bet · GB01SoU8 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa bestämmelser på hälso- och sjukvårdsområdet SoU 1987/88: I betänkandet behandlas tre motioner om olika bestämmelserpå hälso- och sjukvårdsområdet. En motion (s) tar upp reglerna om förstöring avpatientjournaler. En motion (fp) gäller samhällsskyddet vid permission ochförsöksutskrivning av psykiskt störda lagöverträdare. Den sista motionen (m),som har remissbehandlats, gäller reglerna om rätt att utprova och ordinerasynhjälpmedel. Samtliga mofioner avstyrks. I motion 1986/87:So419 av () hemställs allriksdagen hos regeringen begär lagförslag som innebär klariäggande av begreppet"allmän synpunkt" i patientjournallagens 13 § samt precisering avsocialstyrelsens kompetens i frågor av den art som redovisas i motionen. I motion 1986/87:So443 av () hemställsatt begär alt regeringen låter utarbeta ett lagförslag omsamhällsskydd mot psykiskt sjuka våldsverkare. I motion 1986/87:So487 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att rättenatt utprova och ordinera synhjälpmedel bör begränsas lill legitimerade optikerresp. 1 motion 1986/87:So419 av () hemställs allriksdagen hos regeringen begär lagförslag som innebär klariäggande av begreppet"allmän synpunkt" i patientjournallagens 13 § samt precisering avsocialstyrelsens kompelens i frågor av den art som redovisas i motionen.Motionären redovisar att enligt bestämmelsen har möjlighet allbesluta att myndigheternas allmänna handlingar och beslutsunderlag skallförstöras. Enligl lagen skall en journal inte förstöras om del ur allmänsynpunkt uppenbarligen finns skäl att bevara journalen, anför motionären menframhåller att vad som menas med allmän synpunkt inte är definierat. I 1987/88. kan ocksåifrågasälta;om skall ha rätten att ensam besluta om SoU1987/88:8 andra myndigheters beslutsunderlag, anförs det. Resultatet kan, sägsdel i motionen, bli helt förödande för den enskilde om t. ex. någon förmån intelängre kan utbetalas då behov ej kan anses styrkt. Gällande bestämrnelser m. m. Enligt 13 § patientjournallagen (1985:562) fårsocialstyrelsen på ansökan av patienten eller någon annan som omnämns i en patientjournalförordna att journalen helt eller delvis skall förstöras. Förutsättning fördetta är dels att godtagbara skäl anförs för ansökan, dels att journalen ellerden del därav som skall förstöras uppenbarligen inte behövs för patientens vårdoch alt det från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl alt bevarajournalen. I 7 § samma lag har det tagits in en bestämmelse om attanteckning skall göras om, när och till vem en journalhandling lämnas ut ioriginal eller kopia. De tidigare reglerna om förstöring av journal fanns i 11 §första stycket lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.,fl. (tillsynslagen) och var mera begränsade. Patienijournallagens bestämmelser tillåter, i motsats tillfidigare, dels att även annan än patienten kan begära förstöring, dels att intebara journaler som förvaras inom hälso- och sjukvården omfattas ulan ävenjournalkopior Och avskrifter som finns på annat håll. I motiven till patientjournallagen (prop. 1984/85:189 s.28 f.) hänvisades till alt , i sill av godkändabelänkande KU 1980/81:10, begärt en undersökning om den enskildes möjlighet ättfå sin journal förstörd även när denna eller kopior därav förvaras på någotannat ställe än inom hälso- och sjukvården. Utskottet hade uppmärksammats påall det inte sällan förekommer att kopior eller utdrag ur journalen tillställsandra myndigheter, t. ex. försäkringskassa och domstolar, och all förstöringendå borde omfatta även dessa exemplar. Föredragande statsrådet hänvisade i propositionen lill attjournaler förstörts efter beslut av i endast begränsadomfattning mot bakgrund av del stora antal journaler som upprättas.Statsrådet anförde alt utvidgningen till alt avse journaler utanför hälso- ochsjukvården innebär att fler intressenter kunde behöva höras under ärendenashandläggning. Det framhölls att det är av vikt all bl. a. domstolarnassärskilda behov av att bevara visst bevismaterial kan beaktas (s. 29 f,). I propositionen hänvisades vidare (s. 49 f.) lill följandeuttalande i förslaget till lillsynslag (prop. 1978/79:220). Som anförts i den allmänna motiveringen kan inte enbartpatientens inställning läggas till grund för ett beslut om förstöring. Även