bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — I bilagu 4.10 till propositionert redovisus ertinlroduktionsplurt för ulternativa drivmedel i transportsektorn. Regeringenbegär godkännande UV riktlinjer för del fortsutta arbetet, vilku ipropositionen sammanfattas pu följunde sätt (prop. s 350). Redovisningen i det föregående kun sammanfattas i följandestrategi för otjeersällning och miljöförbättringar inom transportsektorn. En sutnlud bedömning bör göras vid överväganden omintroduktion uv JoU 1987/88:23 ulternutivu drivmedel, nyu motorer m.m. Miljöfrägornu börhu en centrul roll vidsidun uv energifrågornu sumtidigl som industri-, beredskups- ochlivsmedelspolitisku bedömningur vägs in. Huvudinriktningenbör även i fortsättningen vura utt skupu teknisku och ekonomiskuförutsuttningur att introducera motoralkoholer som alternativ tilloljebaserade drivmedel. En tyngdpunktsförskjulning föreslås ske mot tyngredieselfordon, men med viss fortsalt utveckling för personbilar. Ettintensifierat samarbete pä FoU-området bör bedrivas mellan statliga organ(främst STU) och berörd industri för alt utveckla nya motorer och drivsystem. Av miljö- ochenergiskäl är det angeläget att en successiv introduktion av ulternutivudrivmedel kun ske i begrunsude fordonsflottor, i första hand bussur i tätorter.Med hänsyn till miljömålen bör en sumtidig utveckling och nnpussning av motorerske. FoU-insutsernuförutsätts finunsieras genom energiforskningsprogram-mel. TFB har fäll resurserav riksdugen bl. a. för försöksverksamhet med miljövänlig teknik inomkollektivtrafiken. Industrin och andra intressenter som kommuner ochkollektivtrufikbolug förutsätts också medverka vid finansieringen. Delinternutionella samarbetet bör intensifieras. Huvudinriktningenuv FoU-urbelet är produktion uv etunol ur cellulosa och förgasning av torv m.m.för metanolprodukliort. Verksamheten förutsätts bli finunsierud inom ruinenför energiforskningsprogrammet. Slutens energiverk bör hu huvudansvaret förindustriplanen; Inom ramen för dennu plun unkommer det på STU att stödja FoU om motorer tn.m., och på TFB att stödja fullskaleförsök saml ertergirelaterad irans- porlsystemforskning. Redovisnirtg av arbetet till regeringen bör ske med jämna mellanrum. Regeringens uppdrug till berördu myndigheter ligger hävid fusl. Nur det gäller motorulveckling m.m för ull klara de miljö-och energipoliliska målen inom vägtrunsportsektorn bör bilindustrin hahuvudansvaret för' de insatser som krävs. I propositionen redovisas även uttuppdrag lämnats till transportforskningsberedningen att tillsammans med övrigaberörda myndigheter utarbeta program för energirelaterad forskning ochutveckling inom transportsektorn. 1 motion Jol6 yrkande 10 yrkas pä stimulanser förutveckling öch användning av miljövänliga bränslenm.m. Enligt motion Jo24 (fp)yrkande 18 krävs intensifierad forskning för att ytterligare reducera utsläppenfrån motorfordon. I motion Jö30 (c) yrkande 27 yrkas pä stimulanser till utvecklandeav miljövänligä motorer och drivmedel (bl. a. etunol och rupsol-ju). I motionJo38 (c) yrkande 5 begärs ett brett forskningsprogram för olika lösningar påuvgusproblemet. I yrkande 6 begär motionären stöd ål ett försöksprojekt medvätgas vid högskolan i /. Slutligen framförs i motion Jol4 (c)förslag om skattefrihet för eldrivna personbilar. Utskottet erinrur otn ull föroreningssituationen fråntrafikert enligt pro gnoserna kun förväntas återigen bli