bet · GB01JoU4 · 1987-12-31 00:00:00 — För att göra investeringarnameningsfulla krävs att anläggningen tillförs fasta forskningsresurser. Utskottet vill understryka vikten av den fiskeribiologiskaforskningen i sötvatten mot bakgrund av insjöfiskets stora värde både somlivsmedelsresurs, som sysselsättningskälla och som rekrealionskälla. När delgäller verksamheten i vill utskottet erinra om att fiskeriverketomorganiserades (prop. 1984/85:143, Jou 32). Fiskeriförsöksanslallen iKälarne är i vetenskapligt hänseende underordnad sölvattenslaboraloriet iDrottningholm som även har det vetenskapliga ansvaret för laxodlingen iÄlvkarleby. En laborator vid sölvattenslaboraloriet är placeradi . Två forskare har anställts med medel som ställts till förfogande avSJFR resp. intjänats av anstalten genom fiskförsäljning. Enligt vad utskotteterfarit anses därmed anstaltens behov av personal vara tillfredsställt förnärvarande. Planer föreligger även på vissa investeringar i anstaltensexperimenthall. Med hänvisning till del anförda finner utskottet att motionenssyfte i det väsentliga får anses tillgodosett. Något riksdagsulta-landepåkallas således icke. Vattenbruk joU 1987/88:4 I motion 1986/87:Jo250 av och () framhålls vattenbrukets betydelse iregionalpolitiska sammanhang. Enligt motionen bör tillstånd till vattenbruk iskärgården ges med etable-ringskontroll så alt de kan komma sysselsättningensamt skärgårdsbefolkningen till godo (yrkande 6), Vattenbruk tillhör numera de näringsgrenar som prioriterasinom regionalpolitiken. Enligt förordningen (1982:677) om regionalpolitisktstöd kan således, efter den ändring som gjordes (1985:648), sådant stödlämnas till personer som bedriver eller ämnar bedriva vattenbruk. Därvidtillämpas allmänna grunder för del regionalpolitiska stödet. Utskottet finneratt motionen i berörd del kan besvaras med det anförda. I motion 1986/87:Jo416 av och () erinras om att musselodlingarna i vid olika tillfällenbelagts med försäljningsförbud med anledning av inträffadeblåmusselförgiftningar. Med anledning härav yrkar motionärerna att statenställer upp med ett särskilt katastrofbidrag till de mindremusselodlingsföretagen (yrkande 2). Vidare bör ökade ekonomiska resurserställas till förfogande genom alt utvecklingsfonderna ges möjligheter attlämna särskilda vattenbrukslån till förmånliga villkor (yrkande 4). Utskottet har erfarit att utvecklingsfonden ochlandstinget i beviljat anstånd med räntor ochamorteringar ål musselodlare som råkat i svårigheter i samband medförsäljningsförbud på grund av musselför-giftning. Enligt utskottets meningfinns del icke skäl för staten att överväga något särskilt statligtkatastrofbistånd för näringen. När det gäller vattenbrukslån vill utskottethänvisa till att vid olika tillfällen avslagit motioner härom medmotiveringen att det inte behövs fler former för statligt stöd tillkonsumtionsodling än de nuvarande (se bl. a. prop. 1984/85:143, JoU 32). Mendet anförda avstyrks motion Jo416 såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 4). I motionerna 1986/87:Jo402 avBritta Bjelle (fp) och 1986/87:Jo403 av () yrkas en regleringav laxfisket innebärande förbud mot fiske med drivlinor under liden från den 15september . Enligt motionärerna förstör drivlinefisket underhösten onödigtvis laxfisket. Krokfisket bör regleras så att laxen hinner växaupp till lekmogen storlek och även få möjlighet att oaniastad kunna nå sittfödelsevatten, anser motionärerna. Utskottetfår anföra följande med anledning av motionerna. Havsfiske efter lax bedrivs med drivgarn eller meddrivlinor. Gällande system för drivfisket anknyter till dansk praxis: 17 mlånga drivlinor-mitt på varje lina en ä två krokar på en blyad tafs.I medeltal används 1800 krokar per båt och fiskedrag av den danska laxfiskeflottansedan 1970-talels början. Ungefär denna redskapsanslrängning har också sattssom övre gräns vid fiske i . (Ds Jo 1984:5) föreslog begränsningar i användandet av drivlinor ochandra redskap och begränsningar av antalet fiskande. Jord- JoU 1987/88:4bruksministern framhöll vid behandlingen att havsfiske efter lax behöverbegränsas och att begränsningen bör omfatta alla . Pågåendeöverläggningar med andra nationer om en reglering måste intensifieras och avsesåväl fisket i de nationella fiskezonerna som fisket på internationellt vatten.Riksdagen anslöt sig till uttalandet (prop. 1984/85:143, JoU 32). Problemet harsedan varje år diskuterats inom den internationella förÖstersjön utan att enighet nåtts. Medlemsländerna skall i stället frivilligtsöka minska uttaget av dessa fiskslag. För att skydda laxbeslånd tillsatt en arbetsgrupp, vilken utarbetat förslag omkonkreta åtgärder till skydd för den vilda laxstammen. Icke heller vid dennyligen hållna session med har parterna lyckats nåöverenskommelse om en reglering av laxfisket i . Utskottet vidhåller den mening som uttalades våren 1985att det för knappast är meningsfullt all företa inskränkningar ihavsfisket efter lax så länge överenskommelse icke nås med övriga strandstaterom begränsning av fisket. Motionerna avstyrks således. I motion 1986/87:Jo404 av och () yrkas på åtgärder för alt hindra olämpligt trålfiske i Vänern.Enligt motionärerna innebär det fiske som pågår hot mot de laxstammar i Vänernvilka är föremål för särskilda åtgärder inom projektet för Vänern.Utskottet har med anledning av motionen inhämtat att , som harförordningsmakt om irålfiskel, genom styrelsebeslul avvisat förslagi samma riktning. Utskottet anser sig icke ha anledning ifrågasätta ett beslutsom fattats av den ansvariga myndigheten. Motionen avstyrks således. I motion 1986/87:Jo405 av GötheKnutson begärs bestämmelser om begränsning av burfisket efter havskräfta,varvid icke yrkesverksamma fiskare skulle få sätta ut högst tre burar medanyrkesfiskare tillåts obegränsat antal. Utskottet erinrar om att våren1985 uttalade att fisket på allmänt vatten och frifiskevatten skall vara frittför var och en i samma utsträckning som tidigare, om tillgången på fisk så medger.Om begränsningar skall ske bör de i första hand vara av generell natur (prop.1984/85:143, JoU 32). Regeringen har mot den bakgrunden avslagit enframställning från att förbehålla yrkesfiskarenaburfisket efter havskräfla. Med det anförda avstyrks motionen. Enligt motion 1986/87:Jo407 av () yrkasall beslutar alt upphäva förbudet att sälja kräftor under vissa delarav året. Utskottet får med anledning av motionen anföra följande.Gällande förbud att fiska kräftor under viss del av året är betingat av biologiska skäl och avsett att skydda kräftstammen. Det nuvarande förbudet att sälja kräftor infördes (långt före djupfrysningsepoken) för att underlätta kontrol len av fiskeförbudet. Enligt uppgift finns inga biologiska skäl att ha kvar saluförbudet för frysta kräftor. Bestämmelserna tolkas för övrigt så, att saluförbudet icke omfattar djupfrysta kräftstjärtar vilka får säljas året runt. Kräftfiskeförbudetär inskrivet i fiskeriförordningen (1982:126), vilken JoU 1987/88:4 hörtill regeringens kompetensområde. Enligt utskottets mening saknas anledning förriksdagen att uttala sig i fråga om djupfrysta produkter. Enligt motion 1986/87:Jo250 (c) bör riksdagenupphäva lagen om fritt handredskapsfiske längs ostkusten (yrkande 5). Ettliknande yrkande framställs i motion 1986/87:Jo413 av i Ljungm.fl. (m). Enligt sistnämnda motion bör föreskrifter fastställas omfiskevårdsområden, för att inte fiskemöjlighelerna för fritidsfiskare skallförsämras. Utskotteterinrar om alt fritt handredskapsfiske längs m.fl. kuststräckoroch i de infördes genom lagändring (prop. 1984/85:107,JoU 26). I samband därmed avslogs motioner om avslag på regeringens förslag.Riksdagen bör stå fast vid det beslut som då fattades. Imotion 1986/87:Jo409 av m. fl. (s) yrkas en utredning avförutsättningarna för fritt fiske med metspö. Utskottet är icke berett attmedverka till en sådan utredning. Imotion 1986/87:Jo423 av m.fl. (s, m, fp, c) yrkas utvärdering avålljustring som fiskemetod. Utskottet erinrar om alt ljusterfiske som metod ärförbjudet . Under efter fiskelagenstillkomst (1950) gavs dispens för ålljustringen i . har vid olika tillfällen avslagit motioner omåterupplivande av dispensmöjligheterna (senast JoU 1985/86:19). Utskottetfinner icke skäl för att nu inta någon skiljaktig ståndpunkt.Motionen avstyrks. att avslårmotionerna 1985/86:Jo258 yrkande 7 och 1986/ 87:Jo278 yrkande 7, 2. beträffandelönsamhet i fisket m. m. a) att avslår motion1986/87:Jo414 yrkandena 1, 2 (delvis) och 4, b) alt avslår motion1986/87: Jo414 yrkandena 2 (delvis) och 5, 3. beträffandetorsken i att avslårmotionerna 1986/87: Jo412 yrkandena 1 och 2 samt 1986/87:Jo413 yrkandena 1, 2och 4, 4. beträffandeulbyteskvoter m. m. att avslårmotion 1986/87:Jo413 yrkandena 1 och 2, 5. beträffandemarknadsekonomisk utvecklingsgrupp att avslår motion 1986/87:Jo834 yrkande 5, 6. beträffande Östersjölaboratorium JoU 1987/88:4 att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1986/87:Jo305, 1986/87:Jo412 yrkande 3 och1986/87:Jo413 yrkande 3, 7. beträffandefiskeriförsöksanslallen i att avslår motion 1986/87:Jo408, 8. beträffandevattenbruket i regionalpolitiken attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo250 yrkande 6, 9. beträffandekatastrofbistånd tid musselodlingar m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo416 yrkandena 2 och 4, altriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo402 och 1986/87:Jo403, 11. beträffandetrålfisket i attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo404, 12. beträffande burfisket efterhavskräfta att avslår motion 1986/87:Jo405, 13. beträffande djupfrysta kräftor attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo407, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo250 yrkande 5 och 1986/ 87:Jo415, attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo409, attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo423. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), JanJennehag (vpk), (), (), (), BengtRosén (fp) och (). Reservationer joU 1987/88:4 Lönsamheten i fisket (mom. 2 a) () (), (), (), (), () ochBengt () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "I samband" och slutar "avstyrks således", och den delav utskottets yttrande som börjar på s. 5 med "Överläggningar har"och slutar på s. 6 med "det anförda" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den syn på fiskerinäringens betydelse förfolkförsörjningen, beredskapen och sysselsättningen vid kust och skärgård somanläggs i motionen. För att bibehålla och utveckla ett livskraftigt svensktfiske krävs att en acceptabel och stabil lönsamhet erhålls. Utskottet instämmermot den bakgrunden i de krav som ställs i motionen om översyn av gällandenormprissyslem och ett eftersträvande av förbättrad lönsamhet för sill- ochströmmingsfisket. Som motionärerna framhåller är det i detta sammanhangangeläget att övervakningen av fisket i den svenska fiskezonen bedrivs med storskärpa. När del gäller utrikeshandeln med fisk och fiskprodukter är delangeläget att ansträngningar görs för att handeln med fisk och fiskproduktermellan i första hand EG och skall ske på lika villkor. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motion Jo414 yrkandena 1, 2 (i berörd del) och4 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels alt utskottets hemställanunder 2 a) bort ha följande lydelse: 2. beträffande lönsamhet i fisket m. m. a)att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1986/87: Jo414 yrkandena 1,2 (delvis) och 4, Djupfrysta kräftor (mom. 13) och (båda fp) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Kräftfiskeförbudet är" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärens uppfattning att gällandeförbud mot försäljning av djupfrysta kräftor innebär en fullständigt onödigbyråkrati. Regeringen bör upphäva detta förbud. Vad utskottet anfört medanledning av motionen bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande djupfrysta kräftor attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion f986/87:Jo407, 3.Handredskapsfisket (mom. 14) JoU 1987/88:4 (), (), JensEriksson (m), () och () anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 12 slutar med"Motionsförslagen avstyrks" bort ha följande lydelse: Som motionärerna framhåller innebär beslut attfrånta fiskerättsinnehavarna på ostkusten m. fl. kuststräckor och de storasjöarna deras exklusiva fiskerätt vad gäller handredskapsfisket etträtlsövergrepp. Stora störningar har påvisats hos sjöfågel och småvilt iskärgården. Yrkesfisket har också störts och fått vidkännas ekonomiskaförluster. Utskottet biträder mot den bakgrunden motionärernas yrkande altriksdagsbeslutet bör rivas upp och fiskerätten återlämnas till ägarna. Fiskevårdsområdenbör bildas för att inte fiskemöjligheterna för fritidsfiskare skall försämras.Regeringen bör lägga fram förslag härom. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionerna bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande handredskapsfisket attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1986/87:Jo250 yrkande 5 och 1986/87:Jo415, Gränsdragningen öster om (mom 2 b) , och (allam) anför: I motion 1986/87:Jo414 framhålls nödvändigheten av att ensnar lösning kommer till stånd beträffande det omstridda vattenområdet öster omGotland, den s. k. vita zonen. På grund av att området är klassat sominternationellt vatten pågår ett ohejdat rovfiske av såväl torsk som lax,vilket äventyrar bestånden, då torsken uppehåller sig där i storakoncentrationer för reproduktion och området är ett viktigt uppväxtområde förlax. Det har t. o. m. förekommit att fartyg gjort tankrengöringutan att kunna bestraffas på grund av att vattnet är internationellt. Vi anser därför att det måste till en lösning ochatt de som förflutit utan att resultat kunnat uppnås allvarligt harskadat fiskstammar som är av stor betydelse för svenskt fiske. Vi vill understryka, på grundval av gällande praxis närdel gäller gränsdragning mellan två sirandslaler, att vi anser att området ärsvenskt.