bet · GB01AU14 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att bör godta den angivnamedelsanvändningen för de nämnda ändamålen, även om dessa normalt inte skall finansieras från förevarande anslag. I fråga om högskoleutbildningen inom ekonomi och teknik bör påpekas att detta är en ny verksamhet som initieras av utbildningsministern i bil. 2 (avsnittet Högskoleutbildningen, s. 29-30). kompletterandefinansiering av utbildningen som utskottet nu tillstyrkt blir AU1987/88:14 sålunda beroende av ställningstagande senare i vår tillinrättandet av de aktuella försökskurserna. Den frågan bereds för närvarandeav , utbildningsutskottet. I vad sedan gäller frågan om medelsanvisningarna harregeringen som redan nämnts föreslagit att det befintliga anslagetLokaliseringsbidrag m.m. förstärks med 20 milj. kr. och att ett belopp om 100milj. anvisas under ett nytt anslag, benämnt Lokaliseringsbidrag m.m. tillASEA . m.fl. (m) föreslår i motion 1987/88: A28att inte skall omfattas av möjligheten att finansiera dentilltänkta utbyggnaden med hjälp av lokaliseringsbidrag. Motionärerna menar attkoncernen själv torde ha finansiella förutsättningar att klara denna utan attbudgetmedel tas i anspråk. Regeringens begäran om medel för ändamålet börföljaktligen avslås av . Däremot anser motionärerna att det finns ettstort behov att stimulera nyetablering och expansion inom den mindreföretagsamheten,i Bergslagen. Med hänsyn härtill föreslår de att anslagetLokaliseringsbidrag m.m. förstärks med 40 milj. kr. m.fl. (fp) uttalar i motion 1987/88:A30beträffande det föreslagna anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. till att stöd bör ges enligt gällande regler inom regionalpolitiken.Regionala stödformer får inte leda till godtycke, och de bör bidra till enregional utveckling som står i proportion till kostnaden. Motionärerna anseratt de aktuella medlen bör överföras till ordinarie anslag. m.fl. (vpk) menar i motion l987/88:A20attdet är riktigt att 100 milj. kr. tillfaller västra men att det inteär rimligt att ge lokaliseringsbidrag med stora belopp till ASEA utan att vissakrav uppfylls. Dessa bör för det första vara att 500 nya arbetstillfällentillförs netto utan att det skapar nya sysselsättningsproblem på andrasysselsättningssvaga orter i landet. För det andra skall ASEA kunna styrka attde nya jobben belastar verksamheten i sådan grad att lokaliseringsbidrag kananses vara skäligt. Om inte dessa villkor uppfylls bör anslaget ställas tilllänsstyrelsens förfogande för insatser i kommun. Vad först beträffar frågan om det särskilda anslagetLokaliseringsbidrag m.m. till framgår av propositionen attdet är avsett att stödet skall ha formen av lokaliseringsbidrag elleroffertstöd som skall beviljas enligt gällande stödregler. Det är alltså frågaom att ge företaget ett reguljärt lokaliseringsstöd. Stödet skall ses motbakgrunden av den stora sysselsättningsökning som företaget har utfäst sig attåstadkomma. Stödet har inte beräknats bli större än vad som normalt kan utgåper nytillkommande arbetstillfälle. Med avslag på motionerna A20, A28 och A30i aktuella delar tillstyrker utskottet att , såsom regeringen begärt,anslår 100 milj. kr. till Lokaliseringsbidrag m.m. till . Av utskottets ställningstagande följer att utskottet medavstyrkande av motion A28 i den delen också biträder regeringens förslag att anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. skall förstärkas med 20 milj. kr. Med anledning av vad som sägs i motionen om ökat stöd till den mindre företagsamheten i regionen kan hänvisas till de ökade stödmöjligheter som kommer att finnas - vid bifalltill regeringens av utskottet i det följande tillstyrkta förslag om AU1987/88:14 medel till ett nytt investmentbolag i regionen. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland Regeringen föreslår under denna punkt (bil. 5, s.50-52)att skall anvisa ett nytt anslag om 140,5 milj. kr. Anslaget skallenligt propositionen användas till följande ändamål, med belopp angivna somriktvärden: - 50 milj. kr.till riskkapital varav huvuddelen utnyttjas som medelstillskott till ett nyttinvestmentbolag med inriktning på små och medelstora företag i ,, , och kommuner, - 10 milj. kr.till de regionala utvecklingsfonderna i och , - 44,5 milj.kr. till olika kompetensutvecklingsprojekt, - 17,5 milj.kr. för regionalt utvecklingsarbete m.m., - 19 milj. kr.för utvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin iVästernorrlands, och . m.fl. (m) anser i motion 1987/88: A28 atttillskottet till det nya investmentbolaget bör ges i form av lån. De föreslår ienlighet härmed att finansieringen av detta lån skall ske från ett särskiltanslag om 50 milj. kr., benämnt Lån till regionala investmentbolag. Det avregeringen föreslagna anslaget bör till följd härav sänkas med motsvarandebelopp och uppföras med 90,5 milj.kr. m.fl. (fp) är i motion 1987/88: A30 kritiskatill den tilltänkta formen för stöd till sågverks- och trämanufakturindustrin.Dessa företag bör i de berörda länen enligt motionärernas mening kunna stödjasbättre genom förslag om sänkta socialavgifter. Mot den bakgrundenförordar motionärerna dels att förevarande anslag sänks med 19 milj. kr., delsatt anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser förstärks med motsvarandebelopp, att fördelas på resp. länsstyrelse för att tillgodose det behov som kanfinnas av snabba insatser. Förslag om lånefinansiering av nya investmentbolag hartidigare förts fram av moderata samlingspartiet i samband med inrättandet avsådana bolag i och . Att staten går in med andraformer av kapitalinsatser har emellertid godtagits i dessa fall, och utskottetgör samma bedömning . Därmed avstyrks motion A28 i denna del. Det kantilläggas att lån till investmentbolag är en reguljär stödform som regeringenkan bevilja utan hörande. Behovet av särskilda insatser för sågverks- ochträmanufakturindustrin i inlandet bestrids inte i motion A30 (fp). Utskottetanser att det är mer ändamålsenligt att finansiera insatserna från det nuföreslagna anslaget än från det s.k. länsanslaget såsom motionen förordar. Med avstyrkande av de nämnda motionerna i aktuella delarbiträder utskottet regeringens förslag om det nya anslaget om 140,5 milj. kr. I motion 1987/88: A24 föreslår ()beträffande länsansla get till län att regeringen får i uppdrag att fördela om medlen på 21 anslaget'Regionalautvecklingsinsatser så att länet kan tilldelas ett ökat AU 1987/88:14anslag med särskild inriktning på Norduppland. län har för innevarande budgetår tilldelats ettfrån 4 till 6 milj. kr. Med hänvisning härtill finnerutskottet inte anledning att föreslå ett initiativ till ytterligarehöjning av beloppet för innevarande budgetår. Till frågorna om storleken påanslaget Regionala utvecklingsinsatser m.m. och dess fördelning pålänsstyrelserna under nästa budgetår återkommer utskottet i betänkande AU1987/88:13. Med det anförda avstyrks motionen. Slutligen föreslås i motion 1987/88:A461 av () att skall besluta ändra bestämmelserna förregionalpolitiskt stöd till turistinvesteringar, så att stöd till sådanainvesteringar kan beviljas i Bergslagskommunerna oaktat de inte tillhör ettprimärt rekreationsområde. Enligt gällande regler i förordningen om regionalpolitisktstöd skall stöd till turistinvesteringar i första hand komma i fråga istödområdena A och B. Dessutom kan stöd ges till investeringar som sker iprimära rekreationsområden inom stödområde C. I sistnämnda fall beviljas dockstöd inte generellt utan endast om det föreligger särskilda skäl förstödåtgärden. Dessa grunder för stödet till turistnäringen fastställdes genom1982 års regionalpolitiska beslut(prop. 1981/82:113, AU 1981/82:13 s. 101).Utskottet anser att man på grundval av det förevarande motionsyrkandet inte börfrångå den prioritering av stödområdena A och B med deras särskilt svårautvecklingsproblem som innefattas i de angivna villkoren för stödet tillturistnäringen. Därför avstyrks motionen i den nu behandlade delen. 