bet · GB01KrU6 · 1987-12-31 00:00:00 — Sådan kan kanske skapas i utbildningen och genom kontaktermellan språkvårdare och datafolk om hur man kan tala om datorer ochdatabehandling med människor som inte är fackfolk. Delfinns tyvärr också inslag av snobberi i bruket av dataspråket. De som arbetarmed utveckling av dataprogram och datasystem har hög prestige i vårt samhälle.Det är därför naturligt att de som fillhör en sådan yrkesgrupp vill markera singrupptillhörighet utåt och inåt på olika sätt, bl.a. genom sitt språkbruk. Delär också naturhgt att de som befinner sig strax utanför presligegruppen (bl.a.hobbyprogrammerare och bildskärmsarbetare av olika slag) försöker ge sken avalt de i själva verket tillhör specialisterna. Inte så få av dem som failar ochbatchar sin input i kilobits torde befinna sig i denna skara. Här är botensvårare att finna. Snobberi botas inte med riksdagsbeslut. Påetl stort antal arbetsplatser har datorer numera blivit självklara inslag iarbetsmiljön, lika naturliga som telefoner och skrivmaskiner. Då är det tid attkräva språklig anpassnig till det svenska samhället också av datorerna. Dentext som syns på bildskärmen eller finns på tangentbordet när man arbetar medsin dator bör självfallet vara svensk liksom texten i instruktionsböckerna.Mycket av svengelskan i dataspråket härrör från oöversatta meddelanden ochkommandon i föirsta generationens kontorsdatorer och är nu moget att ses över. Detförefaller dock som om dataföretagen numera verkligen anstränger sig för attskapa svenskspråkiga versioner av sina program - om det är av omsorg omförsäljningen eller om svenska språket må vara osagt. I varje fall har desenasle åren inneburit en klar försvenskning av programmens synliga delar. Mendet säljs och används fortfarande många program som har all ledtext på engelskaoch som inte ens klarar av det svenska alfabetet. Ävennär datorerna "talar svenska" med användarna är deras språk dockpåverkat av engelskan: De svenska orden får nya betydelser och anpassas tilldet engelska dataspråkets begreppssystem. En svensktalande dator är därför inteutan vidare begriplig för svenska användare. Men för den som inte alls ellerbara delvis behärskar engelska blir vägen fill förståelse kortare om orden ärsvenska och kan uttalas på svenska. Programspråkenär ett problem för sig. Inte bara yrkes- utan även hobbyprogrammerarna kommer i kontakt med dem. Programspråken är inte engelska, men de innehåller engelska ord och förkortningar av sådana ord, t.ex. and, array, begin, case, const, div, do. De flesta programspråk har ett \ 10 mycket begränsatordförråd, upp till ett par hundra ord, och det är inte dessa KrU1987/88:6 ord som är det största hindret för den som vill lära sig att skrivaprogram. Inte Bilaga heller skapar de något allvarligt språkvårdsproblem,även om en del programspråksord ingår i den jargong som datoramatörer svängersig med. Densnabba utvecklingen av nya programspråk och av "dialekter" av redanexisterande programspråk gör att det knappast skulle löna sig att skapaförsvenskade versioner av själva programspråken. För ulbildning och lek kundeman möjligen arbeta fram programspråk med svenska ord. vill givetvis värna det svenska språkets ställning inom alla delarav samhällslivet. instämmer därför i grundtankarna i de tvåmotionerna: Detär önskvärt att de svenskar som använder datorer möts av svenska språket påbildskärmarna, att instrukfionerna är skrivna på svenska och att det går attsamtala om datorer och om arbete med datorer på svenska. Det måste vara ettabsolut krav att programmen kan ta emot och behandla svensk text. inte bruket av engelska för intern kommunikation inomdatabranschen som något hot mot "vår språkliga egenart". Problemenär stora, men det finns en tendens till förbättring av sakernas tillstånd. Itakt med att alltfler människor börjar arbeta med datorer blir dataföretagenlyhörda för önskemål om svenska texter på dataskärmarna och välskrivnahandböcker. Dessutom finns det svenska företag som utvecklar originalprogramför den svenska marknaden. Det blir efter hand en konkurrensfördel alttillhandahålla svensk dokumentation. Delsagda gäller bildskärmstexler och dokumentation kring program förordbehandling, register, kalkyl m.m. som säljs på datamarknaden. Annorlundaförhåller det sig med sådana program som någon skriver i språk som BASIC,, C, , . Sådana programspråk innehåller typiskt ett litet antalreserverade ord som påminner om engelska; AND, ARRAY, BEGIN, CASE, , DIV,DO utgör en femtedel av de reserverade ord som tillhör programspråket Pascal.Ett program skrivet i t.ex. skall av ett annat program översättas tillmaskinspråk, och de översättande programmen är internationellt standardiserade.De reserverade orden är därför oundgängliga för den som skriver eller läserprogram, alltså redan för de datorintresserade ungdomar som vill skriva egnaprogram för sina datorer. Annorlundaförhåller det sig också med t.ex. sökspråk som medger sökning i dalabaserutomlands. Också där arbetar man