ompatientens önskan har stor betydelse måste samhällets intresse av alt kunnameddela så god och säker värd som möjligt ål medborgarna också las med ibilden. Med hänsyn till den kritik som har framförts under remissbehandlingenav kommitténs förslag har förutsättningarna för förstöring skärpts. Detta har ibestämmelsen uttryckts så att journalen får förstöras under förutsättning delsatt godtagbara skäl anförts för begäran, dels att det uppenbarligen inteföreligger motstående intressen som alt journalen behövs för patientens vård eller behandling eller alldet är påkallat av allmänna intressen att den SoU 1987/88: Kravet pågodtagbara skäl för ansökan innebär alt en patient inte har rätt att utan vidarefå sin journal eller del av den förstörd. anteckningarna är sådanaatt det rimligen kan medföra en psykisk belastning eller liknande förpatienten om de bevaras. Genom inskränkningen att det uppenbarligen inte ärpåkallat att bevara journalen av allmänna skäl ges möjlighet att beakta olikasamhällsintressen som avser journalmaterialet - t. ex. insynen,forskningen, ekonomin i vården. Det får överiämnas åt den beslutande myndigheten -- att ange i vilken utsträckning samhället har behov av altjournalmaterialet bevaras. Förordnandetom förstöring skall kunna avse hela journalen eller en del därav. Detsistnämnda innebär att t. ex. bara ett ord, en mening eller kanske patientenspersondata tas bort ur journalen. Förordnandet bör även avse kopior av originalhandlingen. Socialutskottethade inte någon erinran i fråga om den aktuella bestämmelsen när förslagetfill patientjournallag behandlades i (SoU 1984/85:33). Permission och försöksutskrivning av psykiskt stördalagöverträdare Imotion 1986187:So443 av () hemställs att begär attregeringen låter utarbeta ett lagförslag om samhällsskydd mol psykiskt sjukavåldsverkare. I mofionen anförs att det är en svår avvägning somutskrivningsnämnden måste göra når ställning tas lill permission ochförsöksutskrivning. För att ytterligare försöka förebygga att allvarligavåldsbrott sker och att oskyldiga människor skadas av psykiskt sjuka personersom har permission eller försöksutskrivits, föreslår motionären en återgångfill regeln att chefsåklagares tillstånd inhämtas av utskrivnings-nämnden innanfriförmåner ges. Det anförs all delta ingick i den föregående lagstiftningen,och att man nu borde undersöka om den tillämpningen kan medföra ökad säkerhetoch samhällsskydd. Motionären föreslår att 14 § lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) kompletteras med ett femte stycke medlydelsen; "Friförmåner som sagts får vad gäller personer som gjortsig skyldiga till mot annans personliga säkerhet riktad handling beviljas förstefter samråd med vederbörande chefsåklagare." Gällande bestämmelser m. m. Närdomstol bestämt alt någon som begått brott skall överiämnas lill slutenpsykiatrisk vård, intas han jämlikt 12 § lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) på sjukhus för vård enligtbestämmelserna i lagen. Domstolen kan i sin dom inte lämna några föreskrifterrörande vårdtid eller vårdens utformning. Domstolen kan heller inte föreskrivaatt vården skall bedrivas vid exempelvis fast paviljong, utan 1*1987/88. detankommer på att bestämma på vilket sjukhus vården skall SoU 1987/88:8 inledas. Den som intagits för vård enligt LSPV skall enligl lagens16 §, oavsett om intagningen grundats på vårdintyg eller på domstolsförordnande, ofördröjligen utskrivas om förutsättningarna för vård enligt LSPVinte längre föreligger. Om särskilda skäl föreligger och det inte medför fara förannans personliga säkerhet eller patientens eget liv, får denne enligt 19 §utskrivas på försök. Vidare får patient, om del inte medför fara för annanspersonliga säkerhet eller eget liv, enligl 14 § beviljas tillstånd all vistaspå egen hand utom sjukhusområdet eller tillfälligtunder visst antal dygn. Permissioner och försöksutskrivningar kan förenas medvillkor av olika slag. Vid försöksutskrivning kan patienten även ställas undertillsyn av en lämplig person. Förutsättningen för alt kunna bevilja lättnader i vården iform av utskrivning på försök eller permission är alltså alt del föreliggersärskilda skäl för sådan lättnad i vården och all del kan ske utan fara förannans personliga säkerhet eller eget liv. beslutar ompermission och försöksutskrivning för