1. beträffandeinsatsernas inriktning och omfattning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A17, 1987/88:A18, 1987/ 88:A19, 1987/88:A20yrkandena 2, 7, 12, 14 och 15, 1987/88:A27, 1987/88:A29 yrkande 1, 1987/88: A30yrkande 1, 1987/88: A31 yrkandena 1 och 6 samt 1987/88:A477, 2. beträffandeBergslagsdelegationens roll och uppgifter att avslår motion1987/88:A29 yrkande 7, 3. beträffandeintensifierade insatser på landsbygden ' ' . att avslår motion 1987/88:A29 yrkandena 3 och 4, 4. beträffande styrmöjligheterna över företagensinvesteringar att avslår motion 1987/88:A20 yrkande 10, 5. beträffandelokalisering av statlig verksamhet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A22,1987/88:A25 yrkande 1 och 1987/88:A31yrkandena 2 och 3, 6. beträffande inplacering i stödområde avkommunerna , , , , och . attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A20 yrkande 9 i motsvarande del,1987/88:A21 yrkande 12, 1987/88:A23, 1987/88:A24 yrkande 2, 1987/88:A25yrkande 2 och 1987/88:A28 yrkande 3 i motsvarande del, 22 7. beträffandeinplacering i stödområde av kommun AU 1987/88:14 att avslår motion 1987/88:A20yrkande9imotsvarandedel, 8. beträffandeåterinförande av sysselsättningsstödet i .stödområde C att avslårmotionerna 1987/88:A24 yrkande 3 och 1987/ 88:A30 yrkande 4, 9. beträffandefolkhögskolekurser i anslutning till landsbygdskampanjen attriksdagen avslår motionerna 1987/88:A20 yrkande 19 och 1987/ 88:A26, 10. beträffande arbetslöshetsersättningvid start av företag att avslår motion 1987/88:A21 yrkande 3, 11. att med bifall tillpropositionen samt med avslag på motion 1981/88:A29 yrkande 10 till Arbetsmarknadspolitiskainsatser i Bergslagen på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret - 1987/88 anvisarett reservationsanslag av , 12. att med bifall tillpropositionen samt med avslag på ; , ; motionerna 1987/88:A20yrkande 4, 1987/88:A28 yrkande 1 och 1987/88:A30 yrkande 5 i motsvarande deltill Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m. påtilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag ' 13. beträffande användningen av medelpå anslaget C 2. Lokälise- . .:ringsbidrag m.m. , , att godkänner vadsom anförts i propositionen, 14. att med bifall tillpropositionen samt med avslag på ' motionerna 1987/88:A20 yrkande 3,1987/88:A28 yrkande 2 och 1987/88:A30 yrkande 5 i motsvarande del tillLokaliseringsbidrag m.m. till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 15. att med bifall tillpropositionen samt med avslag på motion 1987/88: A28 yrkande 3 i motsvarandedel till Lo/:ö//.$en>7gii'/-drag m.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 16. att med bifall tillpropositionen samt med avslag på motionerna 1987/88: A28 yrkandena 4 och 5 och1987/88: A30 yrkandena 2 och 3 till 5flrsW/rfö reg/onö/po////5Ä:a/nsarier;rfe/fl/-flw /age/i .i och norra inland påtilläggsbudget IItill statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 17. beträffandelänsanslaget till län ...- att avslår motion 1987/88:A24 yrkande 1, 18. beträffande regionalpolitiskt stöd tillturistinvesteringar i Berg- AU 1987/88:14 slagen att avslårmotion 1987/88:A461 yrkande 7. Närvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), BengtWittbom (m), (), (), Chadotte (), SonjaRembo (m), (), (vpk), () ochErik Holmkvist (m). Insatsernas inriktning och omfattning (mom .1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.ll börjarmed "delar" och på s. 12 slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är positivt att Bergslagen ochnorra inland föreslås få ökat regionalpolitiskt stöd. Detta ärnödvändigt med tanke på de problem dessa landsdelar konfronteras med. Utskottetanser dock att den strategi regeringen väljer lämnar en hel del övrigt attönska. Som påtalas i motion A30 (fp) karaktäriseras propositioneni sin helhet av en brist på analys och helhetsbegrepp. I stället föreslårregeringen en rad åtgärder som inte bildar något sammanhängande mönster ochvilkas långsiktiga effekter framstår som ytterst oklara. Allt som möjligenskulle kunna räknas som regionalpolitiska insatser under de senare årenredovisas i propositionen. Däremot är nyheterna få och någon linje i insatsernaär svår att skönja. Utskottet ställer sig kritiskt till detta sätt att angripaproblemen. Regionalpolitiska insatser måste enligt utskottets meningbygga på prioritering av de åtgärder som på lång sikt kan komma att ha enpositiv inverkan på landsdelen i fråga. Genom regeringens oförmåga att göradessa prioriteringar försvinner helhetssynen och de långsiktigastrukturförändringarna blir oförutsägbara och slumpmässiga. De som i slutändendrabbas är givetvis invånarna på dessa orter som invaggas ien falsk trygghet. På detta sätt uteblir strukturella förändringar och efternågra år måste stödet ökas i stället för att avtrappas. Denna brist på strategi framstår som speciellt påtaglig iden del av propositionen som behandlar norra inland. Dessa delar av landet 24 brottassedan lång tid med en rad strukturella problem. I propositionen får AU1987/88:14 dock dessa problem en tnycket begränsad uppmärksamhet och intrycketär att norra inland pliktskyldigast får ett omnämnande i vad somegentligen är en proposition om Bergslagen. Utskottet noterar med förvåning att denna propositionlåtit vänta på sig under nästan . ansåg sig regeringenha utarbetat en rad förslag till åtgärder för att lösa akuta problem inom regionalpolitiken.Riksdagen bad regeringen klarlägga vari dessa förslag bestod. Inte förrän nuhar regeringen försökt göra detta, men mycket mer klarhet uppnås dock inte. Vårens riksdagsbeslut har dock stimulerat regeringen attsatsa större medel an tidigare avsetts pä infrastrukturella åtgärder och dethar visat sig ' fullt möjligt att redovisa medlens användningsområde innanriksdagen tar beslut. beslut har därför lett till enkraftfullare och mindre improviserad regiorlalpolitik än vad regeringen varvillig att föra innan regeringens bakslag i . Som framhålls i motion A30 står regionalpolitiken i daginför nya problem. handlade regionalpolitik i stor utsträckning om attmöta problem i samband med lantbrukets rationalisering ochtillverkningsindustrins expansion. står vi inför en situation som tillstora delar betingas av introduktionen av ny teknik inom kunskapsintensivaeller högteknologiska områden. Även tjänstesektorns ökade möjligheter är avintresse i detta sammanhang. Detta kan leda till en kraftig koncentration avmänniskor, verksamheter och resurser till ett mycket litet antalbefolkningstäta regioner. En utbyggnad av infrastrukturen i regionalpolitisktprioriterade regioner kommer därför att få ökad betydelse. Regionalpolitiken måste framöver handla mer om centralomfördelning genom kostnadspåverkan och i ökad utsträckning inriktas på attstödja nyskapande och kreativitet på lokal och regional nivå. En följd av dettablir att regionalpolitiken i högre grad än tidigare måste inrikta sig på mindreföretag. Vad utskottet anfört om insatsernas inriktning ochomfattning bör med tillstyrkan av motion A30 ges regeringen till känna. Övrigai sammanhanget behandlade motioner avstyrks i tillämpliga delar. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande insatsernas inriktning och omfattning attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A30 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1987/88:A17, 1987/88:A18, 1987/88:A19, 1987/ 88:A20 yrkandena 2, 7,12, 14 och 15, 1987/88:A27, 1987/88:A29 yrkande 1 och 1987/88: A31 yrkandena 1och 6 samt 1987/88: A477 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 2.Insatsernas inriktning och omfattning (mom. 1) AU 1987/88:14 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "delar " och på s. 12 slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Samhällsutvecklingen har under en följd av år inneburit enökad centralisering med ett minskat inflytande för den enskilde. Som påpekas imotion 1987/88:A29 (c) har politiken kraftigt stimuleratoch. prioriterat de mest expansiva regionerna till men för både de