med kommandon som är skapade med hjälp avengelska språket. Förvirradterminologi KrU 1987/88:6 Bilaga Det finns såledessituationer där man just nu har svårt att undgå engelsk text Om man nu strävar efter svensk text på dataskärmar och ihandböcker, så är det inte alllid som resultatet blir helt lyckat. Enöversättare behöver sakkunskap, allmän kunskap om både målspråk och källspråkoch därtill kunskap om gängse fackterminologi. I datasammanhang är del docktyvärr så att det knappast finns en "gängse fackterminologi",lättillgänglig för översättare och dalaskribenter; det finns en centralterminologi dokumenterad t.ex. i , utgiven av SIS -i - i samarbete med Tekniskanomenklalurcentralen (TNC), och det finns översättningar av skiftande kvaliteti en rad smärre ordböcker på dataområdet. I övrigt är varje skribent tvungen att utnyttja denterminologi som han eller hon har tillägnat sig genom läsning av datatekniskatidskrifter och läroböcker. Sådan terminologi är svårfångad i skrivögonblicket. Iblandavslår skriben-len därför från alt översätta en term, och del uppstår"svengelska". skapar skribenten själv en svensk term. Spontana nyskapelser är ibland misslyckade. De nya ordenfår ibland slå för något som annars redan är känt under etl annat namn. Ellerockså kan någon redan ha torgfört det nya ordet i annan betydelse. De nya ordenspeglar i värsta fall en missuppfattning om vad det engelska ordet står för.-Saken förvärras naturligtvis av att del inte heller inom källspråket,engelskan finns en allmänt vedertagen dalalerminologi. En sådan vilt framväxande, starkt skiftande och fögadokumenterad terminologi skapar svårigheter. Den leder till missförstånd ochmisstag, den betungar inlärningen, den försvårar det effektiva utnyttjandet avdatorer. För alt hävda del svenska språkets ställning behövs detsåledes en dokumenterad, aktuell, samordnad, svensk dataterminologi, avvägdmot annan fackterminologi och mol allmänspråket, lätt tillgänglig för envar somskriver om datorer eller skapar bildskärmstexter. Det behövs någonting liknandet.ex. den tyska som upptar nästan tretliotusenengelska uppslagsord med översättning till tyska. (upptar nu ca 1700 uppslagsord, men den kommer all kompletteras inom en SIS-arbelsgrupp där enTNC-medarbetare är sekreterare). En stor översätlningsordbok, som tar vederbörlig hänsynlill del material som SIS och TNC har publicerat, skulle kunnautarbetas vid TNC. Där har man metodkunskap och kontakter i datavärlden, därhar man lämplig utrustning och nödvändigt material som samlas in genom enlöpande bevakning av facklitteratur pä området. för KrU 1987/88:6 för informationsbehandling ser positivt på strävandenaalt främja och bevara användningen av det svenska språket i samband medanvändningen av data-system. Del finns flera skäl till detta: - Allt fler människor kommer i arbetslivet och privati kontakt med datorer. Främmande uttryck försvårar i onödan för många alt lärasig att använda datorer. Dessutom ökar risken för missförstånd i och med attuttrycken och begreppen tolkas olika. - Kommunikationen mellan dalaexperter och användareav systemen kan göras effektivare om bägge "parter" använder engemensam terminologi som dessutom är lättbegriplig och entydig. - Vår språkliga egenart bör bevaras. Detframgår inte av motionerna hur den önskvärda övergången till det svenskaspråket i datorprogrammen skall gå lill. Del är sannolikt ingen lätt uppgifteftersom mängder av främmande uttryck redan är "etablerade". I mångafall används engelska och svenska uUryck parallellt, t.ex. PC och persondator.I en del fall har försök gjorts att hitta bra svenska ord men utan särskiltstor framgång. Ett exempel är "desktop publishing". Detär viktigt att de svenska data-orden upplevs som fillräckligt beskrivande utanatt bli olympliga samt alt definifionerna görs entydiga. Många leverantöreröversätter program och instrukfionsböcker fill svenska. I brist påacceptabla svenska ord behåller man vissa engelska, alternativt hittar påsvenska motsvarigheter utan att definiera dessa. Enannan aspekt på användning av det svenska språket i samband med datasystem äratt alltfler barn och ungdomar med stor intensitet ägnar sig åt olika slags dalaspel.De både tillägnar sig och skapar därmed ett slags blandspråk: försvenskning avengelska leknikuttryck. Skolanhar i detta sammanhang en betydelsefull roll. Det är angeläget att man iundervisningen så långt det är möjligt använder rent svenska begrepp somalternativ lill det av ungdomarna hemsnickrade blandspråket. Insatser på dettaområde bidrar på både lång och kort sikt lill vård och bevarande av vårspråkliga egenart. Viser positivt på strävandena all främja användningen av det svenska språket idatasammanhang. är vi medvetna om de svårigheter som föreligger attnå dessa mål. 1 den mån som Riksdataförbundels och Svenska samfundets förinformationsbehandling (SSEs) kompetens inom dataområdet kan komma till nyttai ett konkret arbete på detta område är vi naturligtvis beredda att diskuterasådan medverkan.