bet · GB01AU9 · 1987-12-31 00:00:00 — Idetta betänkande behandlas dels vad som anförs i proposition 1986/87:100, bil.2, beträffande åtgärder på jämställdhetsområdet inom statsförvaltningen, delsett tjugotal motioner om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetshvet frånden allmänna motionstiden . Utskottettar bl.a. upp behovet av ändringar i jämställdhetslagen och hänvisar i sambandhärmed till en av regeringen aviserad utvärdering av lagen,jämställdhetsarbetets organisation, kvinnans situation på arbetsmarknaden iriket och ute i länen samt jämställdhetsarbetet i statsförvaltningen.Beträffande den sistnämnda frågan har avgivit ettyttrande. Samtliga motioner avstyrks främst med hänvisning till pågåendeöverväganden i regeringens kansli och aktuellt projektarbete. Reservationer ochsärskilda yttranden har anmälts av m,fp,c och vpk. Proposition1986/87:100 bil. 2, punkt 5, varigenom bereds tillfälle ta del av vadsom anförs om jämställdhet i statsförvaltningen. 1986/87:A206av m.fl.(s) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom länsvisa särredovisningar av kvinnors villkor på arbetsmarknaden, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om särredovisningar inomarbetsmarknads- och utbildningsstatistiken av kvinnors villkor, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förändradeberäkningsnormer för förmåner inom arbetsmarknads- och socialförsäkringarna vidkorta deltidsarbeten, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskildautbildningsinsatser för unga kvinnor i skogslän, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppsökande verksamhet hosarbetslösa kvinnor i glesbygd. 1Riksdagen 1987/88. 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen AU1987/88:9 anförts om beredskapsarbeten inom icke-traditionella yrkesområden, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskilt stöd till kvinnliga företagare, 12.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utvärdering av kvoteringsregeln och om behovet av ett utbildningsprogramför kvinnor. 1986/87:A232 av Margö och (vpk) vari yrkas 2.att hos regeringen begär en komplettering av jämställdhetslagen meden särskild regel om skydd mot trakasserier för den som använder sig av lagen. 1986/87:A239av m.fl.(vpk) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omuppvärdering av traditionella kvinnoyrken och om den offentliga sektornsbetydelse för kvinnors möjlighet till arbete. 1986/87:A257av m.fl.(vpk) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av kvinnliga förebilder i arbete och utbildning, 3. attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av den nya tekniken i syfte att särskilt belysa dess konsekvenser för kvinnors liv och arbete. 1986/87:A495av och () vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om behovet av stöd till lokala kvinnoprojekt i . 1986/87:A707 av m.fl.(c) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om meritvärdering av barnavårdande tid i hemmet. Motiveringen återfinnsi motion 1986/87:So609. 1986/87:716av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tillutökning av rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar och förändring avmeritvärdering för vård av egna barn i enlighet med motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1986/87:So615. 1986/87:A729av m.fl.(vpk) vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill åtgärder för kraftigt ökad kvinnorepresentation i arbetsdomstolen. 1986/87:A801av och () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att brytaoffentliga monopol för att ge kvinnorna möjligheter till egenföretagande,entreprenadverksamhet och en vidgad arbetsmarknad, 2. att hos regeringenbegär översyn av deltidsarbetandes villkor. 1986/87:A802av och () vari yrkas att som sin'mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående läns- ochcentralredovisning, när det gäller kvinnors utbildning och förvärvsfrekvens iotraditionella yrken. 