dramutisk något decennium in på det nyu seklet, sedun de positiva effekterna av den skärpta avgasreningen 92 beräknasha upphävts av en ökande trafikmängd. Det är därför av stor vikt .JoU1987/88:23 icke minst från miljösynpunkt att forskning och utveckling av renaremotorer och drivmedel drivs aktivt. Söm framhålls i promemorian bör en samlad bedömning görasvid överväganden om introduktion uv ulternutivu drivmedel, om nya motorer m.m.Miljöfrågorna bör härvid spelu en centrul roll vid sidun uv de energipolitiskaövervägandenu. Utskottet tillstyrker ull förslaget till riktlinjer,godkänns iväsentliga delar. Utskottet delar den bedömnirtg som görs i motionernaom att ökade insatser bör göras för utvecklande av miljövänliga motorer ochdrivmedel. Ett brett forskningsprogram för olika lösningar av uvgusproblemetbör sältas igång. Regeringen bör återkomma till med förslag. anfört med anledning uv regeringens förslug till riktlinjer och medanledning av motionerna Jol6 yrkande 10, Jo24 yrkande 18, Jo30 yrkande 27 och Jo38yrkande 5 bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskotlet är däremot icke berett utt precisera innehålleti forskningsprojektet i den utsträckning som föreslås i motion Jo38 yrkande 6om väl-gasprojektet vid högskolan i . Dettu yrkunde bör således icke föranledanågon vidure åtgärd från sida. MotionJol4 bör lämnas utan vidare åtgärd. Enligt motion Jo781 (vpk) bör riksdugen besluta om ändringav bilavgas-lugen så utt en monopolsituulion ej uppstår på service- ochreservdelsmur-knuden. I suk likulydunde yrkunden framställs i motionerna Jo789(fp), JoS23 (c) och T85 (m), yrkunde-5. ' Motionernuhur följunde bukgrund. Riksdugen untog en biluvguslag (1986:1386)innefattande en skärpning av kruven på uvgusrening för personbilar (prop1986/87:56, JoU 7). Enligt 6 S bilavgaslagen gäller som villkor föravgasgodkännande av en bilmodell att biltillverkaren gentemot ägarna avfordonen ålar sig all kostnadsfritt avhjälpa bristerna, om fordonen vidmyndighels kontroll visar sig inte uppfylla de kruv som föreskrivits avvederbörande myndighet.'! samband med behandlingen utgick utskottet i sitt avriksdagen godkända be-tiinkunde från ull regeringen skulle meddelu föreskrifterom rätt för bilägure utt vid fel pu uvgassystemet lämna in sinu bilar förreparation hos den märkesobundna sektorn. I enlighet därmed har regeringenintagit en före- ' skrift i 12 S bilavgasförordningen (1987:586) uv innebördatt biltillverkaren i sill åtagande enligt 6 S biluvgaslugen inte fårföreskrivu som ett villkor utt bilen måste repurerus uv en viss verkstad elleratt reservdelar av ett visst fubrikut måste unvundus. Miljö- och energiminister lämnude riksdugeninformution om hur regeringen hundlagt frågan under ett anförande i kummuren . Därvid framgick alt del enligt regeringens tolkning av biluvguslagen inte finns någort skyldighet för tillverkaren all bekosta en gurunlireparation som utförts uv någon'annan än tillverkaren. Vid över läggningar som förts med företrudure för nuturvårdsverket, konsumenlver- 93 kel,och den bilmärkesobundna sektorn hade över- JoU1987/88:23 enskommelse träffals beträffande de närmare villkoren förtillverkarnas särskilda åtagande enligt 6 S bilavgaslagen. Det hade därvid intevarit möjligt att på frivillig grund åstudkomnia ett sådant åtagande med rättför bilagaren all vända sig till den märkesobundna sektorn som jordbruksutskottetuttalat sig om. Eftersom lagen inte heller gav