bet · GB01LU34 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till kronofogdemyndigheterna, m.m. (prop.1987/88:100, bil. 9, prop. 1987/88:152) I betänkandet behandlar utskottet dels proposition1987/88:100 bilaga 9 () i vad avser anslag tillkronofogdemyndigheterna, dels proposition 1987/88:152 om lagändringar m.m. medanledning av exekutionsväsendets nya organisation, dels ock två med anledningav sistnämnda proposition väckta motioner som tar upp frågor omriksskatteverkets ledningsfunktion m.m. Utskottet lämnar utan erinran i proposition 1987/88:152gjorda uttalanden om ledningsfunktion, tillstyrker bifalltill förslagen i propositionerna samt avstyrker bifall till motionerna. Motsistnämnda ställningstagande reserverar sig ledamöterna från moderatasamlingspartiet, och . l proposition 1987/88:100 bilaga 9 ()föreslår regeringen under punkt B 3 att till kronofogdemyndigheternaför /89 anvisar ett förslagsanslag av . I proposition 1987188:152 föreslår regeringen ()att skall anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändringi utsökningsbalken, 2. lag om ändringi lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarensvård kvarbliva, 3. lag om ändringi växellagen (1932:130), 4. lag om ändringi checklagen (1932:131), 5. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 6. lag om ändringi lagen (1962:512) om indrivning i av underhållsbidrag, fastställda iDanmark, , eller , 7. lag om ändring ilagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt, 8. lag om ändringi lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs, 9. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), 10. lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981), 11. lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköpmellan näringsidkare m.fl., 12. lag om ändring i lagen (1981:131)om kallelse på okända borgenärer, 13. lag om ändringi utsökningsregisterlagen (1986:617), 1 1987/88. 14. lag om ändring i lagen (1987:667)om ekonomiska föreningar, LU 1987/88:34 15. lag om ändring iutsökningsförordningen (1981:981). Lagförslagen har intagits i bilaga tillbetänkandet. I proposition 1987/88:152 bereds också tillfälleatt ta del av vad som i propositionen redovisats angående riksskatteverketsledningsfunktion. Motion 1987/88:L8 av m.fl. (fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ledningsfunktion. Motion 1987/88:L9 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande resurser för enskilda mål inom exekutionsväsendet. En huvuduppgift för kronofogdemyndigheterna är atthandlägga mål och ärenden enligt utsökningsbalken (UB). Det övervägande antaletsådana mål och ärenden avser indrivning av statens fordringar på obetaldaskatter, avgifter och böter, s.k. allmänna mål. 1 jämförelse med de allmännamålen är antalet mål och ärenden som anhängiggörs av enskilda, s.k. enskildamål, förhållandevis litet. Vid sidan av de rent exekutiva uppgifterna enligt UBankommer det på kronofogdemyndigheterna att företräda staten som borgenär vidindrivningen av skatter och avgifter. Vissa andra uppgifter av exekutiv karaktär har lagts påkronofogdemyndigheterna genom särskilda författningar. Här kan bl.a. nämnasverkställighetsärenden enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring förskatter; tullar' och avgifter samt mål om återtagande av gods som köpts påkredit enligt konsumentkreditlagen (1977:981) och lagen (1978:599) omavbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. Kronofogdemyndigheterna har vidare enligt skildaförfattningar att fullgöra åtskilliga andra uppgifter. Bl.a. ärkronofogdemyndigheterna tillsynsmyndighet i konkurs och prövar frågor ombevakning av lönefordringar enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vidkonkurs i de fall bevakningsförfarande inte anordnas. Landet är indelat i 81 kronofogdedistrikt.I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet. () är centralmyndig- het föradministrationen av exekutionsväsendet. I RSV:s' uppgifter ingår även att tillregeringen ge in framställning om medel för