av verksamheten. Som utskottet inledningsvis anförde måste vidare denaccepterade IVF-verksamheten få bedrivas så professionellt som möjligt och medbegagnande av bästa möjliga metoder. Del finns därför enligt utskottets meningingen anledning att förhindra melodforskning i den begränsade mening som angesi propositionen (s. 10). Annan forskning - och därmed givetvis genterapi - bördock inte få förekomma innan fått möjlighet att ta ställning tillhithörande frågor i samband med all regeringen redovisar sina överväganden medanledning av gen-etikkommitténs förslag. När det däremot gäller forskning påobefruktade ägg och spermier kan konstateras att sådan' förekommit under långtid. Utskottet anser inte att nu har anledning att la något initialivför att hindra sådan forskning. Utskottet avstyrker med del anförda motionernaSo22 (vpk) yrkande 3 delvis och So24 (fp) yrkande 2 delvis. Utskottet erinrar slutligen om att socialministern avseratt återkomma till frågan om forskning på befruktade ägg i samband med sinaställningstaganden lill gen-etikkommitténs belänkande (SOU 1984:88) Genetiskintegritet. Utskottet förutsätter all regeringen i del sammanhanget övervägerbehovet av föreskrifter bl.a. för hanteringen av befruktade ägg. I motion Sö21 av () och () anför motionärerna inledningsvis all de ansluter sig lill proposifionensförslag att inte tillåla vare sig ägg- eller spermadonation vid befruktningutanför kroppen. Motionärerna kan emellertid inte godta de i propositionenangivna motiveringarna lill detta förslag. biologisktoch psykologiskt så stora mellan spermadonation och äggdonation SoU1987/88:26 i samband med befruktning utanför kroppen att det inte är korrektatt säga alt dessa kan jämställas etiskt. Motionärerna hemställer all dettages regeringen till känna. 1 motion So22 av m.fl. (vpk) hemställs (yrkande3 delvis) att" som sin mening ger regeringen lill känna att ägg-och spermadonation ej får förekomma. Propositionsförslaget innebär, som ovan framgått, allbefruktning utanför , kroppen med en utomstående äggivare eller spermagivareförbjuds. Som motivering lill förbudet anförs i propositionen att befruktningmed donerade ägg inte kan etiskt försvaras dä en sådan befruktning strider motden mänskliga livsprocessen och i så hög grad har karaktär av teknisk konstruktionalt den är ägnad alt skada människosynen. Det framhålls all barnels arvsanlagkommer att härröra från en annan kvinna än den kvinna som bär fram och föderbarnet. Då del gäller befruktning utanför kroppen med doneradsperma anförs i propositionen inledningsvis alt ur genetisk synpunkt föreliggeringen större skillnad mellan spermadonation och äggdonation. Även denna form avbefruktning utanför kroppen innebär en så stor manipulation av den mänskligalivsprocessen att den är ägnad alt skada människosynen, anförs detvidare. Utskottet konstaterar att den enda form avin-vitro-fertilisering som tillämpas i är att ett gift eller samboendepars egna ägg- och sädesceller befruktas utanför kroppen. I propositionensförslag lill lag om befruktning utanför kroppen fastslås att detta skall varaenda tillåtna metod. Som framhålls i propositionen föreligger ur striktgenetisk synpunkt ingen större skillnad mellan spermadonation och äggdonation.Både ägg och sperma behövs och är lika viktiga för att en ny individ skall bhtill. Tekniskt är däremot äggdonation en förhållandevis komplicerad ochresurskrävande metod medan spermadonation är enkel. En naturlig graviditet innebär att ett ägg i en kvinnaskropp förenas med en utifrån kommande spermie och bildar ett embryo. Varkenmakeinsemina-tion, givarinsemination eller befruktning utanför kroppen medutomstående spermagivare innebär något avsteg från denna princip. Vidäggdonation däremot är resultatet av den konstlade befruktningen en graviditetsom avviker från den naturliga genom att det inte finns något genetiskt sambandmellan den gravida kvinnan och fostret. Utskottet har förståelse för att dennaavvikelse från den naturliga processen av en del människor kan ses som sådjupgående att äggdonation enligt deras uppfattning inte kan jämställas medspermadonation. Enligt utskottets mening innebär såväl ägg- som,spermadonation i samband med befruktning utanför kroppen en så stormanipulation av den mänskliga livsprocessen att de inte bör godtas frånhumanistisk och etisk synpunkt. Del finns dessutom skäl att rent allmänt ha enrestriktiv inställning i frågor av denna art. Utskottet tillstyrker såledespropositionens förslag att befruktning utanför kroppen i kombination ined ägg-eller spermadonation inte skall tillåtas. Även bör självfalletgälla att varken ägg- eller spermadonation godtas vid befruktning utanförkroppen. So22 (vpk)är således tillgodosett i denna del och avstyrks därför. SoU 1987/88:26 Ulskoltet har ovan utvecklat skälen för sittställningstagande till här aktuell del av propositionsförslaget. Någon anledningtill ytterligare riksdagsultalande i frågan föreligger enligt utskottets meninginte. Motion So21 (fp och c) avstyrks därför. S.k. surrogatmoderskap innebär alten kvinna på beställningav ell par föder ett barn och överlämnar det, eventuellt mol ett störrevederlag, lill paret. Vanligen kommer ägg och/eller spermier från paret.Surrogatmoderskap har - såvitt känt - inte kommit till användning i ,men det förekommer utomlands. I motion So22 (vpk) yrkas att surrogatmoderskap inte skallfå förekomma (yrkande 3 delvis). 1 propositionen konstateras (s. 14) att i den form där detär fråga om att surrogatmodern bär fram en annan kvinnas biologiska barn skullesurrogatmoderskap omöjliggöras geriom ett förbud mot äggdonation. Socialministernföreslår att denna form av befruktning utanför kroppen inte skall varatillåten. Utskottet har ovan tillstyrkt propositionens förslag altbefruktning utanför kroppen med donerade ägg skall vara förbjuden. Därigenomförbjuds även den form av surrogatmoderskap som innebär att en kvinna bär framen annan kvinnas biologiska barn. Motion So22 (vpk) är således tillgodosedd ihär aktuell del och avstyrks. Vad gäller andra typer av surrogatmoderskap erinras ipropositionen om att dåvarande inseminationsulredningen påpekat att möjlighetenför ofruktsamma alt skaffa barn genom surrogatmoderskap i är omgärdadav en rad hinder. I de fall surrogatmodern får vederlag för sin medverkanhindras fullföljandet av en adoption av bestämmelsen att adoptionsansökningeninte får bifallas om det från någon sida har getts eller utlovats ersättning (4kap. 6 § 2 stycket ). Även i övrigt strider surrogatmoderskapenligt utredningen mot gällande rättsgrundsatser i . Sålunda är del enväsentlig förutsättning för att förfarandet skall kunna genomföras all någonannan än den gravida kvinnan själv skall ha bestämmanderätt över barnet redanpå fosterstadiet. Vidare torde förfarandet förutsätta all det juridiskaavtalet mellan det beställande paret och surrogatmodern skall tä över de gängsebestämmelserna om adopfion. Enligl utskottets mening saknas anledning tillriksdagsinitialiv såvitt nu är i fråga. Motion So22 (vpk) avstyrks således äveni dessa delar. I motion So22 (vpk) hemställs (yrkande 3 delvis) atttransplantalion av äggstockar ej skall få förekomma. I propositionen (s. 13) anförs att frågan omtransplantation av äggstockar bör las upp av transplantationsutredningen. I frågan anförs (s. 12-13) att en fråga med nära anknytning till frågan om äggdonation är transplantation av äggstockar. Sådana transplanlalioner i barnalstringssyfte förekommer inte i 12 dag ochanses kunna bli akluellaförst långt in . En transplantation SoU1987/88:26 aväggstockar skulle kunna ha åtminstone två syften. Del ena skulle vara att ge enkvinna som saknar äggstockar eller har något fel på dessa möjligheter Det andra skulle vara att ge en kvinna nya äggstockar för att möjliggöraproduktion av hormoner som hon saknar och som kan ha betydelseför hennes hälsa. Utskottet delar uppfattningen att frågan omtransplantation av äggstockar bör behandlas av transplantationsutredningen. Somanförs i propositionen förekommer sådana transplantationer inte och anseskunna bli aktuella först långt in . Mot bakgrund härav anserutskottet inte att det, i avvaktan på resultatet avtransplantationsutredningens arbete, finns anledning till något sådant ställningstagandesom begärs i motion So22 (vpk). Motionen avstyrks i berörd del. Forskning om barnlöshetens orsaker I motion So22 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om anvisande av medel för att främjaforskning om barnloshelens orsaker (yrkande 