1986/87:A804 av ViolaClaesson (vpk) vari yrkas att hos regering- AU 1987/88:9 enbegär åtgärder för att avskaffa det synsätt som hos myndigheter och på statligaföretag präglar bl.a. manliga chefers förhållningssätt till kvinnan isamhället. 1986/87:A806av m.fl.(s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen angetts om en delvis ändrad inriktning avstyrmedlen för en mindre könssegregerad utbildning och arbetsmarknad. 1986/87:A807av och (vpk) vari yrkas 1. att beslutar uttalasig för att privata näringslivet och dess organisationer, statliga ochkooperativa företag, fackföreningar, politiska partier etc. bör genomföra enjämn könsfördelning på alla beslutsnivåer, 2. att beslutar attlagstifta om nominering av en man och en kvinna till alla uppdrag i statligastyrelser, expertuppdrag, kommittéer etc., 3. att hos regeringenhemställer om att en särskild minister för kvinnopolitiska frågor tillsätts. 1986/87:A809 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeparlamentarikernas direkta inflytande på jämställdhetsarbetet. 1986/87:A810 av m.fl.(s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett tillägg tilljämställdhetslagen för att skydda enskilda emot trakasserier på arbetsplatser. 1986/87:A812 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attjämställdhetslagen bör kompletteras med en särskild regel om skydd mottrakasserier för den som använder sig av lagen. 1986/87:A813av m.fl.(fp) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ungdomslagen som jämställdhetsinstrument, 4. at't hos regeringenbegär förslag om ett treårsprogram för projektverksamhet i syfte att stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden, 5. att hos regeringenbegär att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag tillskärpningar av jämställdhetslagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidsbestämda mål för enjämnare fördelning av kvinnor och män på statliga chefstjänster, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgade insatser för enbättre kvinnorepresentation i statliga kommittéer och andra organ, 9. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisning avkonsekvenserna för jämställdheten av ekonomisk-politiska åtgärder. 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen AU1987/88:9 anförts om en kartläggning av de kvinnliga företagarnas verksamhet och 11. att hos regeringenbegär att en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté tillsätts ienlighet med vad som anförts i motionen, 12. att hos regeringenbegär att arbetsgivarverket får i uppdrag att ta erforderliga initiativ i syfteatt stödja och uppmuntra jämställdhet bland män i enlighet med vad som anförtsi motionen. 1986/87:A814av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna nödvändigheten av att samla det centralaansvaret för det statliga jämställdhetsarbetet i . 1986/87:A817av m.fl.(m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående förutsättningarnaför jämställdhetsarbetet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendejämställdhetsarbetet inom skolan. 1986/87:A819av m.fl.(c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samhällsplaneringensbetydelse för jämställdhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om trakasserier inomarbetslivet, 3. attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring i jämställdhetsla gen avseende en kompletterande regel för skydd mot trakasserier i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att hos regeringenbegär förslag om ett återinförande av jämställdhetskommittén i enlighet med vadsom anförs i motionen, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvinnors betydelse förutveckling av landsbygden, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppdrag åt JämO attgenomföra en statistisk utredning av fördelningen av kvinnor och män i ansvarigställning inom industrin, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om familjepolitikensbetydelse för jämställdheten. 