exekutionsväsendets gemensammabehov och att avge anslagsframställning för kronofogdemyn- , digheterna. Iövrigt är administrationen delad mellan kronofogdemyndigheterna ochlänsstyrelserna. Viss tillsynsverksamhet utövas av länsskattemyndigheterna. Inom RSV svarar en särskild avdelning (avdelning E) föradministrationen av exekutionsväsendet. Avdelningen är delad i enexekutionsjuridisk och en exekutionsadministrativ sektion. tarföreskrifter och råd för exekutionsväsendet, bevakar statens rätt i vissa LU1987/88:34 kronomål samt för statens talan vid domstol i sådana mål. Denexekutionsadministrativa sektionen planerar och genomförorganisationsförändringsprojekt, utvecklar arbetsmetoder, planerar denexekutiva verksamheten, samordnar krav på utveckling av ADB-stödet samtansvarar för uppföljning och kontroll av kronofogdemyndigheterna. Vidareutarbetar sektionen rutiner och utformar blanketter, meddelar föreskrifter ochanvisningar, handlägger frågor om personalplanering, rekrytering,tjänstetillsättningar, löne- och anställningsvillkor samt arbetsmiljö ochsamverkansformer inom kronofogdemyndigheterna. På förslag av regeringen i proposition 1986/87:52 omexekutionsväsendets organisation godkände (LU 1986/87:12. rskr. 103)principiella riktlinjer för en omorganisation avkronofogdemyndigheterna. Riktlinjerna innebär att den nuvarande organisationenför kronofogdemyndigheterna ändras så att en kronofogdemyndighet bildas ivarje län. Vidare skall RSV få det fulla ansvaret för ledning, styrning ochsamordning av verksamheten i exekutionsväsendet. RSV skall ange mål förverksamheten samt ange riktlinjer, policy, ramar etc. för att nå dessa mål. Iuppdraget ingår vidare att ansvara för en ändamålsenlig utformning avorganisation, arbetsformer och rutiner. Planering, samordning, utveckling ochuppföljning är andra uppgifter som skall ankomma på RSV. Vidare skall i verketsuppgifter ingå bl.a. att genom verkställighetsföreskrifter, allmänna råd ellerpå annat sätt verka för en enhetlig tillämpning av materiella bestämmelser. Påkronofogdemyndigheterna ankommer att bedriva verksamheten med utgångspunkt ide riktlinjer som RSV lägger fast. Den nya organisationen skall träda i kraft den 1 juli1988. En särskild kommitté (Fi 1987:02) tillkallades , meduppgift att lämna förslag till den närmare utformningen av de nyakronofogdemyndigheternas organisation och i övrigt lämna förslag till andraåtgärder som erfordras för att genomföra omorganisationen. I proposition 1987/88:100, bilaga 9, föreslås att tillkronofogdemyndigheterna för /89 anvisas ett förslagsanslag av610 . Anslaget är beräknat utan tillämpning av huvudförslaget. Förvissa reformer som blir en följd av omorganisationen bör enligt propositionenresurser motsvarande av anslaget avsättas. Särskilda medel beräknas förvissa engångsutgifter i samband med övergången till den nya organisationen. Detförutskickas att ytterligare medelstillskott senare kan visa sig erforderliga. Det föreslagna anslaget till kronofogdemyndigheternaföranleder inte några erinringar från utskottets sida. Utskottet tillstyrkerbifall till proposition 100 i denna del. I proposition 1987/88:152 läggs fram förslag till deändringar i UB och andra författningar som föranleds av omorganisationen.Vidare bereds tillfälle ta del av vad som i propositionen anförs omriksskatteverkets ledningsfunktion i den nya organisationen. Bakgrunden till den redovisning om riksskatteverketsledningsfunktion som lämnas i proposition 152 är de uttalanden som riksdagengjorde vid behandlingen i av förslaget till riktlinjer för exekutionsväsendetsomorganisation. I ärendet (LU 1986/87:12) förklarade sig utskottet inled- 1* 1987/88. ningsvisdela departementschefens uppfattning att det för en effektivisering LU1987/88:34 av den exekutiva verksamheten krävdes ledning från centralt håll avannat slag än vad som kunde utövas av RSV som centralmyndighet för administrationenav exekutionsväsendet eller av länsskattemyndigheten i sin tillsynsfunktionöver kronofogdemyndigheterna. Eftersom