de aktuella patienlkategorierna. Rättenalt besluta om permission kan delegeras lill överläkaren. hade slalsåklagaren rätt att hänskjuta en frågaom utskrivning till dåvarande sinnessjuknämnden i de fall ulskrivningsnämndenbeslutat om utskrivning av patienter av aktuellt slag. Åklagarens rätt atthänskjuta ärende till den centrala nämndens prövning togs bort i nuvarandelagstiftning. Det motiverades bl. a. med all någon motsvarighet inte fannsinom andra sociala och medicinska vårdområden och inte heller inom kriminalvården(prop. 1966:53 s. 206). Socialberedningen (S 1980:07) har isitt betänkande Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten (SOU 1984:64) redovisaten översyn av LSPV. Som underlag för sill arbete hade beredningen bl. a.betänkandet Psykiskt störda lagöverträdare (SOU 1977:23). Socialberedningen föreslog 1984 i sill ovannämndabetänkande att ifrågavarande patientgrupper skulle omfattas av en särskild lagom rättspsykialrisk vård. Enligl lagförslaget skulle utskrivningsnämndenavskaffas och övervakningsnämnden ha beslutanderätten i fråga om utskrivningaroch permissioner. Beredningen föreslog en ny påföljd i form av en kombinationav fängelse och rättspsykialrisk vård. I sådana påföljdsfall skulle åklagaren ivissa fall .höras före utskrivning enligl förslaget. I socialberedningensbelänkande (s. 320) behandlas frågan om yttrande från åklagare vid permissionerför patienter som har begått brott mot annans personliga säkerhet. Socialberedningens belänkande bereds inomregeringskansliet med inriktning på en proposition . Reglerna förpermission och försöksutskrivning behandlas i det pågåendelagstiftningsarbetet. I sammanhanget kan nämnas aU fängelsestraffkommittén (Ju1979:04) inte ser över de påföljder som innebär överlämnande till särskildvård. Kommittén har dock föreslagit att överlämnande till särskild vård upphöralt benämnas straffrättslig påföljd (SOU 1986:14 s. 117 f.). JO haruttalat sig beträffande brister i det nuvarande systemet för psykiatriskvård av personer som har begått svåra våldsbrott (JO;s ämbetsbe- SoU 1987/88:8rättelse 1984/85 s. 218 f.). JO pekar på bristande samarbete mellan denpsykiatriska sjukvården, kriminalvården och . 1 sitt yttrandeunderstryker JO vikten av att patienterna under permissioner och försöksutskrivningarverkligen får den tillsyn och det stöd som så ofta krävs i dessa fall (s. 220). Rätten att utprova och ordinera synhjälpmedel Motionen I motion 1986/87:So487 av ()hemställs alt som sin mening ger regeringen till känna att rättenatt utprova och ordinera synhjälpmedel bör begränsas till legitimerade optikerresp. I motionen anförs all av alla synundersökningar som lederfram fill ordination av synhjälpmedel utförs av självständigt verksammapersoner som vare sig är legitimerade optiker eller läkare. Motionärenkonstaterar att felordinerade glasögon kan ge problem och obehag. Allvarligastär dock om ögonsjukdomar missbedöms eller missas och om man i sådana fall intefår remiss till ögonläkare. Detta kan förvärra sjukdomen och förorsaka denenskilde stor skada, anförs det. Motionären tillägger all rätten att säljaglasögonbågar o.d. självfallet inte skall omfattas av begränsningen. Gällande bestämmelser m. m. 1 lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inomhälso- och sjukvården m. m. finns bestämmelser om legitimation förglasögonoptiker. Legitimerade optiker omfattas i sin yrkesutövning av lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen). har utfärdat föreskrifter för legitimeradeoptiker (SOSFS(M) 1981:11). Föreskrifterna behandlar bl.a. den legitimeradeoptikerns ansvar för undersökning och ulprovning av synhjälpmedel samlskyldighet att remittera till läkare vid misstanke om sjukligt ögontillstånd. Enligl lagen (1960:409) omförbud i vissa fall motverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, den s.k. kvacksalverilagen, stårdet var och en fritt att -med undantag för kontaktlinser - åt allmänheten provaut synhjälpmedel. Regeringen har beslutat att intevidta någon åtgärd med anledning av en framslällan likartad den nu aktuellamotionen från legitimerade optikers riksförbund. Utskottet har inhämtat yttranden från ,, () och , . anser att motioneninte bör föranleda någon åtgärd. Styrelsen stöder sig på två yttranden frånvetenskapliga råden i ögonsjukdo- mar,professor och docent . Yttrandena har SoU1987/88:8 avgetts med anledning av legitimerade optikers riksförbundsovan nämnda framställning hos regeringen. Av de sakkunnigas yttranden framgår,anför , bl. a. att icke legitimerade optikers verksamhet knappastkan betraktas som hälsofarlig i den meningen att den påkallar särskildreglering i kvacksalverilagen utöver vad som redan skett rörande ulprovning ochtillhandahållande av kontaktlinser. De sakkunniga har bl. a. anfört att gruppenicke legitimerade optiker är liten och att den dessutom kan antas minska. Detanförs att de optiker som saknar legifimation främst är verksamma i glesbygddär legitimerade optiker sällan etablerar sig. De sakkunniga anför alt det ivissa situationer kanske kan vara bättre att ha tillgång lill en ickelegifimerad optiker i glesbygd än ingen opfiker alls. Det uppges all felaktigaglasögon inte ger några bestående ögonbesvär ulan endast övergående trötthetoch huvudvärk. Allvarliga ögonsjukdomar som missas kan naturligtvis förekomma,men de flesta patienter söker säkert ögonläkare om besvären inte lindrasefter besök hos optiker vare sig det är en legitimerad eller en ickelegitimerad optiker som har gjort synundersökningen, anför en av desakkunniga. instämmer med motionärenatt rätten att utprova och ordinera synhjälpmedel bör begränsas tilllegitimerad optiker resp. läkare som generell regel. Verket anför att en personutan den utbildning och det ansvar som en legitimerad optiker har inte kanförväntas se tecken på ögonsjukdom eller vid behov remittera sina kunder tillläkare. Verket pekar på all det kan vara svårt för konsumenten all känna tillskillnaden mellan legitimerade och icke legitimerade optiker. anser att synprövning på bl. a.trafikskola i samband med körkort och ulprovning av s. k. läsglasögon, somsäljs per postorder, på varuhus och bensinstationer, inte behöver begränsastill legitimerad optiker. När det gäller läsglasögon har fastställtvilken information som bör ges vid marknadsföringen, upplyser verket. ()anför att det inte framgår av motionen att icke legitimerade optikersverksamhet skulle vara förknippad med sådana risker för den enskilde, att enytterligare reglering i kvacksalverilagen utöver vad som gäller förkontaktlinser skulle vara nödvändig. Mot bakgrund av delta, och dä de ickelegitimerade optikerna fyller en viktig funktion i glesbygden där underlagetinte är tillräckligt stort för en legitimerad optikers verksamhet, avstyrker NOmotionen. legitimerade optikersriksförbund (SOR) tillstyrker motionen. Förbundet pekar på alloptikerlegitimationen förutsätter en kvalificerad och lång utbildning.Förbundet framhåller alt det är väsentligt att undersökning och ordination görsav legitimerad opfiker som har utbildning och ansvar i fråga om att skilja utfall av misstänkt ögonsjukdom. Det framhålls också att del för allmänheten kanvara svårt alt skilja mellan legitimerad och icke legitimerad optiker. Detnämns också alt den senare kategorin i regel har sin verksamhet inom företagdär den huvudsakliga hanteringen gäller ur- och guldsmedsvaror. Utskottet SoU 1987/88:8 I motion 1986/87:So419av () begärslagförslag som innebär ett klarläggande av begreppet "allmänsynpunkt" i 13 § patientjournallagen saml en precisering avsocialstyrelsens kompetens i ärenden om förstöring av patientjournaler. Enligt 13 § patientjournallagen får påansökan av patienten eller någon annan som omnämns i en patientjournal förordnaatt journalen helt eller delvis skall förstöras. Förutsättning för detta ärdels att godtagbara skäl anförs för ansökan, dels att journalen eller den deldärav som skall förstöras uppenbarligen inte behövs för patientens vård och attdet från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl att bevara journalen. Pafientjournallagens bestämmelser tillåter, i motsats tilltidigare bestämmelser i tillsynslagen, dels att även annan än patienten kanbegära förstöring, dels all inte bara journaler som förvaras inom hälso- ochsjukvården omfattas ulan även journalkopior och avskrifter som finns på annathåll. I förarbetena till pafientjournallagen hänvisas tillmotivuttalanden i förslaget till lillsynslag. De senare uttalandena ger vissledning vid tolkningen av vad som avses med godtagbara skäl för ansökan resp.att det från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl att bevara journalen(se ovan s. 