bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Imotion T37 (s,m,c,fp) framhålls att en utbyggnad av är ett exempelpä en önskvärd och sannolikt mycket lönsam investering. En utbyggnad av banan,bl. a. genom en anslutning till det norska järnvägsnätet via en bro överSvinesund, torde vara enda möjligheten att undvika en inte minst urmiljösynpunkt oacceptabel ökning av landsvägstrafiken. Imotion T66 (vpk) framhålls att av de alternativa förbindelserna mellan Göteborgoch förordar motionärerna en upprustning och förlängning av Bohusbananeftersom den förbindelsen är kortare och snabbare och dessutom kan tillgodoseregionala transportbehov. I motion T527 (fp) yrkasatt regeringen låter utreda möjligheterna för 52 utbyggnad till dubbelspårpå sträckan /88:19 la-Göteborg. Avpropositionen framgår att en utbyggnad av (delvis nybyggnadGöteborg-Halden) kostar ca 1 900 milj. kr. Utskottet anser att beslut ominvesteringar på bör fattas inom ramen för den samhällsekonomiskainvesteringsplanering som utskottet tidigare ställt sig bakom. Därvid får för-och nackdelar med de två alternativa vägarna till bedömas. Det gällerdels en utbyggd Bohusbana, dels en kapacitetsför-stärkt linje via . SJhar framhållit att statsbaner (NSB) förutsätts medverka i den vidareutredning av detta trafikkomplex som behöver komma till stånd. Avdet anförda följer att motionerna inte påkallar någon åtgärd från riksdagenssida. De avstyrks därför i berörda delar av utskottet. avses en utbyggnad av järnvägen mellan ochOslo/. Norgelänken omfattar banan /Vänersborg-Oslomedan omfattar banan . Tolv kommuner och två länstår bakom en handlingsplan i vilken det framförs krav på nödvändiga utbyggnads-och upprustningsarbeten. Imotion T205 (c) framhålls att handlingsplanen om Norge-Väneriänken bör liggatill grund för en genomgripande utredning. Imotion T224 (m) framhålls att för är en snabb anknytning till denplanerade snabbtågsförbindelsen mellan och och stöd förförbättring av banan till inom ramen för det planeradeVänerlänksprojektet angeläget. Imotion T225 (fp) yrkas att alternativet prioriteras i denlångsiktiga investeringsplaneringen. Imotion T512 (s) framhålls att är den bästa lösningen avVästsveriges järnvägsförbindelser med såväl som med /Bergslagen. Ettviktigt syfte med är att förbättra järnvägsförbindelsernamed . Utskottet har i föregående avsnitt vid sin behandling avmotionsyrkanden om framhållit att dessa båda alternativ måstebedömas inom ramen för den samhällsekonomiska investeringsplanering somutskottet tidigare ställt sig bakom. Det betyder att inte bör uttalasig i frågan. Utskottet avstyrker följaktligen de nu behandlademotionsyrkandena. Imotion T4I (c) yrkas att frågan om dubbelspår mellan och börutredas som ett delprojekt i . Imotion T42 (c, m, fp) framhålls att de diskussioner som pågår om och måste innefatta förbättrade kommunika- 53 tioner för Värmland.Bandelarna Örebro-Karistad-Charlottenberg och /88:19Karlstad-KilGöteborg måste förbättras. Äveni motionerna T72 (vpk) och T207 (s) framhålls att banan förbättras samt att bandelen måste förses meddubbelspår. I båda motionerna begärs vidare att en mötesplats byggs vid Hynboholm.I den sistnämnda motionen förs vidare fram krav på upprustningar av bandelarnaKil-Torsby och samt att diverse broar byggs. Dei motionerna behandlade bandelarna kommer med något undantag, om utskottetsförslag till indelning av järnvägssystemet accepteras av , atttillföras stomnätet. Det betyder att det i första hand blir somkommer att avgöra vilka bandelar som skall upprustas och byggas ut och närdetta skall ske. Beslut om investeringar i länsjärnvägar kommer att fattas avlänsstyrelserna. Utskottetanser att inte bör uttala sig i dessa frågor. k. innebär en sammanlänkning av ochinlandsbanan i samt banupprustning och elektrifiering pä sträckanNykroppa-Kristinehamn. Därigenom skapas förbättrade möjligheter att dratågtrafiken över . Imotionerna T33 (s), T4I (c), T72 (vpk) samt T224 (m) framhålls attNykroppaprojektet bör genomföras och att det har stor betydelse förutvecklingen i Bergslagen. Utskottethar tidigare ställt sig bakom förslaget i propositionen att föra bananNykroppa-Kristinehamn till länsjärnvägarna. Därigenom ges de regionalaintressenterna större möjligheter att själva besluta om investeringar i banan.Utskottet anser att inte skall uttala sig i frågan och avstyrkerdärför motionerna såvitt nu är i fråga. 