RSV var den enda myndighet som kundeifrågakomma som centralmyndighet för kronofogdemyndigheterna borde verket få iuppdrag att svara för den erforderliga ledningen, styrningen och samordningenpå området. När det gällde frågan om vilka ledningsfunktioner som RSVborde ha gentemot kronofogdemyndigheterna fanns det enligt utskottets meninganledning att skilja mellan dessa myndigheters uppgifter att företräda statensborgenärsintressen och de övriga uppgifter som myndigheterna fullgör enligtutsökningsbalken och andra lagar. I fråga om borgenärsfunktionen föranleddepropositionen inte några erinringar från utskottets sida. Det var också pådetta område som behovet av ökade ledningsmöjligheter var störst. Saken ställdesig däremot annorlunda när det gällde den rent exekutiva verksamheten enligtutsökningsbalken m.m. liksom kronofogdemyndigheternas uppgifter att exempelvisvara tillsynsmyndighet i konkurs och pröva ärenden enligt lönegarantilagen.Även om det också i dessa avseenden fanns ett behov av mera effektivastyrningsmöjligheter var emellertid, framhöll utskottet, utrymmet för RSV:sledningsfunktioner mera begränsat än när det gällde borgenärsfunktionen. Mot bakgrund av bl.a. det anförda ansåg utskottet att dethade varit till fördel om i propositionen en mera utförlig redovisning hadelämnats för de ledningsfunktioner som RSV avsågs få när det gällde den rentexekutiva verksamheten, tillsynsuppgifterna i konkurs m.m. 1 avsaknad av ensådan redovisning ansåg sig utskottet inte kunna ta ställning till frågan omden närmare omfattningen av RSV:s ledningsfunktioner. Utskottet förklarade attdet borde ankomma på organisationskommittén (se ovan) att överväga i vilkaavseenden RSV borde kunna styra och leda kronofogdemyndigheternas verksamhet iangivna hänseenden samt belysa effekterna härav. Resultatet av övervägandenaborde regeringen redovisa för i lämpligt sammanhang innanomorganisationen genomfördes. Vad utskottet sålunda anfört gavs regeringen tillkänna. har numera, i en promemoria den 15februari 1988, redovisat sina överväganden rörande RSV:s ledningsfunktion i den nya organisationen. Enligt kommittén bör RSV ha såväl rätt som skyldighet att i fråga om hela verksamheten ge kronofogdemyndigheterna vägledning av generell karaktär när det behövs. RSV måste i vissa avseenden också kunna ge direktiv som är bindande för myndigheterna. Detta bör enligt kommittén få ske framför allt vad gäller organisation och arbetsformer hos kronofogde myndigheterna. Beträffande den rent exekutiva verksamheten och annan verksamhet där en tillämpning av materiella bestämmelser träder i förgrun den, särskilt den av lagutskottet uppmärksammade frågan om prioritering av allmänna och enskilda mål, framhåller kommittén att det inte finns något utrymme för RSV för direktivrätt eller liknande vid sidan av den föreskrifts rätt som kan finnas enligt särskilda bemyndiganden. Kommittén gör här sålunda samma bedömning som lagutskottet, nämligen att verkets lednings- , funktionpå detta område är begränsad till att ge råd och vägledning för hur LU1987/88:34 kronofogdemyndigheterna bör agera. I proposition 152 förklarar departementschefen att han iallt väsentligt kan instämma! vad kommittén anfört. Han tilläggeratt detändrade ledningsuppdraget för RSV bör komma till uttryck i en instruktion förexekutionsväsendet, vartill han avser att återkomma när kommittén senare i vårpresenterat ett förslag till författningsbestämmelser. Han förklarar sigemellertid räkna med att verkets framtida uppgifter på exekutionssidan ihuvudsak bör kunna regleras på ett sätt som svarar mot vad som gäller förbeskattningsområdet enligt förordningen (1986:1346) med instruktion förskatteförvaltningen. Enligt departementschefen behövs det däremot inte någonreglering i lag av RSV:s avsedda styrnings-och ledningsfunktioner. Intehellertorde det finnas något behov av att ge RSV befogenheter utöver dem somredan finns att meddela verkställighetsföreskrifter till bestämmelser i lag.När det gäller materiella frågor bör det