möjlighet för regeringen attmeddela föreskrifter som jämställer den bilmärkesobundna verkstaden medtillverkarens verkstad, kunde regeringen enligt miljö- och energiministern viddet tillfället inle vidta några ytterligare åtgärder. Utskottet har med anledning av motionerna mottagituppvaktning av företrädare för och den bilmärkesobundnasektorn. Parterna hur därvid lämnuts tillfälle utt vid ett sammanträde med utskottetfrumluggu sina synpunkter och bemöta varandras argument. Enligt utskottets bedömning är det angeläget att störstamöjliga konkurrens rader på reservdels- och servicemarknaden. Utskotteterinrar om att regeringen i propositionen om bilavgaslagen gett uttryck församma synsätt. Detta underströks ytterligare vid riksdagsbehandlingen. Utskotlet år medvetet om att del anses normalt altgaranlireparalioner utförs av verkslud som auktoriserats av den som hartillverkaransvaret. Med hånsyn till den långa lid som ifrågavarande garantiskall omfatta skulle ett fasthållande vid en sådan regel dock enligt utskottetsmening innebära en ullvurlig risk för inskränknirtg av konkurrensen inombilreparationsmark-nuden. Biltillverkaren och hans verkstad får redan anses hakonkurrensfördelar gentemot den obundnu verkstuden genom sin fullsländiguöverblick över bilens konstruktion och reservdelar. I ett övergripandeperspektiv synes det rimligt alt dessa konkurrensfördelar balanseras.Konsumentintressena skulle eljest uppenburligen kunrtu eftersättas. Utskottet vidhåller därför sin tidigare uttrycktauppfattning att en bilägare skall kunna reparera sin bil och även fågaranlireparalioner av avgas-reningssystemet utförda på en bilmärkesobundenverkstad. Verkstaden bör därvid äga rätt till ersättning uv billeverantören försådana garantireparationer. 1 detta avseende bör således den bilmärkesobundnaverkstaden jämställas med den uv billeverantören uuktoriserudemärkesverkstaden, under förutsättning att den bilmärkesobundnu verkstuden ochdess leverunlörer av reservdelar vilku bör vuru likvärdiga medbilleveranlörens originaldelar övertar gurunliunsvurel, för återstoden avgarantitiden resp. garanti-sträckan , i den del den aktuellareparationen omfattar. Som frumgår uv den lämnude redogörelsen unses 6 Sbiluvguslagen icke medge utt ivingunde regler ulformus i enlighet med utskottets intentioner. Studgundet bör därför förses med ett tillägg som möjliggör utt sådana regler utfärdas. Bestämmelserna torde utformas så att tillverkarens garantiåtagan de skall uvse antingen skyldighet att koslnudsfritt avhjälpa eventuella brister genom en av tillverkaren unvisud verkstud eller skyldighet att i rimlig utsträckning ta det ekonomisku ansvaret för garantireparutioner utförda av en obunden verkstad som anlitats av bilägaren. Kunden skull åtnjuta full g säkerhetatt hållas skadeslös enligt garantiklausulen, såvida det icke visas JoU1987/88:23 att han brustit i sina åligganden enligt 13 S bilavgasförordningen.Tillverkarens ansvar gentemot den obundna verkstaden bör dock som antyttsgivetvis inte vara obegränsat. Det bör sålunda inte omfatta mera än skäligakostnader för reparationen, varvid skälighetsbedömningen i första hand börgrundas på vad motsvarande reparation skulle ha kostat på en auktoriseradverkstad. Vidare måste reparationen uppfylla även högt ställda krav påfackmannamässigl utförande. Utskotlet är medvetet om att den föreslagna innebörden avgarantiåta-gurtdet i något full kan leda till tvist mellan