1986/87:K112av m.fl. (vpk) vari yrkas 8.att beslutar att som sin mening ge, regeringen till känna vad som imotionen anförs om kvinnorepresentation i verksstyrelser. Utskottetbehandlade frågor som rörde jämställdhet mellan män och kvinnor delsi samband med medelsanvisning till statlig och annan verksamhet på detta område(AU 1986/87:14), dels i samband med forskning (AU 1986/87:16). I dettasammanhang behandlas kvarvarande yrkanden i jämställdhetsfrågor i detill utskottet hänvisade motionerna från den AU 1987/88:9 allmännamotionstiden samt regeringens budgetproposition vad gäller en anmälan avjämställdhetsåtgärder inom statsförvaltningen. Förutsättningarnaför jämställdhetsarbetet behandlas i motion 1986/87:A817 av . (m). I motionen anförs att traditionellt tänkande och fördomar finns hosbåde män och kvinnor. Skall jämställdhet uppnås måste grundläggande attityderförändras, vilket kräver ett långsiktigt arbete. Motionärerna anser attkvinnornas traditionella arbete i hemmet har kommit att nedvärderas, vilket harmotverkat jämställdhetssträvandena. Arbetet i såväl hem som samhälle måsterespekteras och värderas, som flickor bör stimuleras att satsa mer påutbildning och yrke samt ta ett större ekonomiskt ansvar. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller behovet av attförändra attityderna på jämställdhetsområdet. Trots de insatser som hittillsgjorts återstår ett tålmodigt arbete, innan målet om jämställdhet mellankvinnor och män i det svenska samhällslivet har uppnåtts. antog påvåren 1985 ett åtgärdsprogram för en förbättrad jämställdhet (AU 1984/85:18,rskr. Inom ramen för detta program har bedrivits en omfattandeprojektverksamhet. För innevarande budgetår inriktas arbetet främst på enuppföljning av tidigare projekt som handlat om kvinnliga "brytare"inom utbildning och arbetsliv, kvinnliga företagare resp. en förändrad mansroll.Nya projekt riktas mot unga kvinnor, kvinnor i den offentliga sektorn resp.kvinnorepresentationsfrågor. Vidare kan nämnas att särskilda idégrupper ommansrollsfrågor resp. kvinnofrågor knutits tilljämställdhetsrådet. Arbetet i dessa båda grupper syftar till att stimulera tilldebatt och nya idéer i dessa frågor. Utskottetvill härutöver peka på betydelsen för jämställdhetsarbetet av att kvinnornasvillkor på arbetsmarknaden förbättras samt att jämställdhetsaspekterna beaktasnär beslut fattas på olika pohtikområden såsom ekonomi, utbildning, barnomsorgosv. Med hänvisning till det anförda bör motion A817 i denna del inte föranledanågot initiativ från sida. Isamma motion - 1986/87:A817(m) - framhålls vidare betydelsen av jämställdhetsarbetei skolan. Enligt motionärerna krävs det särskilda ansträngningar inom skolansområde för att stimulera till förändring. Bland annat kan praktiskarbetslivsorientering, prao, få betydelse när det gäller att vidga flickornasreferensramar och ge dem chansen att pröva på något som de annars knappastskulle ha givit sig in på. Vidare är det - mot bakgrunden av att forskningen visat att pojkar generellt fårstörre uppmärksamhet i skolan än flickor - betydelsefullt att lärarna blirmedvetna om sina egna värderingar och att de uppmuntrar flickorna till störreaktivitet. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att skolan har en viktig roll att spela när detgäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Det kan konstateras att elevernasval av utbildning och yrkesinriktning är mycket könsbundet, särskilt på de meryrkesinriktade linjerna. Jämställdhetsarbetet inom skolvärlden har emellertidintensifierats med syfte att motverka traditionelltkönsrollstänkande bland elever, föräldrar och skolpersonal. ' AU 1987/88:9 Utöverarbetsmarknadsdepartementets projektstödjande verksamhet, med på teknisk utbildning för flickor, pågår forskning