i stället vara så att verket genomallmänna råd och uttalanden verkar för lagenlighet, följdriktighet ochenhetlighet. I särskilda fall bör verket, framhåller departementschefen, givetvisockså i fortsättningen inom ramen för sin normgi vningskompetens meddelaföreskrifter rörande rättstillämpningen. Något utrymme för föreskrifter imateriellt hänseende är det däremot inte fråga om vad avser det berörda ämnetom prioritering av allmänna och enskilda mål eller annars när en myndighet hari uppgift att handlägga ärenden om rättstillämpning. I motion L8 (fp) framhålls att kronofogdemyndigheterna haren dubbelroll genom att de i sin verksamhet skall företräda såväl staten somenskilda personer. Särskilt uttalad blir denna dubbelroll närkronofogdemyndigheten har att utöva tillsyn i konkurser, i vilka både statenoch enskilda är fordringsägare. I sådana grannlaga situationer krävs att manmed stor tydlighet gör åtskillnad mellan kronofogdemyndighetens olikafunktioner. Enligt motionärerna kan detta ske främst genom att RSV:s avdelningför exekutionsväsendet i resurshänseende prioriteras högre, dess avdelningschefplaceras i verksledningen och tillsynsenheterna ges en mera fristående ställning.Härigenom skulle allmänhetens uppfattning av kronofogdemyndigheternasopartiskhet stärkas. Vidare är principen om kronofogdemyndigheternassjälvständighet gentemot RSV av sådan vikt att den uttryckligen bör inskrivas iden blivande instruktionen för RSV. Mot bakgrund av den kritik som under senareår riktats mot exekutionsväsendet för bristande rättssäkerhet och av atthithörande frågor blivit helt otillräckligt uppmärksammade iorganisationskommitténs arbete måste rättssäkerhetskravet komma till klarareuttryck och det måste i instruktionen uttryckligen fastslås att rättssäkerhetenär ett övergripande mål för RSV:s ledningsfunktion. Dessutom bör betonasbetydelsen av en effektiv tillsyn särskilt beträffande handläggningen av deenskilda borgenärernas fordringar. Instruktionen bör enligt motionärerna intekopieras frän instruktionen för skatteförvaltningen,, eftersom exekutions- ochskattesidan är alltför olika sinsemellan. En sådan kopiering skulle allvarligtskada tilltron till exekutionsväsendet. 1 motionen hemställs att vad i motionenanförts om RSV:s ledningsfunktion ges regeringen till känna. Mofionärernai motion L9 (m) understryker att exekutionsväsendets nya organisationoch RSV:s ledningsfunktion inte får innebära att mål som drivs LU 1987/88:34 avenskilda medborgare nedprioriteras. 1 motionen framhålls att de enskilda målenkan röra väsentligt lägre belopp än vad som totalt och i vissa enskilda fallgäller beträffande statens fordringar samt att vad gäller resursinsatser storhänsyn måste tas till att indrivningen av ett förhållandevis litet belopp kanvara mycket viktig för den enskilde medborgaren med tanke på den personligaekonomin. Mot bakgrund härav hemställs att regeringen ges till känna vad imotionen anförts om resurser för enskilda mål inom exekutionsväsendet. Som utskottet framhöll är det med hänsyn tillkronofogdemyndigheternas dubbla roll viktigt att RSV:s ledningsfunktioner inteutövas så att kronofogdemyndigheternas opartiskhet i den rättstillämpandeverksamheten kan ifrågasättas. Beaktas bör också att den rent exekutivaverksamheten liksom handläggningen av vissa andra ärenden exempelvis inomlönegarantisystemet är uppgifter av närmast judiciell karaktär sommyndigheterna har att självständigt svara för i enlighet med gällandelagstiftning. Mot den angivna bakgrunden anser utskottet i likhet meddepartementschefen att RSV:s ledningsuppdrag när det gällerkronofogdemyndigheternas rättstillämpande verksamhet bör begränsas till attgenom allmänna råd och uttalanden verka för lagenlighet, följdriktighet ochenhetlighet. Härutöver bör RSV inom ramen för normgivningskompetensen kunnameddela bl.a. verkställighetsföreskrifter. Vad avser bl.a. den i motion L9aktualiserade frågan om handläggningen av enskilda mål innebär den ipropositionen förordade ordningen att kronofogdemyndigheterna