tillverkaren och denobundna verkstaden. Det är därför angelägel att de berördabranschorganisationerna kun utforma ett frivilligt system för alt lösa sådanatvister. För att skydda bilägarnas - konsumenternas - intressen böri de föreskrifter som regeringen enligt 6 S kan komma att utfärda även ingåkrav på en försäkringslösning för de bilmärkesobundna verkstädernas ochbildelsleverantörernas ansvar enligt bilavgaslagen vid reparationer ochleveranser av bildelur. bilägare bör således hållas skadeslös om denenskilda verkstaden eller någon av branschorganisationerna skulle råka iobestånd eller upphöra alt existera. Utskottet vill även erinra om alt ett system medreservdelsgaranti kallat Reservdelsgaranli -76 sedan åtskilliga år fungerarinom bilbranschen. Systemet utarbetades under medverkan avkonsumentombudsmannen och innebär bl. a. att säljaren åtar sig alt avhjälpaskada på bilen som visats ha uppstått på grund av felaktig garantidel sominmonterats av säljaren. Åtagandet gäller även om garanlidelen har mortleratsav artrtan än säljaren om inte säljaren gör sannolikt all skadan beror på attmonteringen ej skett fackmannamässigl. När det gäller garanti förarbetskostnader stipuleras i garantiavtalet följande: Om säljaren svarat för den ursprungliga monteringen avgarantidelen slår säljaren nar säljaren utför reparationen enligt p. 2 ovan(säljarens ansvar för garantidelen, utskottets anm.) även för arbetskostnadernavid utbytet. Om annan än säljaren utfört den ursprungliga monteringenstår säljaren när säljaren avhjälper fel eller skada enligt punkt 2 ovan förarbetskostnaderna utom i det fall alt säljaren gör sannolikt attbrisfällighelen beror på icke fackmannamässig montering. I andra fall står säljaren ej för arbetskostnader isamband med utbyte eller reparation. Enligt utskottets mening bör delta garantiavtal kunnatjäna som utgångspunkt vid regleringen av förhållandel mellan biltillverkareoch den obundna branschen när det gäller garantireparationer enligt 6 Sbilavgaslagen. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna Jo781, Jo7S9, Jo823 och T85 yrkande 5 hos regeringen hemställer omförslag till ändring av bilavgaslagen i enlighet med vad utskottet anfört. Kväveoxiderfrån förbränningsanläggningar samt ytterligare åtgärder mot JoU 1987/88:23svavelutsläppen Miljö- och energiministern gör följande ställningstagandei propositionen om kväveutsläppen. De utsläppskrav som har föreslagils av naturvårdsverketoch bör i huvudsak lillämpus som riktlinjer för prövningen enligtML uv för-bränningsunluggningur. Fleru uriläggningar inom ett fjärrvärmenäleller en industri bör på egen begäran kurtrta ses som en enhet vid prövningenenligt -lugen. De insutser som statens energiverk och föreslårbeträffunde utbildning sumt forskning, utveckling och teknikdemonstration ärväl avvägda och bör genomföras. 1 propositionen påpekas även alt nya tekniska möjlighetersuccessivt bör tas ' till vuru vid den individuellaprövningen av anläggningar. 1 följande tabell redovisas de skärpta utsläppskraven. N\(inl(ii;i;iuni;ar i hchi hiiulcl Fr. o. m. -med ett årligt utsläpp av 0,05-0.10 g NO./MJ'tillfört btuns- kvuveoxiderövcrstigunde3()0ton le . . , - övrigu med en tillförd effektöver 0.10-0.20 g NO,/MJ tillfört bränsle K) MW Bclintlii;(i iiiiliivgniiigar med un- Fr. o.m.den dtiiildL; (n (inlii>J:~:iiiiiiar i S. W, ). Z. AC.Bl) lan -med ett årligt utsläpp uv 0,05-0,NO,/MJ tillfört bränsle kvilvcoxideiöverstigunde - övriga med ett årligt utsläppuv 0.10-0.20 g NO,/MJ tillfört bränsle kvu\eo.\ideröverstigunde I50ton ' men högst ' g NO,,M.I = gram k\.i\eo\idei läknade som kv:ivedio\idpei megajoule tillfört hianle. Betruffunde svavelutsläppen görs i propositionen följandeställningslagande. De utsläppskruv som har föreslagits av naturvårdsverketoch hörinföras genom regeländringar som kan beslutas av regeringen. inneburalt de kruv som för närvurande gäller koleldning införs för alla ' brunslen.De motsvurur unvändning uv olja med en svavelhalt av för mindreuniäggningur och cu 0,2 7o för större. Kraven bör irtföras successivt med börjanår 1993 i de mest försurade områdena. 1 avvaktan på delta sänks denh(')gstu tillåtna svavelhalten i tjock eldningsolja till . u\gift påsvuvel i olju bör även utredas. Enligt miljö- och energiministern bör utredningsarbetetbedrivas med inriktning på ull ett system för miljöuvgifier om möjligt skallkunna träda 1989 (s. 300). I propositionen föreslås även en ändring av lagen(1976:1054) om svavel haltigt bränsle så utt den tydligt omfultur sumtligu svuvelhulligu bränslen. Vidureuviseras en ändring av förordningen (1976:1055) om svavelhaltigt JoU1987/88:23 bränsle sä alt följande utslappsgrånser införs vid förbränning avbränslen: Anläggningar med ett årligt S/MJ ' utsläpp avsvavel överstigande (årsmedelvärde) Övrigaanläggningar S/MJ Dessa skärptu utsläppsgränser motsvurur användningen avolja i mindre anläggningar med en svavelhult av högst . För störreanläggningar är motsvurunde gräns cu . men för dessa är andru åtgärder änlågsvuvlig olja mer aktuella för att minska utsläppen. Kraven bör gälla samtliga bränslen och införas successivtmed början i storstadslänen och sydligusle . Enligt motion Jo751 (m) yrkande 26 bör gränsvärdet förkväveoxid vid kolförbränning sättas till kväveoxid/MJ. Ett likartatkrav framställs i motion Jo719 yrkande 28. 1 motion Jo770 (vpk) yrkande 5föreslås tidigareläggning och skärpning uv rialurvårdsverkets aktionsplan. Enligt motion Jo24 (fp) yrkande 11 skall ett gränsvärde på0.05 g svavel per MJ bränsle träda i kruft senust 1992. Motsvarande yrkandeåterfinns i motion N33 (fp) yrkunde 7. Enligt motion Jo751 (m) yrkunde 24 börgränsvärdet vid kolförbränning suttus till svavel/MJ. Utskottet biträder motionerna Jo719 yrkande 28, Jo751yrkande 26 och Jo770 i motsvurunde del så lillvida att gränsvärdet förkväveoxidutslupp vid kolförbränning sänks i enlighet med förslaget i motionJo751. De skärpta kraven bör gälla vid prövning uv nyunläggningar i'hela landetfrån och med den 1 juli 19SS. bör i ett uttalande till regeringen somsin mening ger till kunnu vud utskotlet anfört med anledning av nämnda motionsyrkanden.Utskottet har ingen erinran mot vad som anförs i propositionen om befintligaanläggningar. Utskotteet tillstyrker regeringens förslag om ändring avsvavellagen. Det bör således antas av . Utskottet biträder motionerna Jo24 yrkande 11. Jo751yrkunde 24 och Jo770 i återstående del i den mån dessu avser ulsläppskraven försvavel vid koleldade förbränningsanläggningar. De skärpta kruven bör enligtutskottets mening införas för nyu anläggningar redan frun istället för sotn unges i propositionen, successivt i oliku län fr. o. m. 1993.Riksdugen bör som sin mening ge regeringen till känna vud utskottet unfört meduniedning uv berördu motioner. Däremot uvstyrker utskottet yrkandena i motionerna Jo24och N33 vad gäller oljeeldude anläggningar. Sariimu bedömning gäller molionernuJo24 yrkande 20 och Jo785 om svuvelhallen i bunkerolja. 1 dessu full biträderutskottet regeringens slällningstugunde. Motsvurunde gäller utsläppskruven vidbefintligu koleldude uniäggningur. 7 1987/88. Ulskollel uvstyrker uven motion N27 yrkunde 7 omsvavelhallen i eld- JoU 1987/88:23 ningsolja. Utskottet avstyrker även motionerna Jo 16 (m) yrkande 3,Jo719 (fp) yrkandena 29, 30. 31 och 32, Jo731 (s), Jo733 (c). Jo735 (c) yrkande2, Jo751 (m) yrkundenu 23, 25 och 27 vilka väsentligen lillgodosetts genompropositionen. 1 propositionen redovisar miljö- och energiministern sittställningstagande enligt följande. I uppdrag bör ingå att redovisakolväteulsläppen från olika verksamheter, kolvälenas långväga transport ochbildning av fotokemiska oxidunter, huller i omgivningsluflen samt bedömaåtgärdsmöjligheter och ekonomiska konsekvenser av olika åtgärder. Uppdraget börutmynna i ett förslag till en svensk ålgärdsstrategi för kolväten. 1 motion Jo767 (c) yrkande 14 erinras om att lösningsmedelfrån olika verksamheter som bulkning tn.m. liksom frårt kemiska industrierinnehåller kolviiten uv olika slag som medför hälso- och växlskador samt ocksåhar förmåga att bilda oxidanter vid kemiska reaktioner med kväveoxider. De bördärför ersättas med miljövänliga alternativ. I motionerna Jo731 (s) och Jo735(c) yrkas på införande av anordningar för att ta tillvara bensinångor vidtunkning och påfyllning av reservoarer. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangelägel att finna ersättningsämnen till kolvätehaltiga lösningsmedel. Somframgår av propositionen kommer alt få ett uppdrag som gäl utpå att kurtluggu utsläppen, bedömu åtgärdsmöjligheterna och föreslå en svenskålgärdsstrategi. Utskottet utgår från att arbetet genomförs aktivt. MotionJo767 blir därmed tillgodosedd och påkallar ingen ytterligare riksdagensåtgärd. Utskottet finner även att syftet med motionerna Jo731 ochJo735 tillgodoses UV propositionen där frägun om. kolvuteförlusterrtu viddistribution uv bensin särskilt behundlas. Som därav framgår arbetarmedlemmarna i Svenska pelroleuminslilulet med ålervinningsanläggningar förbensinårtgor, och utarbetar allmänna råd beträffande hanteringoch distribution av bensin. Motionerna påkallur alltså ingen riksdugens vidareåtgärd. Kalkning av sjiiar och vattendrag 1 propositionen frumhåller miljö- och energi ministern bl.u. följande (s. 134-135). Kulkningen uv sjöar och vattendrag är ett uppehållandeförsvar som måste pågå , som vi genomför,utsläppsbegränsningar. Forsknings- och uppföljningsinsulserna bör utökas isyfte att effektivisera kulkningen och förlungu åtgårderns vuraktighet.Introduktionen av kalkfällning i reningsverk med försurande ellerförsurningsholude recipienter bör uppmuntrus och påskyndus. Ökudanvändning av kalk som fällningskemikalie i kommunala reningsverk JoU1987/88:23 är föremål för yrkanden i motionerna Jo719 (fp) yrkande 41 och Jo30(c) vrkande 50. Enligt utskottets mening får yrkandena anses tillgodoseddagenom vad som anförts i propositionen. Forskning, utveckling och information Miljö- och energiministern anför inledningsvis följande. Forskningsinsatserna kring kring bl. a. skogsskador, mark-och grundval-tenförsurning och effekter på fauna och flora bör fördjupas.Pågående försöksverksamhet avseende åtgärder mot försurning i skog och mark börföljas upp. Kunskuperna om luftföroreningarnas effekter på byggnader,skulpturer och