1motionerna T2l3(m), T223 (fp), T227 (c) och T516 (c) framhålls att banan Malmö-Ystadbör upprustas och elektrifieras. I motionerna T223 (fp) och T227 (c) framhållsockså att pendeltrafik bör inrättas på denna bana och på sträckornaMalmö-Trelleborg samt Arlöv-LommaKävlinge. Vidare begärs i motion T223 (fp)att trafiken på banan Ystad-Tomelilla-Simrishamn säkerställs och i motion T227(c) att frågan om en järnvägsförbindelse till utreds. Utskottetanser att de yrkanden som förts fram i motionerna berör den regionala och lokala järnvägstrafiken i . Dessa frågor bör därför i första hand avgöras av trafikhuvudmännen i samråd med SJ. Genom förslaget att länsstyrelserna får besluta om utnyttjandet av anslaget för 54 investeringar ilänstrafikanläggningar ökar också det regionala inflytandet /88:19över tillgängliga investeringsmedel. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna i denna del intepåkallar någon åtgärd från sida. De avstyrks därför. Imotion T223 (fp) framhålls att frågan om en regional godsterminal i Hässleholmbör övervägas. Fråganom lokaliseringen av godsterminaler bör avgöras av trafikföretagen själva.Motionen avstyrks därför i denna del av utskottet. Imotionerna T213 (m), T510 (c,m) och T525 (s) understryks behovet av enupprustning och elektrifiering av järnvägslinjen (Blekinge kustbana). I motion T204 (fp) framhålls att samtliga järnvägslinjeri sydöstra håller en utomordentligt låg standard och att omfattandeinvesteringar därför torde vara nödvändiga. Ett regionalt inflytande överinvesteringarnas användning är viktigt enligt motionärerna. Påinitiativ av i har en utredning belyst Blekingekustbanas standard och utvecklingsmöjligheter. förordar att dets. k. elektrifieringsalternativet som kostar ca 470 milj. kr. Utskottethar tidigare ställt sig bakom förslaget i propositionen att Blekinge kustbanaskall föras till stomnätet. Det innebär att det blir som, inom deramar som riksdag och regering anger, får besluta om hur tillgängligainvesteringsmedel till stomnätet skall användas. skall därvid samrådamed olika lokala och regionala intressenter, t.ex. länsstyrelser, kommuner ochtrafikhuvudmän. Utskottetsom inte är berett att förorda något avsteg från den ovan angivnabeslutsordningen avstyrker de nu behandlade motionsyrkandena om Blekingekustbana. Utskottetanser också att beslutsordningen ger utrymme för ett stort regionalt ochlokalt inflytande över investeringarna. Någon åtgärd med anledningav motion T204 (fp) är därför inte erforderlig. Motionen avstyrks därför idenna del av utskottet. Kusttid kustbanan (/) Sexlän längs järnvägen /har tagit fram en plan för attutveckla trafiken längs banan. Av propositionen framgår att en upprustningberäknas kosta ca 200 milj. kr. Imotionerna T209 (s) och T217 (fp) framhålls det angelägna i att upprustningengenomförs. Såvälregeringen som utskottet föreslår att kust till kustbanan / förs till stomnätet. Av samma skäl som utskottet ovan redovisat beträffande Blekinge kustbana anser utskottet att det 55 främst ankommer påbanverket att besluta om hur tillgängliga investerings- /88:19 medelför stomnätet skall fördelas. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena omkust till kustbanan. Enarbetsgrupp bestående av vissa kommuner, i samtföretag verksamma i SälenQällen har tagit fram ett förslag om upprustning,elektrifiering och förlängning av Vässterdalsbanan till Salen. Till grund förförslaget ligger bl.a. önskemålen att avlasta vägarna en del av den betydandeturisttrafiken till samt att öka tillgängligheten till områdetmed allmänna trafikmedel. Av propositionen framgår att en sådan upprustningkostar ca 740 milj. kr. Imotionerna T73 (s), T215 (vpk) och T534 (c) framhålls att den ovan angivnaupprustningen och förlängningen av Västerdalsbanan bör genomföras. I motionT215 (vpk) framhålls vidare att tågtrafiken skall vara den bärande trafikgreneni . Utskottethar tidigare ställt sig bakom förslaget i propositionen att föra Västerdalsbanantill länsjärnvägarna. Därmed ges de regionala och lokala intressenterna stortinflytande över hur tillgängliga investeringsmedel under anslaget för byggandeav länstrafikanläggningar skall utnyttjas. Prioriteringen mellan olikainvesteringsobjekt skall avgöras efter en samhällsekonomisk värdering avobjekten. Utskottetsom inte är berett att förorda något avsteg från den angivna beslutsordningenbeträffande investeringar i järnvägens infrastruktur avstyrker de nubehandlade motionsyrkandena. Imotionerna T47 (fp), T216 (m), T514 (s) och T526 (c) begärs att snabbtågsprojektetStockholmSundsvall tidigareläggs. Motionärerna anser att detta projekt ärmycket viktigt för och läns utveckling. Bl.a. skullenäringslivet stärkas, de lokala arbetsmarknaderna vidgas, miljön ochtrafiksäkerheten förbättras och den högre utbildningen bli mer tillgänglig. 1departementspromemorian (Ds K 1987:14) Norrlandstrafiken - olika alternativ förden framtida flärrtrafiken med tåg, buss och flyg föreslås beträffandetågtrafiken att den planerade kapacitetsförstärkningen på norra stambanangenomförs och att snabbtågtrafik planeras. Dettasenare projekt kommenteras också av kommunikationsministern som anser att en utbyggnad för snabbtåg till med järnvägsanslut ning till är av stor betydelse för att man skall kunna knyta ihop järnvägs- och flygtrafiknäten. Av propositionen framgår att kostnaderna för den nödvändiga banupprustningen beräknas till ca 160 milj. kr. Härtill kommer kostnaderna för snabbtågen. Föredraganden framhåller också att 56 förslageni propositionen om investeringsnivåer och allmänna planerings- TU1987/88:19 förutsättningar för investeringar i järnvägens infrastrukturväsenfiigt bör underlätta att promemorians förslag kan genomföras. Utskottet delar föredragandens uppfattning attsnabbtågsprojektet mellan och är intressant och allvariigtbör övervägas. Ett snabbtåg mellan och skulle medverka tillatt stärka utvecklingen i . Enligt utskottets mening böremellertid denna fråga i första hand avgöras av SJ och . En sådanbeslutsordning är nödvändig om SJ:s möjligheter att agera som ettsjälvständigt trafikföretag inte skall försvagas. beslut ominvesteringar skall grundas på samhällsekonomiska överväganden. Av detanförda följer att utskottet avstyrker motionerna i denna del. I motion T51 (c) yrkas att regeringen låter utredasnabbtåg på linjen . Utskottet anser att det, även beträffande denna linje, ärSJ:s och sak att avgöra om snabbtåg skall sättas in och omnödvändiga banupp-rustningar skall genomföras. Motionen avstyrks därför. I motion T66 (vpk) yrkas att beslutar prioriteraOstkustbanans nybyggnadsetapp KramforsUmeå. En viktig delsträcka ärHusumspåret (). 1 motion T82 (m) begärs att byggandet av en första etappav Ostkustbanan mellan och , som ett komplement till norrastambanan och som ett alternativ till de stora investeringar som erfordras föratt bygga dubbelspår mellan och , skyndsamt utreds. I motion T94 (c) yrkas att det framtida järnvägsnätet ochjärnvägstrafiken i bl. a. utreds i en parlamentariskt tillsattutredning. Motionärerna anser att Ostkustbanan skall beslutasoch utbyggas i en enda etapp för att nå avgörande systemeffekter. Av propositionen framgår att en utbyggnad av Ostkustbanan(nybyggnad ) beräknas kosta 9500 milj. kr. Utskottet är inte berett att uttala sig om behovet av enutbyggnad av Ostkustbanan. Det gäller såväl hela banan som delar därav. tidigare framhållit ankommer det i första hand på attbesluta i denna typ av frågor. Utskottet är inte heller berett att förorda attjärnvägstrafiken i utreds av en parlamentariskt tillsatt utredning.Detsamma gäller förslaget att utreda byggandet av sträckan . Inomramen