ävenfortsättningsvis skall - i enlighet rned de uttalanden som gjordes vidinförandet av UB -självständigt pröva i vilken ordning målen skall handläggasoch vilka indrivningsåtgärder som bör vidtas. När det gäller frågor som inte har direkt anknytning tillden rättstillämpande verksamheten finns det större utrymme för att ge RSV enledande roll. Verket bör således kunna meddela föreskrifter av administrativkaraktär i fråga om exempelvis organisation och arbetsformer för att åstadkommasamordning, rationalisering och enhetlighet inom exekutionsväsendet ocheffektivitet inom verksamheten. Också på det administrativa området medföremellertid kraven på opartiskhet och självständighet i den rättstill-lämpandeverksamheten att RSV:s möjligheter att leda verksamheten är något merabegränsade än när det gäller kronofogdemyndigheternas borgenärsfunktion. Storakrav måste därför ställas på att RSV i sin ledningsfunktion inte gerföreskrifter eller eljest fattar beslut av administrativ karaktär som kan fåsådana effekter att kronofogdemyndigheternas självständighet att besluta ienskilda fall i praktiken beskärs. Det är också angeläget att RSV, somdepartementschefen framhåller, så långt som möjligt undviker att meddelaföreskrifter som kan ge upphov till att allmänheten ifrågasätter dehandläggande myndigheternas saklighet och opartiskhet. 1 likhet med departementschefen anser utskottet att detändrade ledningsuppdraget för RSV bör komma till uttryck i en instruktion förexekutionsväsendet. Med beaktande av vad utskottet ovan anfört kan utskottetinte finna något hinder mot att verkets uppgifter på exekutionssidan i huvudsakregleras efter mönster av vad som gäller på beskattningsområdet. kan intedela motionärernas farhågor för att en ledningsfunktion för RSV, LU 1987/88:34utformad i enlighet med det sagda, skulle innebära några risker för att deallmänna målen skulle prioriteras på bekostnad av de enskilda målen eller attkronofogdemyndigheternas självständighet träds för när eller att allmänhetensförtroende för myndigheterna av annan anledning skulle rubbas. Någon uttryckligbestämmelse i den nya instruktionen om kronofogdemyndigheternassjälvständighet kan inte anses erforderlig. Att RSV har ett ansvar för atträttssäkerhetskraven'uppfylls inom exekutionsväsendet och för att enskilda målhandläggs på ett effektivt och ändamålsenligt sätt är en självklarhet ochbehöver inte - som yrkas i motion L8 - slås fast i instruktionen. Vad angår.det önskemål som förs fram i motion L8 omsammansättningen av RSV:s verksledning vill utskottet hänvisa till att ettsådant motionsförslag prövades av i samband med godkännandet avriktlinjerna för omorganisationen och då avvisades (se LU .1986/87:12 s. 14).Någon anledning att frångå ställningstagandet kan utskottet inte finna. Inteheller motionärernas synpunkter på fördelningen av RSV;s resurser bör föranledanågon åtgärd från sida. Vad gäller frågan om tillsynsenheternasställning vill utskottet erinra om vad utskottet anförde i samband med denreform av konkuisrätten som genomfördes (prop. 1978/79:105, LU 19) ochsom bl.a. innebar att tillsynsfunktionen i konkurs överfördes påkronofogdemyndighe.terna. Utskottet framhöll då vikten av att verksamhetenorganiserades så att en tjänsteman endast i rena undantagsfall får utövatillsyn i konkurs som han har hand om indrivningsuppgifter ochhandräckning. Utskottet underströk att särskilda enheter för tillsynsuppgifterborde inrättas i största möjliga utsträckning. Det anförda äger fortfarandegiltighet. Genom den omorganisation som föreslås ökar möjligheterna till ettförverkligande av önskemål. Några särskilda åtgärder i syfte attytterligare markera tillsynsuppgifternas fristående ställning anser utskottetinte erforderliga. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motionerna L8 och L9. De i proposition 152 föreslagna lagändringarna ärhuvudsakligen av rent teknisk karaktär och föranleder inte några uttalandenfrån utskottets sida. Utskottet tillstyrker att förslagen genomförs. 