storatätorterna och landet i övrigt. Mot bakgrund av den hittillsvarandekoncentrationsutvecklingen i samhället måste, enligt utskottets uppfattning,en huvuduppgift för den ekonomiska politiken vara att främja en utveckling motbättre balans såväl mellan som inom skilda regioner. En bättre regional balansinnebär att landets samlade produktionsresurser kan utnyttjas på ett bättresätt. De grundläggande balansproblemen i samhällsekonomin kan inte lösas ominte produktionsförutsättningar i form av mänskligt kunnande,samhällsinvesteringar och råvarutillgångar över hela landet tas till vara. En politik för att skapa regional balans måste såledesvara en del av den ekonomiska politiken, om målet att främja ekonomiskutveckling och full sysselsättning i landets alladelar skall ha något reellt innehåll. Det krävs mycket kraftfullaåtgärder för att.bygga upp en infrastruktur i utsatta regioner, om varaktigamöjligheter till arbete, boende, utbildning, service m. m. över hela vårt landskall finnas. De generella åtgärderna för att utveckla infrastrukturenmåste dock kompletteras med stimulans för nyetablering och utveckling avbefintlig företagsamhet i utsatta regioner. Det är särskilt viktigt att skapagynnsamma villkor för nyföretagande och utveckling i de små företagen. Demindre och medelstora företagen har en avgörande betydelse för möjligheternaatt bredda näringsstrukturen i regionalt utsatta regioner. Regeringens konservativa och koncentrationsinriktade synpå regionalpolitikens utformning medförde att riktade enbetydande kritik mot de föreliggande förslagen. a. att ökalänsanslagen med 200 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Riksdagen begärde också en ny regionalpolitisk utredning. beslut omökade länsanslag mottogs mycket positivt av de regionalt utsatta länen. Deförstärkningar av medel för regionala utvecklingsinsatser som dessa län nu fåtthade inte kunnat ske om regeringens förslag fått majoritet. I det regionalpolitiska beslutet underströks vidareangelägenheten i att får ta ställning till viktiga infrastrukturellasatsningar. avslog därför regeringens begäran om bemyndigande att fåutnyttja dessa medel för infrastrukturella insatser utan riksdagensgodkännande. hemställde vidare att regeringen skulleåterkomma till med förslag om särskilda insatser av detta slag i deregionalpolitiskt prioriterade områdena. underströk att det behövsstrukturella satsningar i mångmiljardklassen. Proposition1987/88:64 om särskilda insatser i delar av Bergslagen och 26 norraSveriges inland skall ses mot denna bakgrund. Propositionen har AU1987/88:14 tvingatsfram genom beslut och insatserna är en nödvändig följd avregeringens koncentrationspolitik.Propositionen fullföljer dock enligt utskottetsmening intentioner endast till en del, eftersom den enbartberör delar av Bergslagen och en mindre del av norra inland. Där ärinsatserna av marginell ärt. Den förda koncentrationspolitiken har emellertidkraftigt försämrat förutsättningarna i län och kommuner inom alla Ett av motiven för att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med sina förslag till infrastrukturella insatser var att de insatsersom beslutats till mycket stor del riktats mot expansiva områden och tillstorföretag som och . Däremot har andra mer utsatta delar av landetbehandlats mycket styvmoderligt av regeringen. Regeringens vaktslående omstorföretagen på bekostnad av de mindre företagen präglar huvudförslaget i denföreliggande propositionen, då ett storföretag som ASEA/BBC föreslås få ettbetydande stöd. Som framhålls i motion A29 skall de föreslagna insatsernai den nu föreliggande propositionen därför ses som ett senkommet försök attlindra de sociala verkningarna för de människor som drabbats av den fördaekonomiska politiken och den pågående omstruktureringen av den statligaföretagsamheten inom gruv-och stålindustrin. "Bergslagspaketet" äringet "paket för Bergslagen" utan ett stöd till vissa orter ochkommuner i Bergslagen som dyrt fått betala följderna av den