4). Motionärerna anför all ett skältill att kunskapen om orsakerna lill barnlöshet är så ringa är att forskning pådetta område förekommit i myckel liten omfattning. Forskningsinsatserna harinriktats på befruktning utanför kvinnans kropp. Forskning och lagstiftningtycks enligt motionärernas uppfattning än en gång medverka till att dölja ettstrukturellt problem - miljöförstöringen som hot också mot vår fortplantningsförmåga- genom att anvisa individuella lösningar, här i form av konstgjordabefruktningsalternafiv. Motionärerna framhåller att forskning om orsakerna tillbarnlöshet är synnerligen angelägen och måste få rejält med resurser. I propositionen anförs (s. 5) att del är en utomordentligtviktig uppgift för forskningen att belysa utvecklingen av den ofrivilligaofruktsamheten, analysera vilka orsakerna är och föreslå åtgärder för attförebygga ofruktsamhet. Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat frågor ommer forskning i frågan om ofrivillig barnlöshet. I betänkandet SoU 1985/86:18(s. 20) erinrade utskottet med anledning av en motion (s) om all medicinskaforskningsrådet (MFR) stöder flera projekt där såväl manlig som kvinnliginferlilitet studeras samt att delegationen för social forskning (DSF) stött ettprojekt angående psykologiska aspekter på inferlilitet. Utskottet framhöll ånyositt tidigare uttalande (se SoU 1984/85:2 y s. 9) att det behövs mer forskningi frågan om orsakerna till ofrivillig barnlöshet. Slutligen anförde utskottetalt det som tidigare framhållits bör ankomma på ansvariga myndigheter attbedöma vilka forskningsprojekt som bör beviljas medel. Som anförs både i motionen och i propositionen ärforskning om barnlöshetens orsaker synnerligen angelägen. Även utskottet har tidigare framhållit att mer forskning på detta område behövs och förutsätter alt detta beaktas av de anslagsbeviljande myndigheterna. Enligt utskottets mening finns inte anledning för att ta något inifiafiv i frågan. Utskottet avstyrker därför motion So22 (vpk) yrkande 4. Allmännamedicinsk-etiska frågor SoU 1987/88:26 I motion So423 av () hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag till ramlag till skydd för individens personligavärdighet avseende skydd för del mänskliga livet från konceptionen, rätlen tillomanipulerad arvsmassa, avvisande av en kvahtetsinriktad, utsorterandefosterdiagnostik, starkt begränsad rätt till in-vitro-ferlilisalion, avvisandeav frysning, experiment och genterapi på befruktade mänskliga ägg samträttsligt stöd för sjukvårdspersonal och forskare i synen på livels helgd. I motion So24 av () hemställsatt hos regeringen begär ett förslag som ger möjlighet alt anlägga enhelhetssyn på de etiska frågeställningarna kring livets början (yrkande 1).Motionären anför att en analys av faror och eventuella fördelar med denaktuella tekniken måste utgöra själva grunden för ställningstagandetill befruktning utanför kroppen samt erinrar om att enhälligt harställt sig bakom socialutskottets uppfattning i SoU 1986/87:7 där det framförsatt regeringens förslag lill bör läggas fram "så samlat sommöjligt, så att ges tillfälle att anlägga en helhetssyn på de etiskafrågeställningar, som den medicinska utvecklingen kring det mänskliga livelsbörjan aktualiserar". Skrämmande exempel från andra länder visar enligtmotionären alt del är myckel svårt att logiskt motivera och bevara fasta mengodtyckliga gränser och överenskomna villkor för den biologiskareproduklionshanteringen. I motion So470 av m.fl. (c) hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omden etiska grundsyn som bör vara utgångspunkt för pohtiska beslut till följd avden medicinska utvecklingen. Enligl motionärerna är det viktigt att alla ställningstagandenmed etiska följder grundas på samma människosyn. Del finns enligt motionärernabetydande risker med att fatta beslut i en frågeställning i taget utan attställa besluten på en och samma grund. Motionärerna anför vidare attvårt samhälle vilar på en och humanistisk människosyn. Det innebär i varje beslut måste sträva efter att slå vakt om varje individs integritet,grundtrygghet och rätt. Enligt motionärernas mening är del angeläget att införkommande beslut med etiska implikationer formulera en etisk plattform vadgäller synen på människa och människovärde, vilken kan nå allmän anslutning. Frågor om de etiska frågeställningar som rör denmedicinska utvecklingen kring det mänskliga livels början har behandlats av utskottet tidigare, senasti betänkandena SoU 1987/88:4 och SoU 1986/87:7.1 det sistnämnda betänkan det gavs en redogörelse för bl.a. de grundläggande fri- och rättigheterna enligt 2 kap. regeringsformen, bestämmelserna abortlag, vissa internafionella regler och deklarafioner, utredningar av intresse i detta sammanhang saml tidigare riksdagsbehandling. I betänkandet SoU 1987/, 88:4 erinrade utskottet om att del i betänkandet SoU 1986/87:7 uttalat att del vore önskvärt all regeringens förslag i de aktuella frågorna lades fram för och så samlat som möjligt, så alt gavs tillfälle alt anlägga en helhetssyn på de etiska frågeställningar, som den medicinska utvecklingen kring del mänskliga livels början aktualiserar. Utskottet konstaterade därefter att något sådant förslag inte var alt vänta 14 frånregeringen vare sig eller . Ulskoltet SoU1987/88:26 anförde därefter: Som uiskottei uttalade i sitt betänkande SoU 1986/87:7 gårutvecklingen på den medicinska teknologins och forskningens områden myckelsnabbt. Frågorna är komplexa och går delvis i varandra på ett sådant sätt attett övergripande principiellt resonemang måste föras för att ställning skallkunna tas i olika delfrågor. Utskottet är riiedvetet om att den snabbautvecklingen gör att varje ställningstagande kan komma all behöva omprövas motbakgrund av nya vetenskapliga rön. Del faktum alt ny kunskap hela tidentillkommer är emellertid inget skäl för att avvakta med den övergripandepolitiska diskussionen. Utskottet ser del alltså som angeläget att riksdageninom kort får en samlad redovisning av det aktuella lägel inom forskningen ochde etiska problem vartill ställning måste tas. Alt arbetet inom regeringskanslietinte bedrivs med denna inriktning är allvarligt. Risken är uppenbar attpolitikerna kan försättas i en situation då nya medicinska tekniker tas i brukoch blir etablerade utan alt har givits möjlighet all lägga fast devägledande principerna. Utskottet förutsätter därför att regeringen skyndsamtfullföljer del arbete på de behandlade områdena som inletts av gen-etikkommitténoch dåvarande inseminationsulredningen och som fortsatts av bl.a. . I avvaktan därpå kan utskottet inte heller nu förordaatt binder sig för någon viss uppfattning i de aktuella frågorna[såsom yrkas i motion So453 (c)]. Som utskottet anförde i betänkandet SoU 1987/88:4 gör densnabba utvecklingen på den medicinska teknologins och forskningens område måste vara beredd på att dagens ställningstaganden kan komma alt behövaomprövas längre fram mot bakgrund av nya vetenskapliga rön. Delta får dock inteleda till handlingsförlamning eller lill att välmofiverade beslut uppskjutsalltför länge i avvaktan på ytterligare material. Utskottet har således vidbehandlingen av den nu aktuella propositionen ansett det vara nödvändigt ochmöjligt alt ta ställning till regeringens förslag om in-vitro-fertilisering,trots att någon samlad redovisning av de frågor som den medicinskautvecklingen kring det mänskliga livels början aktualiserar ännu inte kunnat lämnastill . Inom har arbetet med regeringens förslagmed anledning av gen-etikkommitténs betänkande nu påbörjats. Utredningen om delofödda barnet arbetar ännu med frågor rörande bl.a. fosterdiagnostiken. Utskottet vill i konsekvens med tidigare ställningstagandeinte heller nu förorda att binder sig för någon viss uppfattning ihär aktuella frågor, bortsett från dem som behandlats i anslutning lillförslagen i den nu ' aktuella propositionen. Motion So423 (c) avstyrkssålunda. Utskottet vill på nytt framhålla det angelägna i altregeringen fullföljer det arbete som inletts av gen-etikkommittén ochsom fortsatts av bl.a. det samt att,regeringens arbetebedrivs med inriktningen alt ge underlag för en övergripandeprincipiell diskussion kring de etiska frågeställningar som rör livets början.Som framgår av det ovan anförda har emellertid vid två tillfällenuttalat sig för att få en samlad redovisning av det aktuella läget inomforskningen och möjlighet all ta ställning i ett helhetsperspektiv. sittarbete i syfte att ge underlag till sådant ställningstagande. SoU1987/88:26 Detta bör med anledning av motion So24 (fp) yrkande 1 och motionSo470 (c) ges regeringen till känna. I motion So435 av och ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fosterdiagnostik m.m. Motionärerna anför att svar på frågor om delofödda barnets ställning har karaktären av kompromisser och är resultatet av enofta känslig vägning av moraliskt motverkande ståndpunkter. Slutsatsen är altdet är räll och sunt all frågor som gäller abort, fosterdiagnostiketc/behandlas i medvetande om att det gäller en samvetskonflikt. Mofionärernapåpekar att kunskapen om fosterdiagnostik och genteknik inte i sig är ond. Detsom kan vara ont är dels användningen av kunskapen, dels tillämpningen. Motionärernaframhåller särskilt riskerna med framtida möjligheter att manipulera medarvsanlag och med ett eventuellt tillskapande av en lista som anger vilkasjukdomstillstånd som skall få efterforskas med fosterdiagnostik genom DNA- ellerRNA-analys. Även om det rör sig om mycket allvarliga sjukdomstillstånd är detändå en sanktionerad hållning av negativ art mot svaga grupper, anförmotionärerna. Frågor som rör skyddet för den mänskliga individen iförhållande till den vetenskapliga utvecklingen på områden som genteknik ocbfosterdiagnostik har behandlats vid etl flertal tillfällen av utskottet. Enmotion (c) som i huvudsak överensstämmer med nu aktuell motion behandlades avulskoltet senast i betänkandet SoU 1987/88:4 om genteknik m.m. Utskotteterinrade om alt utredningen om del ofödda barnet (1981:04) sedan början avhösten 1987 arbetar med frågor om fosterdiagnostik. borde därförenligl utskottets mening inte binda sig för något ställningstagande. Utredningen om det ofödda barnet arbetar ännu med bl.a.denna fråga. I avvaktan på alt utredningen redovisat sitt uppdrag villutskottet inte nu binda sig för något ytterligare ställningstagande i frågan.Utskottet avstyrker således motion So435 (c). 1 motion So459 av och () hemställs alt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om forskning och medicinsk användning av aborterade . Imotionen anförs att man vid försök med hjärnceller från aborterade fosteranvänder sig av celler som producerar dopamin, dvs. biologiskt aktiva ochdärmed : levande hjärnceller. I del enda fall abortmetod behandlats avforskningsefis-ka kommittén har man uttryckligen godkänt att fostret får tas uti helt skick och inte sönderdelat. Här finns en uppenbar risk att man glideröver en gräns som många av oss upplever djupt oetisk, dvs. börjar använda sigav levande för forskning och medicinsk behandling. Därför behövs enligtmotionärerna en klar definition på vad som menas med döda . Motionärernautgår ifrån att samma definition skall gälla som för redan födda Motionärerna framhåller vidare att det också är viktigt att SoU 1987/88:26 analyseravilken omfattning den här verksamheten kan få . Äldersförändringari hjärnan är ju ett vanligt tillstånd. Finns det risk att det kan blibrist på aborterade ? Vilka vägar kan i så fall bli aktuella för att Tekniskt kan man t.ex. tillverka genom befruktningutanför kvinnans kropp. Behov av kan också få en hämmandeinverkan på vår strävan alt minska antalet aborter. anförslutligen att transplantationsutredningen har fått i uppgift att också utredafrågan om forskning på aborterade . mening bör frågan om forskning med och medicinsk användning av aborteradefoster behandlas med förtur av utredningen. Enligt del etiksystem som utvecklats för medicinskforskning efter skall i princip all svensk medicinskforskning som innefattar försök på människa etikgranskas av någon av deforskningsetiska kommittéerna i landet. Utgångspunkten för granskningen ärdels läkarregler (senast antagna 1968), delsHelsingforsdeklarationen (senast reviderad 1983) och Hawaiideklarationen(1977). Reglerna är , rekommendationer, men för all forskningsanslag skallkunna erhållas från medicinska forskningsrådet och vissa andraforskningsfinansiärer fordras alt projektet granskats och godkänts av enetikkommitté. Även för forskning vid vårdinrättningar fordrasgodkänd etikgranskning. Enligt vad utskottet inhämtat anses all forskning därceller från aborterade kommer till användning skola etikgranskas,eftersom forskningen innefattar försök på människa.