1. beträffandeanslag till kronofogdemyndigheterna att riksdagenmed bifall till proposifion 1987/88:100 bilaga 9 punkt B 3 tillKronofogdemyndigheterna för /89 anvisar ett förslagsanslag av610 , 2. beträffandeframlagda lagförslag attriksdagen antar de i proposition 1987/88:152 framlagda förslagen till a) lag om ändringi utsökningsbalken, b) lag om ändringi lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarensvård kvarbliva, c) lag om ändringi växellagen (1932:130), V* 1987/88. d) lagom ändring i checklagen (1932:131), LU 1987/88:34 e) lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), f) lag om ändring i lagen (1962:512) omindrivning i av underhållsbidrag, fastställda i , , eller , . g)'lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivareskvittnings rätt, h) lag om ändring ilagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konklirs, ' i) lag omändring i aktiebolagslagen (1975:1385), j) lag omändring i konsumentkreditlagen (1977:981), k) lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköpmellan näringsidkare m.fl., 1) lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse påokända borgenärer, m) lag omändring i utsökningsregisterlagen (1986:617), n) lag omändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, o) lag omändring i utsökningsförordningen (1981:981). 3. beträffande ledningsfunktion att med avslag på motionerna 1987/88:L8 och 1987/88:L9 lämnar utan erinran vad som anförs i proposition 1987/88:152 i motsvarande del. Närvarande: (), (), (), (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), BengtHarding (), (), (), BeritLöfstedt (s), () och (). ledningsfunktion (mom. 3) (), (), (), (), (), () ochHåkan Stjernlöf (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "När det" och slutar på s. 7 med "och L9" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening är det av största betydelse attRSV:s ledningsuppdrag i den nya organisationen utövas på ett sätt som stärkerallmänhetens förtroende för kronofogdemyndigheterna. Detta kan ske bl.a. genomatt kronofogdemyndigheternassjälvständighet och opartiskhet i den råttstilläm- LU 1987/88:34 pandeverksamheten kommer till författningsmässigt uttryck och genom att det skapasgarantier för att mål som drivs av enskilda personer inte, oavsett denbeloppsmässiga storleken av de olika fordringarna, får stå tillbaka för de måli vilka staten är fordringsägare. De tankegångar som utskottet här redovisat måste kommatill tydlig uttryck i den instruktion för RSV sorh skall träda i kraft den 1juli 1988. I instruktionen bör således fastslås att rättssäkerheten är ettövergripande mål för RSV:s ledningsfunktion. Det bör av instruktionen framgåatt RSV har ansvar för att de enskilda målen handläggs på ett effektivt ochändamålsenligt sätt och att även i övrigt rättsäkerhetskräven uppfylls inomexekutionsväsendet. Vidare måste åtskillnaden mellan kronofogdemyndigheternasolika funktioner klart kunna utläsas av instruktionen. I linje med vad somanförts i motionerna L8 och L9 bör av instruktionen framgå att RSV:s avdelningför exekutionsväsendet skall i resurshänseende prioriteras och vara representeradi verksledningen. Nödvändigt är också att instruktionen får en sådan utformningatt RSV förhindras att att i sin ledningsfunktion ge föreskrifter eller eljestfatta beslut av administrativ karaktär som får till följd attkronofogdemyndigheternas självständighet att besluta i enskilda fall ipraktiken beskärs, I sistnämnda hänseende torde en författningsmässig förebildkunna sökas i förordningen (1975:506) med instruktion för . Vad utskottet sålunda anfört bör rned bifall tillmotionerna L8 och L9 ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande riksskatteverketsledningsfunktion att med anledning av proposition 1987/88:152 i dennadel samt med bifall till motionerna 1987/88:L8 och 1987/88:L9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 1 Förslag till , LU 1987/88:34 Lag om ändring i utsökningsbalken - i aga Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken