bet · GB01KU15 · 1987-12-31 00:00:00 — Särskilda bestämmelser om röstning medvalsedelsförsändelse återfinns i 11 kap. vallagen. Enligt 3 § får väljare, som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen, lämna valsedelgenom bud. Bud får den vara som är väljarens barn, barnbarn, fader eller modereller syskon eller hans vårdare som fyllt . I nämnda paragraf finns ocksådetaljföreskrifter om valsedelsförsändelser. Då valsedelsförsändelse mottasskall valförrätta-ren kontrollera att försändelsen är i föreskrivet skick - 11kap. Bud som ej är känt av röstmottagaren är skyldigt att legitimera sig -8 §. Tidigarebehandling KU 1987/88:15 Motionsyrkandenav samma innebörd har tidigare behandlats av , (KU1986/87:15). Då avslogs en likartad motion av samma huvudmotionär underhänvisning till tidigare bedömning, varvid utskottet framhöll vikten av attbudröstningsförfarandet och partiernas roll hålls klart isär och att det var avsärskild betydelse att de som medverkar i röstningsförfarandet påvårdinstitutioner följer gällande regler. Det kunde enligt utskottetförutsättas att de politiska partierna kommer att verka för att de aktiva i detlokala valarbetet blir orienterade om gällande föreskrifter. I en reservation(m, c, fp) yrkades bifall till motionens lagförslag. Somframgått har motioner om ändrade regler för budröstning genom vårdare behandlatsoch avslagits . Motionärerna anser att detvid budröstning genom vårdare skall anges i vilket vårdnadsförhållande vårdarenstår i förhållande till väljaren. I princip bör endast fast vårdare t.ex.vårdbiträde i godtas. De nuvarande reglerna innebär för storarisker för valfusk. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är högst angeläget attbudröstningsförfarandet handhas korrekt. Utskottet har också vid tidigaretillfällen understrukit vikten av att budröstningsförfarandet och partiernasroll hålls klart isär och att det är av särskild betydelse att de som medverkari röstningsförfarandet följer gällande regler. Det har förutsatts att depolitiska partierna verkar för att de aktiva i det lokala arbetet blirorienterade om gällande föreskrifter. Utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning och avstyrker motion K702. Omval i vissa särskilda fall Ipropositionen föreslås sådana ändringar att om mindre än hälften av del bestämdaantalet fullmäktige har blivit utsedda vid kommunalval, skall länsstyrelsenanmäla detta till valprövningsnämnden. Efter en sådan anmälan skallvalprövningsnämnden besluta att valet skall göras om. Bakgrundenär att vid kyrkofullmäktigval i ett fall (Sättna fullmäktige intekunde utses eftersom samtliga avlämnade valsedlar vai ogiltiga därför att desaknade partibeteckning. Eftersom vallagstiftninger inte medger att valetgjordes om beslutade (prop. 1985/86:88, KL 14) en tidsbegränsad lagför att nytt val skulle kunna hållas. Lagen gäller til utgången av . Ipropositionen redovisas bl.a. ett remissyttrande från valprövningsnämn den där nämnden pekat på att nackdelen med en reglering som den provisoriska och den nu föreslagna är att den inte hindrar att platserna i fullmäktige utses genom en enda godkänd sedel, om bara antalet angivna kandidater är tillräckligt stort. Nämnden har därför fört fram tanken att ett 11 nytt val skall kunna skeså snart mer än hälften av valsedlarna är ogiltiga. KU 1987/88:15Departementschefen avvisar dock detta förslag och anför att frågan om det skallfinnas en viss andel godkända valsedlar i ett val för att detta skall ansestillräckligt representativt för att gälla är en betydligt större fråga än densom nu behöver få sin lösning. Imotion 1987/88:K9 av m.fi. (fp) föreslås i yrkande beslutar sådan ändring av 14 kap. 21 § lagförslaget att länsstyrelsenskall anmäla till valprövningsnämnden om mer än hälften av valsedlarna ärogiltiga. I motiveringen erinras om grunderna för det förslag som valprövningsnämndenlagt fram i sitt yttrande. Utskottetanser i likhet med vad som föreslås i propositionen att permanenta regler omomval bör införas i lagstiftningen och då avse inte bara kyrkofullmäktige utanäven landsting och kommunfullmäktige. Den nu föreslagna konstruktionen innebäratt omval skall ske om mindre än hälften av det bestämda antalet landstingsledamötereller kommunfullmäktige kan utses. Så kan bli fallet om många - eller alla -valsedlar är ogiltiga. I sådant fall skall efter anmälanvalprövningsnämnden besluta om omval. Det av motionärerna framlagda förslagetatt omval skall, i likhet med vad valprövningsnämnden förordat, ske om mer änhälften av valsedlarna är ogiltiga har övervägts av departementschefen.Utskottet delar den bedömning som gjorts i propositionen. Enligt utskottet bördock frågan följas med uppmärksamhet vid nästa val. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionsyrkandet. Imotion 1986/87:K713 av () föreslås att beslutar omsådan ändring av bestämmelserna om valprövningsnämndens sammansättning attsamtliga de partier som erhållit plats i också garanteras plats ivalprövningsnämnden. I motionen pekas på det förhållandet att blevutan representation vid valet . Med hänsyn till att nämnden hanterar frågorsom gäller rättstillämpning och demokratins regler i allmänna val ansermotionären att alla riksdagspartier bör garanteras plats. Gällande ordning, m.m. I inrättades i samband med 1974års grundlagsreform. Ledamöter och ersättare valdes av första gångenden . Nämnden övertog från regeringsrätten uppgifter att prövabesvär över allmänna val m.m. De grundläggande bestämmelserna om nämnden finnsi regeringsformen (RF), riksdagsordningen (RO) och vallagen. EnligtRF 3:11 får riksdagsval överklagas hos en av utsedd KU 1987/88:15valprövningsnämnd. Nämnden består av ordförande, som skall vara eller har varitordinarie domare och som ej får tillhöra , och sex andra ledamöter.Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit lagakraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Nämndens beslut får ej överklagas. sker enligt den ordning som ges i 7 kap. RO medgemensamma bestämmelser om val inom . Det innebär bl.a. att valetbereds av valberedningen. Val av ordförande och ersättare för denne väljssärskilt. Val av de sex ledamöterna har skett med gemensam lista som normaltbygger på proportionell fördelning i enlighet med aktuell mandatfördelning vidde olika valtillfällenaJEn avvikelse har förekommit på så sätt att på en av desuppleantplatser'som enligt proportionell fördelning tillkommit socialdemokraternahar utsetts en funktionär hos kommunisterna. Det har vidarevarit praxis att partierna på ledamots- eller suppleantplats låtit inväljafunktionärer från partiorganisationer och domstolar med hänsyn till önskemålom tillgång till valteknisk och juridisk erfarenhet. Utskottetvill erinra om att valprövningsnämnden vid sin tillkomst förutsattes bli utseddmed tillämpning av reglerna om proportionalitetsval. Motionärens förslag attalla partier som är representerade i skall beredas ordinarie plats ivalprövningsnämnden skulle leda till en otympligt stor nämnd. Mot dennabakgrund och med beaktande av valprövningsnämndens uppgifter anser utskottetatt nuvarande ordning inte bör ändras. Ordförandebeslut i valprövningsnämnden Utskottet Enligt15 kap. 9 § vallagen skall när valprövningsnämnden avgör ärende enligt vallagennämndens samtliga ledamöter vara närvarande. Isamband med grundlagsreform inrättades valprövningsnämnden som övertogprövning av valbesvär från regeringsrätten. Nämnden fick också uppgiften attenligt 15 kap. 3 § vallagen granska de bevis som enligt 15 kap. 1 § skallutfärdas av centrala valmyndigheten för den som blivit utsedd tillriksdagsledamot eller ersättare. Enligt tidigare ordning företogs granskning avfullmakter (bevis) inför justitieministern i närvaro av tre riksbanksfullmäktigeoch tre riksgäldsfullmäktige. Granskningenav bevis för riksdagsledamöter och ersättare som utfärdas efter riksdagsvaletär en fråga som skall handläggas av en fulltalig valprövningsnämnd. Då detgäller granskning av bevis som utfärdas för nya riksdagsledamöter ellerersättare för riksdagsledamöter med anledning av avgångar från är detenligt utskottets mening inte påkallat att hela nämnden kallas till sammanträdemed det korta varsel som ofta är nödvändigt. Mot bakgrund av de erfarenhetersom vunnits i nämnden under de tolv årnämnden verkat samt den omständigheten att den centrala KU 1987/88:15valmyndigheten har väl fungerande former för utformningen av bevis ochprotokoll förordar utskottet en ändring i vallagen av innebörd att tillordföranden eller ersättare för ordföranden får delegeras rätten att granska sådanabevis som följer av "kompletteringsval" och i samband härmedöverlämna berättelse till talman över den företagna granskningen.Sådan "ordförandegranskning" bör således få ske under förutsättningatt ärendet inte rymmer några särskilda komplikationer. I annat fall skallordföranden hänskjuta granskningen till nämnden. Under hänvisning till det anförda föreslår utskottet atten delegationsregel införs i 15 kap. 9 § i enlighet med bilaga 2. Utskottet föreslår i förtydligande syfte en visslagteknisk ändring i förslaget till lydelse av dels 2 kap. 6 § kommunallagen,dels 2 kap. 6 § lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter (se bilaga2). Utskottet tillstyrker propositionens förslag i övrigt medden ändringen att ikraftträdandet bestäms till . 1. beträffande kandidatanmälan vidlandstingsval attriksdagen med anledning av motion 1987/88:K7 antar den i bilaga 1 föreslagnalydelsen av 5 kap. 8 § vallagen, 2. beträffandevissa paräregistreringsfrågor, m.m. att avslår motion 1986/87:K708 yrkandena 1 och2, 3. beträffande tillhandahållande av valsedlar attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:21 i denna del och med avslag påmotion 1987/88:K9 yrkande 2 antar propositionens förslag till lydelse av 6 kap.9 § vallagen, 4. beträffandevallokalers öppethållande att avslår motion 1986/87:K711, attriksdagen med bifall till propositionen antar det framlagda förslaget till lagom brevröstning i med den ändringen attikraftträdandet bestäms till , 6. beträffandeutvidgad brevröstning attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K704 och 1987/88:K8, 7. beträffanderöstning hos utlandsmyndighet att avslår motion 1986/87:K709, 8. beträffandebudröstning genom vårdare att avslår motion 1986/87:K702, 9. beträffandeomval i vissa särskilda fall attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:21 i denna del och med avslag påmotion 1987/88:K9 yrkande 1 antar propositionens förslag till lydelse av 14kap. 21 § vallagen, 10. beträffande valprövningsnämndens sammansättning 14 att avslår motion 1986/87:K713, 11. beträffandeordförandebeslut i valprövningsnämnden KU 1987/88:15 att med anledning av utskottets initiativ beslutar anta i bilaga 1 föreslagenlydelse av 15 kap. 9 § vallagen samt av ikraftträdandebestämmelsen, 12. beträffande2 kap. 6 § kommunallagen (1977:179) och 2 kap. 6 § lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter att medanledning av propositionen i denna del antar i bilaga 2 föreslagen lydelse av 2kap. 6 § kommunallagen (1977:179) och 2 kap. 6 § lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter, 13. beträffandepropositionen i övrigt att antarpropositionens- förslag till lag om ändring i vallagen, lag om ändring i lagenom kyrkliga samfälligheter, lag om ändring i kommunallagen samt lag omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter i övriga delar med den ändringen attikraftträdandet bestäms till . Närvarande:Olle (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (), (), (), (vpk) och (). Tillhandahållande av valsedlar (mom. 3) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), (), () ochMargitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 5 med "Vad gäller"och slutar på s. 6 med "avstyrks motionsyrkandet" bort ha följandelydelse: I motion K9 av m.fl. (fp) föreslås att centralavalmyndigheten i fråga om tillhandahållandet av partimarkerade valsedlar ivallokalerna skall beakta partiorganisationernas önskemål. Bakgrunden är detuppmärksammade fallet 1985 då valsedlar för kds lades ut trots att partietmotsatte sig detta eftersom det då samverkade med undervalbeteckningen . Frågan prövades av valprövningsnämnden vars majoritetfann att den gällande lagstiftningen innebar att valsedlar måste läggas ut ävenom partiet motsatte sig detta. Utskottet finner att starka principiella skältalar för att det måste få ankomma på partierna att ha ett avgörande inflytandeom deras valsedlar skallläggas ut eller inte. Det kan ju inte uteslutas att partier j skulle kunna vilja ändrabeteckning i ett sent skede eller samverka med Det bör enligtutskottet gå att även praktiskt klara en sådan KU 1987/88:15 förändring.Utskottet tillstyrker därför motionen. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 3. beträffande' tillhandahållande av valsedlar att riksdagenmed avslag på proposition 1986/87:21 i förevarande del och med bifall tillmotion 1987/88:K9 yrkande 2 antar följande förslag till ny lydelse av 6 kap. 9§ vallagen, Lag omändring i vallagen (1972:620) Riksdagenföreskriver att 6 kap. 9 § skall ha följande lydelse: /lokal där röstning äger rum skall Det åligger centrala valmyndighe- väljarna för varje valha tillgång till ten att se till att väljarna i lokal där 1. valsedlarsom försetts med parti- omröstning äger rum för varje val har och valbeteckning för parti som vid tillgång till valsedlar som försetts med det senaste riksdagsvalet fått mer än parti- ochvalbeteckning för para som en procent av rösterna i hela landet vid något avde två senaste riksdags- (partimarkerade vabedlar) samt valen fått mer än en procent av röster- 2. blanketter tillvalsedlar. na i hela landet (partimarkerade val- Lantbrevbärare som mottager val- sedlar). sedebförsändeber börmedföra parti- skall dock beakta partorganisatio- markerade valsedlar och valsedeb- nens önskemål i detta avseende. . blanketter enligt första stycket. I röstningslokal skall finnas blan- Partimarkeradevalsedlar och val- ketter till vabedlar. sedelsblanketter enligt förstastycket tillhandahålles genom centrala valmyndighetens försorg. Brevröstning (mom. 6) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), (), (rn) ochMargitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "K8 och K704" bort ha följande lydelse: Deskäl mot att tillåta brevröstning i andra länder än anförs av departementschefen är dels önskemålet om att göra så få undantagfrån regeln att rösträtten främst utövas genom personlig inställelse hosutlandsmyndighet, dels att andelen icke godkända röster är ganskahög. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är av mycket stor viktatt det finns så få hinder som möjligt för svenskar som befinner sig i utlandetatt utöva sin rösträtt. Långa avstånd till röstmottagningsställe kansjälvklart vara ett reellt hinder. andelen ogiltiga brevröstersjönk kraftigt mellan 1982 och 1985 års val. KU 1987/88:15 Genom förbättradinformation bör det gå att ytterligare reducera felprocenten. I utövasrösträtten numera av ca 2 miljoner röstberättigade genom poströstning, varförbetydelsen av personlig inställelse inte är lika stor som . Motbakgrund av det anförda tillstyrker utskottet motionsförslagen. Regeringen börskyndsamt lägga fram erforderliga lagförslag. delsatt moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffandeutvidgad brevröstning att med bifalltill motionerna 1986/87:K709 och 1987/88:K8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Röstning hos (mom. 7) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), (), () ochMargitta () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Motbakgrund" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort haföljande lydelse. Enligt utskottet återstår emellertid en del problem att lösa.Så är fallet beträffande där enligt vad utskottet erfarit storagrupper svenska röstberättigade medborgare i praktiken inte kan utöva sinrösträtt. Liknande brister kan också föreligga på andra håll. Enligt utskottetär det angeläget att kraftfulla åtgärder vidtas från centrala valmyndighetensoch sida för att på lämpligt sätt säkerställa svenskarösträttsberättigade medborgares rösträtt. Om nu verkligen förhållandena iFrankrike inte tillåter röstning på tillfälligt anordnat röstmottagningsställebör självfallet UD:s ambition vara att i aktuella områden inrättahonorärkonsulat. Utskottet utgår från att i egenskap avregeringsorgan inte medvetet vill omöjliggöra för vissa utlandssvenskar att utövasin grundlag-senliga rätt att rösta. Utskottet anser att det i och för sig kanfinnas skäl att i likhet med motionärernas förslag låta ett regeringenoberoende organ bestämma om på vilka platser röstmottagning skall anordnas, menfinner att det lämpligen bör uppdras åt regeringen att vidtaerforderliga åtgärder för att säkerställa förbättrade möjligheter för svenskaratt rösta utomlands. Utskottet utgår från att det vid val genomlämpHga åtgärder och förbättrad information skall bli bättre förhållanden. anfört bör ges regeringen till känna. delsatt moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffanderöstning hos utlandsmyndighet att med bifalltill motion 1986/87:K709 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 4.Budröstning (mom. 8) KU 1987/88:15 (), (), Hans Nyhage (m),(), (), () och MargittaEdgren (fp) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Som framgått" och slutar med "motion K702" bortha följande lydelse: Utskottet vill starkt understryka vikten av att så mångasom möjligt kan avge sina röster i de allmänna valen. Olika former avbudröstning är härvidlag ett viktigt komplement till den personligaröstavgivningen. är det av största vikt att skapa garantier föratt riskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning i görligaste månundanröjs. Vidare är det av stor betydelse att reglerna är så utformade, attröstmottagarna på så säkra och likformiga grunder som möjligt kan avgöra om densom tjänstgör som bud skall accepteras eller ej. Det är olyckligt med olikartadpraxis mellan olika röstmottagare. Tvister om valförrättarnas beslut kandessutom leda till överklaganden och i vissa fall omval. Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vadgäller budröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i några fallbeivrade vid domstol. Det har också i övrigt rått stor osäkerhet om vad somskall avses med ett vårdnadsförhållande. Utskottet anser därför att det föreligger behov attkomplettera föreskrifterna i 11 kap. 3 § vallagen på det sätt som föreslås imotion 1986/87:K702. Motionsyrkandet tillstyrks således. dels att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande röstning genom bud som ärvårdare att med bifall till motion 1986/87:K702 antar följandeförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620): Lag omändring i vallagen (1972:620) föreskriver att 11 kap. 3 § vallagen skall haföljande lydelse. Väljare, som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen för detvaldistrikt där han är upptagen i röstlängd eller, om han vistas utomlands,hos närmaste utlandsmyndighet där röstning äger rum, får lämna valsedel genombud. Bud får den vara som är väljarens barn, barnbarn, fader, moder ellersyskon eller hans vårdare och som fyllt . Sådan valsedelsförsändelse anordnaspå följande sätt. Väljaren lägger för varje val självin sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne läggerhan sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelseoch tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytter-kuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygar skriftligenatt väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att något förhållande somstrider mot innehållet ej är känt för dem. Vittne skall ha fyllt 18 år.Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne. Väljare, som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller högålder ej kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han är upptageni röstlängd eller, om han vistas utomlands, hos närmaste utlandsmyndighet därröstning äger rum, får lämna valsedel genom bud. Bud får den vara som ärväljarens barn, barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans vårdare och somfyllt . Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sättger väljaren vård av mer varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse anordnaspå följande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ettinnerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne lägger han sedan iniordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytter-kuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygarskriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att någotförhållande som strider mot innehållet ej är känt för dem. Vårdare skall ange ivilket vårdnadsförhållande han står till väljaren. Vittne skall ha fyllt 18år. Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne. Denna lagträder i kraft . Omvali vissa särskilda fall (mom. 9) KU1987/88:15 AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), (), () ochMargitta () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Så kan"och slutar med "avstyrks motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna, som fullföljer den uppfattning valprövningsnämnden isitt yttrande till anfört, finner utskottet att det ärlämpligare att omval skall ske om mer än hälften av de avgivna rösterna ärogiltiga. Det är inte godtagbart att en fullmäktigeförsamling skall kunna utsest.ex. genom i extremfallet endast en valsedel. Utskottet tillstyrker därförmotionen. delsatt moment 9 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffandeomval i vbsa särskilda fall att med bifalltill motion 1987/88:K9 yrkande 1 och med avslag på propositionen i denna delbeslutar att 14 kap. 21 § vallagen skall ha följande lydelse: Om mer än hälften av de avgivna valsedlarna ärogiltiga skall anmäla detta till valprövningsnämnden. sammansättning (mom. 10) (), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Motionärensförslag" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse: Nämndenär ett domstolsliknande organ för att huvudsakligen som enda instans prövabesvär över allmänna val. I praktiken har på en av de suppleanterplatser somenligt proportionell fördelning tillkommit socialdemokraterna, en funktionärfrån kommunisternas centrala kansli utsetts. Därmed har ett avde mindre partierna, utan egen representation i denna för rättssäkerheten ival viktiga instans, fått insyn. Av principiella skäl anser utskottet i likhetmed motionären att varje parti som är representerat i och som klarat4 procentsspärren bör ha en plats i nämnden. Nämnden är ju en rättsinstans ochbehöver därför inte i sin sammansättning svara mot partiernas styrka iriksdagen. Under vissa perioder har också från fristående domareutsetts till ledamöter och suppleanter. Utskottet anser att det för dendemokratiska insynen och en oberoende prövning är viktigt att allariksdagspartier är företrädda i nämnden och vill därför förorda att reglernaskyndsamt ses över av regeringen. delsatt moment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 10. beträffandevalprövningsnämndens sammansättning att medanledning av motion 1986/87:K713 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Röstning hos utlandsmyndighet (mom. 7) BertilFiskesjö och (båda c) anför: Myndigheternai och tillåter inte röstavgivning på de svenskaambassaderna och konsulaten. Detta försvårar i hög grad röstningen för desvenska medborgare som vistas i dessa länder.