2 f.). Utskottet vill också erinra om att föredragande statsrådeti propositionen till patientjournallag anförde att utvidgningen till att avsejournaler utanför hälso- och sjukvården innebar all fler intressenter kundebehöva höras under ärendenas handläggning. Det framhölls också att bl. a.domstolarnas särskilda behov av att bevara visst bevismaterial skall beaktas. Utskottet finner inte grund för annat anlagande än attgällande bestämmelser om förstöring ger ett tillfredsställande skydd för bl.a. de intressen som avses i motionen. Utskottet avstyrker därför motion1986/87:So419 (s). Permission och försöksutskrivning av psykiskt stördalagöverträdare I motion 1986/87:So443 av () begärs enändring i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV).Motionären anser att permission och försöksutskrivning av patient som gjort sigskyldig till våldsbrott endast bör få beviljas efter samråd med åklagare. Åklagarens räll till inflytande vid utskrivning togs bortvid införandet av nuvarande lagstiftning på området. Reglerna om utskrivning och permission för psykiskt stördalagöverträdare berörs av socialberedningens förslag om tvångsvården inompsykiatrin, vilket bereds inom . Inriktningenär att en proposition i ämnet skall kunna föreläggas våren 1988.Utskottet vill mol denna bakgrund inte nu ta upp den i motionen berörda frågantill prövning och avstyrker med hänvisning härtill motion 1986/87:So443 (fp). Rättenatt utprova och ordinera synhjälpmedel SoU 1987/88:8 I motion 1986/87:So487 av () begärsatt rätten att utprova och ordinera synhjälpmedel begränsas till legitimeradeoptiker resp. läkare. Enligt lagen om förbud i vissa fall mol verksamhet påhälso- och sjukvårdens område, den s. k. kvacksalverilagen, står det var och enfritt att -med undantag för kontaktlinser - åt allmänheten prova utsynhjälpmedel. Utskottet har inhämtat yttranden från ,, 'och legitimerade optikersriksförbund. Remissutfallet är blandat. och Sverigeslegitimerade optikers riksförbund är positiva till motionen. Socialstyrelsenoch däremot avstyrker motionen. Socialstyrelsenstöder sig på yttranden från två sakkunniga i ögonsjukdomar. Utskottet konstaterar att gruppen icke legitimeradeoptiker är liten och i stor utsträckning verksam i glesbygd,där det inte alltidfinns tillgång till legifimerade yrkesutövare. Av yttrandeframgår vidare att felakfiga glasögon inte ger några bestående ögonbesvär utanendast övergående trötthet och huvudvärk. Enligt utskottets mening finns detdärför inte anledning fill något initiativ i frågan.Motion 1986/87:So487 (m) avstyrks således. 1. beträffandeförstöring av patientjournaler att avslår motion 1986/87;So419, 2. beträffandepsykiskt störda lagöverträdare att avslår motion 1986/87:So443, 3. beträffanderätten att utprova och ordinera synhjälpmedel att avslår motion1986/87:So487. Närvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), Per ArneAgiert (fp), (), (), (vpk), IngridAndersson (s), (), () och (). Innehållsförteckning SoU 1987/88:8 Sammanfattning............................................................. ....... 1 Motionsyrkanden.......................................................... ....... 1 Förstöringav patientjournaler....................................... ....... 1 Motionen ....................................................................... ....... 1 Gällandebestämmelser m.m.......................................... 2 Permissionoch försöksutskrivning av psykiskt störda lagöverträdare 3 Gällandebestämmelser m.m.......................................... 3 Rätten attutprova och ordinera synhjälpmedel............. 5 Motionen ....................................................................... ....... 5 Gällandebestämmelser m. m......................................... ....... 5 Remissyttranden............................................................ ....... 5 Utskottet....................................................................... ....... 7 Förstöringav patientjournaler....................................... ....... 7 Permissionoch försöksutskrivning av psykiskt störda lagöverträda re.............................................. ;................................... 7 Rätten attutprova och ordinera synhjälpmedel ............ ....... 8 Hemställan..................................................................... ....... 8