socialdemokratiskapolitiken. "Paketet" omfattar insatser i , ,, och . Huvuddelen av de 23Bergslagskommunerna får således över huvud taget ingen del av stödet. Dearbetstillfällen som försvinner ersätts inte heller med nya. Utvecklingen harnu gått så långt att det krävs mycket stora insatser för att lösa Bergslagensproblem. I motion A477 (c) understryks kraftigt betydelsen av insatser för attbryta den pågående koncentrationsutvecklingen i samhället. I motionen föreslåsett stort antal åtgärder för att bl.a. förbättra infrastrukturen, ge bättreförutsättningar för den befintliga företagsamheten och främja nyetablering avföretag i utsatta regioner som Bergslagen. Det föreslagna åtgärdsprogrammet ärväl genomarbetat och bör enligt utskottets uppfattning läggas till grund förett nytt regeringsförslag i vad gäller insatser i Bergslagen. Som framhålls imotion A31 (c)bör även kommunerna och ingå i ett sådant"Bergslagspaket." I propositionen föreslås insatser i norra inland.Åtgärderna är enligt utskottets mening klart otillräckliga om den negativatrenden skall kunna brytas. Utvecklingen i vissa kommuner i inlandhar gått så långt att det inte bara krävs att utflyttningen hejdas utan ävenatt det sker en inflyttning. Utskottet vill påpeka att det hopp om ordentligasatsningar som de boende i inland trott på inte alls haruppfyllts. Besvikelsen på regeringen är därför stor. Tydligen har den negativa befolkningsutvecklingen och densvåra struktur omvandlingen som drabbat inlandet inte på något sätt berört nuvarande regering. De stora satsningarna görs liksom tidigare i de mera befolkningstä ta områdena. läns inland får stå tillbaka i stödhänseende därför 27 att Umeåregionenharen god utveckling. Umeåregionens utveckling hjälper AU 1987/88:14 dockinte inland. Avstånden är för långa. Utskottet anser i enlighet med motion A27(c) attregeringen i ordinarie budget eller i ett nytt förslag till vårriksdagen börtillse att i första hand de förslag som upptagits i kommunernas inlandspaketkommer till utförande. Regeringens koncentrationsinriktade politik måste brytas.Utskottet konstaterar att ca 50 av de sämst ställda kommunerna inomstödområdet inte får del av de föreslagna satsningarna i den föreliggandepropositionen. Utskottet förutsätter att regeringen fullföljer riksdagensbeslut ocn återkommer med förslag i samma storleksordning förövriga regionalt utsatta delar av landet. Sådana satsningar är nödvändiga föratt lindra de sociala verkningarna av den "tredje vägens" ekonomiskapolitik - en politik som varit starkt koncentrationsdrivande. Enligt utskottets mening krävs i stället ettdecentralistiskt synsätt med ett nytänkande och mer generella insatser i syfteatt skapa ett nytt klimat och en större optimism och framtidstro hos människori regionalt utsatta regioner. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A29 i tillämpligadelar anfört om insatsernas inriktning och omfattning bör ges regeringen tillkänna. Därmed tillgodoses i huvudsak också motionerna A27, A31 och A477 iaktuella delar. Övriga i sammanhanget upptagna motioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande insatsernas inriktning ochomfattning att med bifall till motion 1987/88:A29 yrkande 1, medanledning av motionerna 1987/88: A27, 1987/88:A31 yrkandena 1 och 6 och1987/88:A477 samt med avslag på motionerna 1987/88:A17, 1987/88:A18,1987/88:A19,1987/88:A20yrkandena2, 7, 12, 14oeh 15 och 1987/88: A30 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Insatsernas inriktning och omfattning (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "delar" och på s. 12 slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Bergslagsregionen, som var den svenskaindustrins hjärta ocn bar upp en ekonomisk utveckling som gjorde svenskindustri mycket framgångsrik, har utarmats ochförlorat sin forna industriella kraft. Som framhålls i motion A20 (vpk)är detstorfinansen som vänt Bergslagen ryggen när strukturförändringar skett inombranscher som gruv- och stålindustrin.