för det trafikpolitiska arbetet gjordes, såsom redovisats i detföregående, en utredning om Norrlandstrafiken. (Ds K 1987:14). Därvidkartlades förutsättningarna för utvecklingen av den kollektivapersontransportförsörjningen till och från norra . Utskottet vill också erinra om att skall grundasina investeringsbeslut på en samhällsekonomisk investeringsplanering och ettingående samråd med lokala och regionala intressenter. Av det anförda följer att utskottet avstyrker de nubehandlade motionsyrkandena. I motionT15 (s) framhålls att en total upprustning krävs på norra starnba- TU1987/88:19 nan på sträckan med tyngdpunkt på bandelen . Utskottet vill erinra om att ett omfattandeupprustningsarbete pågår på norra stambanan. Godstrafikutvecklingen gör detnödvändigt att bygga ut linjekapaciteten främst på sträckan AngeBoden. Av dénpågående dubbelspårsutbyggnaden öppnades delsträckanMoradalDy-sjön 1986 medan arbeten har inletts pä den återståendesträckan. På sträckan pågår vidare en rad andra arbeten. Av propositionen framgår att föredraganden anser att enfortsatt utbyggnad av norra stambanan är ett av de mest angelägna projektenunder den närmaste planeringsperioden. Utskottet som delar denna uppfattning vill understrykabetydelsen av att upprustningsprogrammet kan genomföras. Av det anförda följer att motionen inte påkallar någonåtgärd från sida. Den avstyrks därför av utskottet. I motion T49 (c) framhålls att ett omfattandeinvesteringsprogram bör genomföras för banan . Vidare begärmotionären att regeringen inom ramen för det finsk-svenska samarbetet medverkartill en förlängning av det svenska järnvägsspåret från till i . Utskottet har tidigare ställt sig bakom förslaget ipropositionen att investeringar i järnvägens infrastruktur skall grundas på ensamhällsekonomisk investeringsplanering. Ingående samråd skall ske mellanbanverket och de regionala och lokala intressenterna. Av dettaställningstagande följer att inte bör uttala sig om denna typ avinvesteringsfrågor. Motionen avstyrks därför i denna del. Frågan om en förlängning av det svenska järnvägsspårettill ett finskt stålverk i har behandlats av . Efter eningående remissbehandling av ett förslag med liknande innebörd som det imotionen förklarade sig inte vara berett att vidta någraätgärder. ansåg att underlaget för investeringen inte vartillräckligt. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen även i dennadel. I motion T533 (s) framhålls att bdtågen på börutvecklas. Subventionerade priser bör diskuteras med hänsyn till en förbättradvägtrafik-miljö. SJ bedrev verksamhet med biltäg . Efter ettuppehåll återupptogs trafiken med biltåg . Under år 1988har SJ för avsikt att köra biltåg på samma sträckor som , dvs.Malmö-Västerås-Kiruna/och /. Enligt utskottetsmening ankommer det på SJ att avgöra hur trafiken med biltåg på skallutvecklas. Utskottet är inte berett att förorda subventionerade priser för dennatrafik. Motionen avstyrks i denna del. Götalandsbanan är ett idéprojekt inför 2000-talet till enny järnvägsförbin delse söder om . Den innefattar en nybyggd järnväg 58 BoråsUlricehamnJönköpingTranås.Banan binder samman denna re- /88:19 gion med , och . Avpropositionen framgår att nybyggnaden beräknas kosta ca 4500milj.kr. Projektetet har utarbetats av närmast berörda kommuner ochlänsstyrelser. I motion T509 (c) framhålls att Götalandsbanan skulle fåstor betydelse för . Det yrkas därför att SJ får i uppdrag attutreda detta projekt. Även i motion T532 (c) framhålls Götalandsbanansbetydelse. Enligt utskottets mening ankommer det i första hand påbanverket att, utifrån samhällsekonomiska värderingar, närmare bedöma ochutreda behovet av en Götalandsbana. Något uttalande från sida ärinte påkallat. Motionsyrkandena avstyrks därför av utskottet. I motionerna T84 (m) och T89 (m) framhålls vikten av attSJ:s snabbtågsprojekt genomförs utan förseningar. beställde SJ 20 snabbtågsätt för linjenStockholm-Göteborg. Den första leveransen sker , den andra ettår senare och därefter sex per är . Erfarenheten från denbeslutade utbyggnaden kommer att ligga till grund för SJ:s beslut om flersträckor skall få snabbtågstrafik. Enligt utskottets mening ankommer det på SJ att avgöra ivilken takt utbyggnaden av snabbtåg skall ske. skall besluta omerforderliga spårupprustningar. Motionerna avstyrks därför i denna del. I motion T534 (c) yrkas att persontrafiken återupptaspermanent på bandelen MoraÄlvdalen. Utskottet har tidigare föreslagit att denna bandel skallföras till länsjärnvägarna. Härav följer att det i första hand ankommer påtrafikhuvudmannen att avgöra frågan om persontrafik på bandelen. Motionenavstyrks därför i denna del. I motion TI3 (m) begärs att staten genom skallsvara för den erforderliga upprustningen av länsjärnvägarna inom läninnan ansvaret för trafiken överlämnas till trafikhuvudmannen. Den principöverenskommelse som staten träffat medtrafikhuvudmännen om ersättning för övertagandet av ansvaret förtrafikförsörjningen på länsjärnvägarna innebär att ingen koslnadsövervältringkommer att ske. Utskottet är inte berett att förorda att viss upprustning avlänsjärnvägarna i län skall ske innan trafikhuvudmännen tar överansvaret. Motionen avstyrks därför av utskottet. I motion T527 (fp) yrkas att regeringen låter utredamöjligheten för utbygg nad till dubbelspår på sträckorna Göteborg-Trollhättan-Mellerud-Vä- nersborg- och GöteborgMölnlycke-Landvetter-Hindås- Bollebygd-Borås-Göteborg vilka sträckor passar för pendeltrafik i . Utskottethar i det föregående ställt sig bakom förslaget om att investe- /88:19ringar i järnvägens infrastruktur skall grundas på en samhällsekonomiskinvesteringsplanering. och de regionala och lokala intressenternages därvid ett stort inflytande. Någon åtgärd från sida medanledning av motionen är inte påkallad. Den avstyrks därför i denna del avutskottet. Imotion T48 (c) tas vissa servicefrågor upp. Det framhålls att om tågen skallkunna utvecklas till ett mer attraktivt kommunikationsmedel krävs satsningar påkomfort och snabbhet. a. är det nödvändigt att erbjuda högre komfort undersovvagnsresor. Insatser måste också göras för att underlätta tågresandet förhandikappade och äldre. Nya vagnar måste kunna ta rullstolar, och stationernamåste handikappanpassas. Imotion T501 (c) yrkas att SJ skall öka antalet rökfria platser, att SJ skallmarkera dam- och herrtoaletter i personvagnar samt att SJ skall sätta uppskyltar om ortsnamn, sjöar, åar m. m. utmed järnvägen. Imotion T503 (fp) framhålls att man inte skall behöva betala för ensittplatsbiljett om sittplats inte kan garanteras. Denlångsiktiga trenden för SJ:s persontrafik är negativ med försämradkonkurrenskraft gentemot såväl bilismen som flygtrafiken. Utskottet anser attom denna trend skall kunna vändas krävs en väl anpassad kvalitets- ochservicenivå i trafiken så att SJ:s anseende hos allmänheten förbättras. Av storbetydelse är tidhållningen i trafiken samt att informationen om tågstörningaroch orsakerna till dessa kan ges på ett tillfredsställande sätt. Inte minst isamband med svåra vinterförhållanden måste SJ ha en hög beredskap för attklara de problem som uppstår. Förslagetom inrättandet av en vägtrafikmodell innebär att staten genom taransvar för infrastrukturen medan SJ blir ansvarigt för trafik-rörelsen. Därmedskapas enligt utskottets mening en klarare rollfördelning vilket underlättarför SJ att utvecklas till ett modernt, effektivt och kundinriktattrafikföretag. Omdetta skall kunna ske är det nödvändigt att SJ ges stor frihet att avgöra vilkaåtgärder som behöver vidtas. Varken eller regeringen bör uttala sigi dessa frågor. Enligtvad utskottet erfarit pågår det inom SJ ett intensivt arbete med att förbättra servicen. Det gäller t.ex. tidhållningen och sovvagnsresorna. SJ har krympt platsutbudet för rökare och kommer att införa rökförbud i sov- och liggvagnarnas utrymmen med undantag för vestibuler- na. Frågan om dam- och herrtoaletter övervägs av . Beträffande uppsätt ning av skyltar om ortsnamn m. m. vill utskottet peka på att andra intres