finansierad avskolöverstyrelsen samt projektverksamhet inom ramen för länsskolnämn- der,kommuner och skolor. Bl.a. pågår ett länsförsök som syftar till att bygga uppnätverk bland lärare, som vill pröva på nya metoder att aktivera flickor och somvill driva utvecklingsarbete i sin kommun. Slutligen bör beträffande den praktiskaarbetslivsorienteringen på högstadiet nämnas att denna enligt läroplanen skallarrangeras så att flickor får inblick i mansdominerade arbetsmiljöer och viceversa. Även på detta område pågår försöksverksamhet för att uppmuntra elevernaatt välja otraditionella yrken. Med hänvisning till det arbete som sålunda utförs påjämställdhetsområdet i skolan bör motion 1986/87:A817 i här aktuell del inteföranleda någon åtgärd. I motion 1986/87:A813 yrkas att utredningarmed förslag på det ekonomisk-politiska området bör åläggas att göra enredovisning av konsekvenserna för jämställdheten. Skälet är att kvinnor och mändels har sitt arbete förlagt till olika sektorer av ekonomin, dels har mycketolika ekonomisk situation. Detta innebär att åtgärder som ytligt sett ärneutrala mellan könen får olika konsekvenser för män och kvinnor. T.ex. kansubventioner till viss industribransch gynna ett kön i högre grad än det andra. Utskottet har i denna fråga samma grundläggandeuppfattning som motionärerna. Det är sålunda angeläget att man också väger injämställdhetsaspekten i utredningar och i samband med de politiska besluten.Detta gäller inte minst inom den ekonomiska politiken, eftersom den i hög gradbestämmer förutsättningarna för ett jämställt samhälle. Det bör därför vara enviktig uppgift för det för jämställdhetsarbetet ansvariga statsrådet och henneskansli att se till att dessa aspekter vägs in i den.politiska beslutsprocessen. I detta sammanhang bör slutligen nämnas att utredningen ommaktfördelning och demokrati i (dir. 1985:36) i sitt arbete bl.a. tarupp kvinnornas deltagande i välfärdsstaten ur olika aspekter. Med hänvisning till det anförda bör motion A813 i aktuelldel inte påkalla någon åtgärd från sida. I partimotion 1986/87: A813 (fp) begärs vidare attregeringen ger uppdrag till arbetsgivarverket om åtgärder som syftar till ökadjämställdhet bland män. I motionen anförs att småbarnspappor har längstarbetstid av alla män, att tre fjärdedelar av alla gifta fäder fortfarandeavstår från att utnyttja föräldraledigheten och att övriga bara tar ut en korttid. De offentliga arbetsgivarna har ett ansvar att föregå med gott exempel,bl.a. genom aktiv uppmuntran till pappaledighet. Detta borde t.ex. tas upp iden statliga chefsutbildningen. Enligt motionen skulle en attitydundersökningbland chefer i statsförvaltningen liksom en kartläggning av de hinder som mötermän som vill ta pappaledighet kunna genomföras genom arbetsgivarverketsförsorg. Utskottet vill med anledning av motionen först pekäpå attriksförsäkringsverkets statistik över fädernas uttag av dagar medföräldrapenning visar en tydligtrend inom samtliga tre delar av försäkringen, nämligen en förhållan- AU1987/88:9 devis snabb ökning av andelen uttagna dagar mellan och år1979 och därefter en sakta men säker minskning. Utvecklingen framgår av tabell1. Fäders uttag av dagar med föräldrapenning iprocent av det totala antalet uttagna dagar I: Föräldrapenning i samband medbarns födelse (utnyttjas i huvudsak ). II: Särskild föräldrapenning (utnyttjasi huvudsak när barnet är , tillfälligt utnyttjande upp till8 år). III: Föräldrapenning för tillfälligvård av barn (utnyttjas i huvudsak när barn är sjuka, när derasordinarie vårdnadshavare är sjuk eller när ett nytt barn föds). Källa: , Rapport 1985:8. Hämtad urJÄMFO, Föräldraskap -Delad föräldraledighet - Jämställdhet, Rapport nr 9. Härutöver kan nämnas att offentliganställda fäder enligtutförda undersökningar i betydligt större utsträckning än privatanställda elleregna företagare delar på föräldraledigheten med mödrarna. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att denovan redovisade utvecklingen kan vändas. Härför krävs kraftfulla ochmålmedvetna insatser. Som framhålls i motionen är det betydelsefullt att deoffentliga arbetsgivarna föregår med gott exempel. Utskottet utgår mot den angivna bakgrunden från att dessafrågor ägnas en betydande uppmärksamhet i det fortsatta arbetet medjämställdhetsfrågorna i regeringens kansli. Det gäller såväl den opinionsbildande,utåtriktade verksamheten som den interna utbildningsverksamheten, bl.a.chefsutbildningen. Med hänvisning till det anförda bör motion A813 i dennadel inte föranleda något initiativ från sida. Utskottet övergår härefter till att behandla frågan omsamhällsplaneringens betydelse för jämställdhet m.m.. Denna fråga tas upp ikommittémotion 1986/87:A819(c). Detframhålls bl.a. att boendeplaneringen måste utgå ifrån AU 1987/88:9 att både kvinnor och mänskall ha möjlighet att förvärvsarbeta. och kollektivtrafik måstevara utformade så att de skapar förutsättningar för jämställdhet genom välfungerande lokalsamhällen. Vidare är en kraftfull regionalpolitik ett medelför jämställdhet genom att människor i alla delar av landet gessysselsättningsmöjligheter, kommunikationer och service. samma motion anförs ävenatt familjepolitiken måste som ett av sina mål ha att underlätta för bådaföräldrarna att förena förvärvsarbete med barn och Det innebäratt utbyggnaden av samhällets barnomsorg måste fortsätta och att arbetetmed vård av små barn måste värderas lika oavsett var Utskottetdelar uppfattningen att samhällsplaneringen har stor betydelse ur jämställdhetssynpunkt.Grundläggande är bl.a. kvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkor.Detta mål förutsätter bl.a. ett gemensamt ansvar för arbetet med hem och barnliksom tillgång till en väl utbyggd barnomsorg. Med tanke på att kvinnorna bär huvudansvaret för hem och barn syftar jämställdhetspolitiken också tillatt förändra den traditionella mansrollen. Inomdet regionalpolitiska arbetet uppmärksammas kvinnornas situation bl.a. genomolika länsstyrelseprojekt och genom utvecklingsfondernas ökande satsning på detkvinnliga företagandet. För att skapa ett bättre underlag för regionalpohtikenskall länsstyrelserna enligt ändring (1987:323) i förordningen om regionaltutvecklingsarbete redovisa kvinnornas villkor på arbetsmarknad och i utbildningi sin årliga länsrapport. Vidare kan nämnas att den just tillsattaregionalpolitiska utredningen enligt sina direktiv särskilt bör beakta målet omjämställdhet mellan kvinnor och män (dir. 1987:48). Medhänvisning till det anförda bör enligt utskottets mening motion A819 i aktuelladelar inte föranleda någon åtgärd. Encentral roll i jämställdhetsarbetet intar lagen (1979:1118, senaste ändring1985:216) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Lagen syftartill att främja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete, arbetsvillkoroch utvecklingsmöjligheter i arbetet. Lageninnehåller regler om förbud mot könsdiskriminering i form av missgynnande pågrund av kön vid anställning, befordran och utbildning. I lagen föreskrivsvidare att en arbetsgivare skall vidta aktiva åtgärder för att främjajämställdhet i arbetslivet. Bestämmelserna vad gäller det aktivajämställdhetsarbetet kan ersättas av kollektivavtal i samma frågor. Sådanajämställdhetsavtal finns numera för nästan hela arbetsmarknaden. Brottmot lagen kan leda till skadestånd och andra påföljder. (JämO) och jämställdhetsnämnden, vilka båda tillsätts av regeringen, har atttillse att lagen efterlevs. Vid rättegång i diskrimineringstvister tillämpaslagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. JämOföreslog i en skrivelse till vissakompletteringar av lagen, bl.a. angående skydd mot trakasserier för den som göranmälan om könsdiskriminering. Bakgrunden till förslaget var att JämOobserverat att det förekomfner