andra kulturminnen samt arbetet med alt skydda och bevara dessufrån korrosion och nedbrytning bör utökas. Det internationella samarbetet beträffandeforskning och övervakning av miljöeffekter bör ökas. Den tekniska forskningenoch utvecklingen beträffande bl. a. bättre miljöteknik för fordon,förbränningsanläggningar m.m. bör effektiviseras. In-formutionsinsutsernunationellt och internationellt bör ökas. Enligt motion Jo24 (fp) yrkunde 22 bör FoU-verksumheten påkalkning av bl. u. skogsmurk och på selenlillförsel öku. Ett yrkunde omvitaliseringskalkning på försök i skogen frumslälls som delyrkunde i motionJo30 (c) yrkunde 34. 1 motionernu Jo715 (fp)yrkande 3 och Jo837 (m) yrkundenu 1och 2 samt i motion 1986/87:Jo750 yrkande 3 yrkas pä uppföljning avskogsskudornu i resp. på ett åtgärdsprogram mot skogsskudor. Ettmotsvurunde yrkunde beträffunde skogsskudornu i framställs imotion Jo834 (c) yrkunde 5. Enligt motion Jo24 (fp) yrkande 23 börnaturvårdsverket snurusl redovisa hur ytterligare begränsningar av kväveoxid-och kolväteutsläppen skall kunna ske. Utskottet är medvetet om att skogsskadorna i ochvissa andra regioner är omfattande. Med hänvisning till vad som sägs ipropositionen om ull forskningen kring bl. a. skogsskador m.m. bör fördjupasfinner utskottet att motionerna om skogsskador i och fårunses besvurude. När del gäller motionerna om vitaliseringskalkning avskogsmark hänvisar utskottet till vad som anförs i propositionen attresultaten av de försök med skogsmarkskalkning som kan redovisas antyder attkalknirtg kan motverka markförsurning. Försöken har dock ännu inte slutförtsoch kunskaperna om de olika åtgärdernas effekter är ännu otillräckliga. Miljö-och energiministern anför bl. a. vidare utt försöken bör följus upp så att engod kunskupsbus kun skapas. Utskottet delar den uppfattning som miljö- ochenergiministern ger uttryck för och utgår frän alt detta sker inom berördamyndigheters ansvarsområde. Med det anförda avstyrker utskottet aktuellamotionsyrkanden. Utskottet avstyrker även motion Jo24 yrkande 23 medhänvisning till vad sotn anför i propositionen. Som framgår av denna börnaturvårdsverket ges i uppdrag att samordna och följa upp arbetet medhandlingsprogrammet mot luftföroreningar och försurning. bör, med de ändringur som följer uv vadutskotlet anföri i detta 99 kapitel, lämna ulun erinran vad som anförts ipropositionen om en upp- JoU 1987/88:23 följning m.m. uv progrummet motluftföroreningur och försurning. I propositionen redovisar miljö- och energimirtistern sinaställningstaganden i korthet enligt följande. Förorertirtgssituationen i , ochSkagerrak är så allvarlig alt utsläppen bör begränsas. Detta gäller iförsta hand stabila organiska ämnen, som kan spridas,över stora områden, ochnärsalter som orsakar allvarliga övergödningsproblem. Arbetet med altåstadkomma förändringar måste bedrivas såväl nationellt som internationellt. Tillförseln av stabila organiska ämnen till miljön måsteså snart som möjligt upphöra. Utsläppen av organiskt bundet klor bör frånsulfatfabriker minskas till per ton klorblekt massa. Åtgärder bör hapåbörjats vid samtliga massafabriker före utgången av . Utsläppen fränden kemiska industrin bör kartläggas och begränsas . Utsläppen av kväve bör minskas till hälften i områden som är särskilt påverkade. Utsläppen av fosfor bör ocksåminskas väsentligt i sådana områden. Strängare regler om djurhållning och hanteringav stallgödsel bör införas.