senter såsom kommuner och turistorganisationer bör kunna medverka. Det ankommer vidare på SJ att utforma sitt biljettsystem. bör inte uttala sig härom. Som utskottet redovisat isitt av godkända betänkande TU 1987/88:15har SJ vidtagit ett flertal åtgärder för att handikappanpassa /88:19tågen. I vissa vagnar är mittgångarna breda nog att medge att rullstolarframförs. Vissa vagntyper har försetts med bekväma instigningsanordning-ar samts. k. kontrastmarkeringar till hjälp för synskadade. När snabbtågen kommer itrafik kommer de att utrustas med en särskild handikappanpassad avdelning. Ianslutning till denna kommer det att finnas särskilda lyftanordningar tillhjälp för de handikappade. I nämnda betänkande har utskottet vidare föreslagitriksdagen att av regeringen begära ett planmässigt genomförande avhandikappanpassningen av äldre terminaler. Av det anförda följer att motionerna så vitt nu är i frågainte påkallar någon åtgärd frän sida. De avstyrks därför avutskottet. I motion T70 (vpk) yrkas att klasskiktningen på tåg skallupphöra och att komforten successivt skall motsvara nuvarande klass 1. Vidareyrkas att allmänheten får möjlighet att resa gratis med SJ påvalfri sträcka. Utskottet anser att det ankommer på SJ att besluta i dennatyp av frågor. Motionen avstyrks därför i denna del. 9 Tåguppehåll och tidtabellsfrågor I motion T22 (c) begärs att tågförbindelserna mellanMotala och förbättras samt att SJ sänder ut sin resandetågplan påremiss till kommunerna i ett tidigare skede än vad som är fallet. I motion T25 (s) yrkas att uttalar att SJ ej börgöra några ändringar i trafiktätheten som skulle strida mot grundtanken iMälarbanan. I motionerna T41 (c) och T42 (c,m,fp) framhålls atttågtrafiken på sträckan KarlstadKdGöteborg måste förbättras både vad gällerturtäthet och service. I motion T90 (c) yrkas att någon neddragning avpersontrafiken inte får ske på norra stambanan. I motion T509 (c) framhålls att det är många människor sompendlar mellan och och att en större turtäthet med säkerhetskulle locka många bilister att resa med tåget. I motion T513 (s) framhålls att en tågpendel på linjenGöteborg-Trollhättan-ÖxnaredVänersborg som ansluter till turerna på linjenUddeval-la-Herrljunga skulle lösa många trafikproblem i regionen. Det är fulltmöjligt med en turtäthet . I motion T519 (fp,c) begärs att tåg som går igenom enkommuns centralort normalt skall göra uppehåll där i en utsträckning som gördet möjligt för kommunens invånare att i rimlig grad ha den egna kommunen somutgångspunkt för resor. I motion T524 (c) yrkas att persontågen i fortsättningenbör göra uppe håll i SkäntUnge. Utskottet anser att defrågor som aktualiserats i motionerna bör avgöras av /88:19 SJ. Omriksdagen uttalade sig om tågstopp och tidtabellsfrågor skulle SJ:s möjligheteratt agera som ett självständigt trafikföretag allvarligt försvåras.Motionsyrkandena avstyrks av utskottet. Imotion T536 (c,s,m,fp) yrkas att persontrafik återupptas i lämplig omfattningvid . Avsamma skäl som redovisats ovan avstyrks yrkandet om tåguppehåll i . Avpropositionen framgår att den organisationskommitté som regeringen tillkallatmed uppdrag att utreda hur bör organiseras skäll ägna särskilduppmärksamhet åt säkerhetsfrågornas organisatoriska integrering i den nyajärnvägsorganisationen. är SJ sin egen säkerhetsmyndighet somsjälv utfärdar normer och föreskrifter, utövar tillsyn och utreder olyckor ochincidenter. Detkan på principiella grunder riktas invändningar mot att ett trafikföretag ärsin egen säkerhetsmyndighet. SJ har därför föreslagit att en särskildjärnvägsinspektion inrättas. Föredragandenföreslår att godkänner att en järnvägsinspektion inrättas som fårställning som egen myndighet inom med självständigt ansvar försäkerheten på järnvägsområdet. Imotion T48 (c) framhålls att säkerhetsfunktionerna även fortsättningsvis bör tillhöraSJ med tanke pä deras nära samhörighet med själva tågdriften. Imotion T95 (c) framhålls att det är lämpligt aU ensjälvständigyär«väg5-inspektion bildas.