att den som anser sig könsdiskrimi- nerad och vänder sig tillJämO eller den fackliga organisationen för att få AU 1987/88:9 hjälp blirutsatt för trakasserier från chefen, arbetsledaren eller arbetskamraterna. Medanledning av JämO:s skrivelse utarbetades en promemoria (Ds A 1984:9) inomarbetsmarknadsdepartementet, i vilken dels föreslås vissa ändringar i jämställdhetslagen,dels framhålls att erfarenheterna av trakasserier mot arbetstagare bordestuderas närmare, innan man kunde ta ställning till behovet av en ändring ilagen. JämOhar i flera sammanhang framhållit att 4 § jämställdhetslagen i vissa fall kananvändas mot en diskriminerande arbetsgivare men inte utan vidare motarbetsledare eller arbetskamrater som trakasserar en arbetstagare på grund avanmälan. JämOhar därefter undersökt förekomsten av trakasserier genom att genomföra en enkätmed 465 personer som gjort anmälan till JämO om könsdiskriminering. Andelensvarande uppgick till . Undersökningsresultaten, JämO:s slutsatser ochförslag har i rapporten på grund av anmälan om könsdiskrimineringtillställts . Rapporten remissbehandlas förnärvarande. Undersökningsresultatenvisar bl.a. att mer än en tredjedel av dem som svarat på JämO:s enkät utsattsför trakasserier på grund av att de anmält könsdiskriminering. I rapportenframhåller JämO att arbetsgivaren och de fackliga företrädarna bör arbetaförebyggande med dessa problem. Så sker emellertid sällan. JämO anser vidareatt rättssäkerheten är i fara, om den som anser sig könsdiskriminerad intevågar anmäla detta med tanke på risken att bli utsatt för trakasserier. JämOföreslårdärför att jämställdhetslagen kompletteras med en särskild regel omskydd mot trakasserier för den som använder sig av lagen. Jämställdhetslagenhar även på andra punkter varit föremål för särskilda överväganden inomregeringskansliet. Det gäller t.ex. frågan om rätten till anställning då enperson på grund av sitt kön missgynnats vid tjänstetillsättning. Även dennafråga diskuteras i ovannämnda departementspromemoria utan att det läggs framnågra förslag till ändringar i lagen. Ipartimotion 1986/87: A813 föreslår en utredning med syfte attskärpa jämställdhetslagen. En av de frågor som bör utredas gäller detförhållandet att en person som missgynnats på grund av kön vid tjänstetillsättninghar rätt till ideellt skadestånd, men ej till tjänsten. En annan fråga som börutredas är JämO:s möjligheter att bevaka kravet på aktiva jämställdhetsåtgärderpå de delar av arbetsmarknaden där jämställdhetsavtal gäller. Lagen bör ändrasså att denna begränsning försvinner. I anslutning till en sådan lagändring börJämO få utökade resurser. Vidare bör införas ett förbud mot trakasserier motpersoner som använt sig av sina rättigheter enligt jämställdhetslagen. Densistnämnda frågan behandlas nedan tillsammans med motioner angående kompletteringav jämställdhetslagen med skydd mot trakasserier för den som använder sig avlagen. Utskottetvill inledningsvis erinra om att arbetsmarknads- och jämställdhetsministernnyligen som svar på en fråga i (1987/88:169) anfört att en mer allmänutvärdering av jämställdhetslagen bör komma till stånd. Formerna för en sådanutvärdering övervägs inom arbets- AU 1987/88:9marknadsdepartementet. Utskottethälsar med tillfredsställelse att regeringen nu kommer att göra en utvärderingav jämställdhetslagen. Mot bakgrunden av de problem som från olika håll, bl.a.från JämO:s sida, har kunnat konstateras vad gäller tillämpningsområdet ochtolkningen av jämställdhetslagen, anser utskottet att en allmän utvärdering börkunna ge det underlag som krävs för en eventuell omarbetning av lagen. Meddet aviserade översynsarbetet kan motionens syfte i det väsentliga anses varatillgodosett, varför motionen i denna del inte påkallar någon åtgärd. Ifyra motioner föreslås en komplettering av jämställdhetslagen med skydd mottrakasserier för den som använder sig av lagen.