bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Som en konsekvens av detta ställningstagande bör det aktuella an slaget räknas upp med 2 milj. kr. 1111690 milj. kr. för nästa budgetår. De aktuella motionsyrkandena avstyrks. Av anslaget har under innevarande budgetär 131 milj. kr.utgjort ram för AU 1987/88:13 projektmedel. I partimotionen 1987/88:A426(fp) föreslås ett avskaffande av gränsen för projektmedlen. Därmed skullefriheten på den regionala nivån att göra egna bedömningar och finna egnalinjer för den regionala utvecklingen öka. Utskottet vill erinra om att projektmedelsramen harvidgats väsentligt , från 51 milj. kr. /83 till131 milj. kr. under innevarande budgetår. Syftet med projektmedelsramen är attgarantera erforderligt utrymme för insatserna i form av lokaliseringsstöd ochglesbygdsstöd. Enligt utskottets uppfattning bör det vara en angelägen uppgiftför den regionalpolitiska utredningen att närmare pröva behovet av projektmedelute i länen. I avvaktan pä resultatet av det arbetet är utskottet inte beretttillstyrka att gränsen för projektmedlen avskaffas. Motionen avstyrks därför iaktuell del. I motion 1987/88:A421 av m.fl. (s)berörs kriterierna vid fördelning av de regionalpolitiska medlen tilllänsnivån. Motionärerna framhåller att även förvärvsfrekvensen bör vägas in vidmedlens fördelning. Med anledning av motionen vill utskottet erinra om att del av de regionalpolitiska medlen fördelas efter problemenssvårighetsgrad i de olika länen. Detta gäller inte minst de s.k. lähsanslagen.Vid fördelningen tas hänsyn till ett flertal olika faktorer såsombefolkningsutveckling, arbetslöshet, förvärvsfrekvens, sysselsättningsgrad,branschstruktur, avstånd, kommunikationer m.m. Hithörande frågor torde förövrigt bli föremål för överväganden i samband med översynen av stödformerna iden regionalpolitiska utredningen. Motion A421 avstyrks med hänvisning tilldet anförda. I motion 1987/88:A459 äv och (båda c) tas upp möjligheterna att fä bidrag till utbildning av smäskaligaproducenter. Motionärerna föreslår att man inom ramen för anslaget Regionalautvecklingsinsatser m.m. skall kunna få bidrag för utbildning och täckande avinkomstbortfall i samband med utbildning för dessa producenter. Motionärernasyftar bl.a. pä hemslöjd och småskalig livsmedelsproduktion. Länsstyrelserna kan av sina projektmedel ställa medel tillförfogande för riktade insatser för hemslöjd eller småskaliglivsmedelsproduktion. Lämpligt organ som tilldelas medel börsedan fritt kunnadisponera medlen på ett sätt som gynnar näringen och dess utövare, t.ex. förvidareutbildning. Härutöver kan nämnas att lantbruksnämnderna i norra medel för rådgivning och utvecklingsprojekt. Utskottet anser mot den angivna bakgrunden att motion A459bör lämnas utan åtgärd. Utskottet tar slutligen i detta avsnitt upp ett antalmotioner i vilka föreslås jörstärkta länsanslag i olika län. 1 vissa motionerhar storleken på den begärda resursökningen angivits, medan andra motionerallmänt pläderar för utökat länsanslag. De aktuella motionerna redovisas nedan. 1987/88:A430 av ökade länsanslag till , JanHyttring m. fl. (c) och och för 1987/88:A445av finansiering av projektet ,, GötheKnutson m. fl. (m) för 1987/88:A445av . ökat länsanslag med 3,5 milj.kr. till AU 19,87/88:13 l987/88:A428av ' ''' m.fl. (s), I987/88:A457 av ökat länsanslag fill () och l987/88:A489av 1987/88:A458 av ökat länsanslag till län och (båda c) 1987/88:A461 av ökat länsanslag till JanHyttring och (båda c) 1987/88:A4I4 av ökat länsanslag till (båda c) Som redovisats ovan fattade sedanbeslut om en uppräk ning av anslaget Regionala utvecklingsinsatser m.m. med 200 milj, kr. till 688 milj. kr. Som framgår av sammanställningen över.fördelningen mellan - läneninnebar detta att samtliga län tilldelades ett utökat anslag under innevarandebudgetår. Enligt utskottets bedömning bör härigenom förutsättningarna attfinansiera t.ex. projektet för ha förbättrats. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna A414, A428, A430, A445, A455,A457, A458, A461 och A489 i aktuella delar. Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertill företag I glesbygder m.m. Anslaget används för att täcka utgifterna för att infriastatliga garantier för lån till företag i glesbygder och för lån tillkommersiell service enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd samt vissaäldre, numera upphävda, förordningar. /85 ändrades detta anslag sä att riksdagensom dittills givit årliga beslutsramar för kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. därefter beslutar om en flerårig eiigagemangsram som successivt skall byg gas upp till 290 milj. kr. Förtiden fram t.o.m. /88 är engage mangsramen fastställd till 135 milj. kr. Systemet innebär att länsstyrelsernas utrymme för ny kreditgivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantier som beslutats efter , dels genom den successiva uppbyggnaden av engagemangsramen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt C 5(s. 67 68) att AU 1987/88:13 ramen för kreditengagemangen nästa budgetårfår vidgas till 155 milj. kr. och att anslaget på nytt uppförs med ett formelltbelopp av I . Ersättning för nedsättning av socialavgifter Anslaget används för att täcka avgiftsbortfallet tillföljd av nedsättningen i av socialavgifter och den allmännalöneavgiften. Utgifter för det särskilda bidraget till arbetsgivaravgifter viden sysselsättningsökning belastar däremot anslaget C 7 Sysselsättningsstöd. Regeringen föreslår under punkt C 6 (s. 68 69) attriksdagen till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . I motion 1987/88 :A426 föreslås ett anslag av470 milj. kr. och i motion 1987/88:A465 av () föreslås 600 milj.kr. till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för /88.Lars m.fl. (vpk) yrkar i motion 1987/88:A441 att regeringensanslagsframställning på denna punkt skall avslås. Motionsyrkandena går tillbaka på de tidigare i framställningenredovisade förslagen att vidga resp. slopa nedsättningen av socialavgifter somregionalpolitisk stödform. Med hänsyn till att utskottet inte har ställt sigbakom dessa förslag avstyrker utskottet äveri motionärernas här föreliggandeföljdförslag i fråga om anslagsbevillning. Utskottet godkänner den i propositionenlämnade medelsberäkningen. Medel bör alltså anvisas med det belopp regeringenhar föreslagit. Anslaget används för att täcka dels utgifterna försysselsättningsstöd enligt förordningen om regionalpolitiskt stöd, dels detsärskilda bidrag till arbetsgivaravgifter som utgår vid sysselsättningsökningi enligt lagen om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i . Regeringen föreslår under punkt C 7 (s.69 70) attriksdagen till Sysselsättningsstöd för /89 anvisar ettförslagsanslag av . 1 motion 1987/88:A474av m.fl. (m) yrkas attregeringens anslagsframställning på denna punkt skall avslås i enlighet med förslaget i motion 1987/88:A484 att sysselsättningsstödet skall upphöra. I partimotion 1987/88:A426 samt i motion 1987/88:A491 av och (båda fp) föreslås 184 milj. kr. till anslaget Syssel sättningsstöd. 5 1987/88. Eftersom sysselsättningsstödet enligt utskottets meningbör vara kvar AU 1987/88:13 som stödform avstyrks anslagsyrkandet i motionA474. Utskottet har i det föregående avstyrkt motionerna omåterinförande av sysselsättningsstöd i stödområde C. De aktuella följdförslageni motionerna A426 och A491 om höjning av anslaget till Sysselsättningsstöd bördärför inte föranleda någon åtgärd. Utskottet tillstyrkerregeringens framställning om anslag för det aktuella ändamålet. Expertgruppen för forskning om regional utveckling 1986/87 Utgifi 4288 000 Reservation 573 000 1987/88 Anslag 4 300 000 1988/89 Förslag 4 300 000 Regeringen föreslär under punkt C 8 (s. 70) att riksdagenskall anvisa ett reservationsanslag av . till Expertgruppen förforskning om regional utveckling (ERU) för /89. 1 kommittémotion 1987/88:A482 föresläs attkostnaderna för ERU:s verksamhet i fortsättningen skall belasta anslaget förUtredningsverksamhet m.m. (anslag A 3) på industridepartementets .huvudtitel.ERU:s verksamhet och forskningsinriktning bör också, enligt motionärerna,breddas och fä en inriktning som syftar till att utveckla vårt land. har i följd lagt fram motsvarandeförslag om anslagstilldelningen till ERU. Valet av anslagstitel är närmast enpraktisk fråga. ERU :s forskningsverksamhet har enligt utskottets mening storbredd och bidrar i väsentliga avseenden till att skapa ett bra underlag för detregionalpolitiska utvecklingsarbetet. Med avstyrkande av motion A482 i dennadel tillstyrker utskottet regeringens begäran om anslag till ERU. Kapitaltillskott till en utvecklingsfond förVästnorden 1986/87 Utgift O Reservation 6 928 000 1987/88 Anslag 1904 000 1988/89 Förslag 2 000 000 Målet för Västnordensamarbetet, vilket inleddes ,är att nå fram till en mer tillfredsställande regional balans i samt attknyta Västnorden närmare det övriga . Vid nordiska ministerrådets möte iaugusti 1986 undertecknades avtal och stadgar för en nordisk utvecklingsfondför Västnorden. Fonden skall främja utvecklingen av ett allsidigt och konkurrenskraftigtnäringsliv i Västnorden. Fondens grundkapital skall uppgå till ett belopp sommotsvarar , varav skall svara för 5,4 miljonerUS dollar. Inbetalningen till fonden skall ske . Regeringen föreslår underpunkt C 9 (s. 71) att riksdagentill Kapitaltill skott till en utvecklingsfond för Västnorden för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens fram ställning om anslag för det aktuella ändamålet. Nyttanslag för infrastrukturella insatser AU 1987/88:13 I motion 1987/88:A463 av m.fl. (vpk)föresläs att de infrastrukturella insatserna skall prioriteras iregionalpolitiken. Vpk:s förslag om ett slopande av nedsättningen avsocialavgifter i vissa kommuner i frigör enligt motionenerforderliga medel för att 400 milj. kr. skall kunna anvisas till infrastrukturellainsatser. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om debetydande insatser som gjorts och planeras beträffande en uppbyggnad avinfrastrukturen i utsatta regioner. Något nytt särskilt anslag för ändamåletkan därför inte anses vara erforderligt. Motionärernas förutsättning för dettaanslag, nämligen ett slopande av nedsättningen av socialavgifterna i delar avNorrbotten, föreligger för övrigt inte eftersom detta förslag avvisats avutskottet tidigare i framställningen. Motion A463 avstyrks därför i aktuelldel. Regionalpolitiska insatser i län och regioner 1 detta avsnitt behandlar utskottet 36 motioner som rörutvecklingen i olika delar av landet. 1 motionerna redovisas problem och ställskrav pä insatser av olika slag från statsmakterna. 1 motionerna förs också fram partiernas syn päregionalpolitiken i stort. Dessa frågor har utskottet tagit ställning till iett tidigåre avsnitt. Även yrkanden om särskilda stödinsatser, decentraliseringav statlig verksamhet och medel för utvecklingsinsatser behandlas i andraavsnitt. Motioner med anknytning till Bergslagen har behandlats iutskottets betänkande AU 1987/88:24. Vidare kommer ett antal motioner rörandeNorrbotten att tas upp av utskottet i samband med behandlingen av proposition1987/88:86 angående särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. Utskottet vill allmänt framhålla att regionalpolitikeninte ensam kan lösa de problem som tas upp i motionerna. Skall utvecklingenkunna påverkas förutsätts samordnade insatser inom en rad politikomräden. Detgäller utöver regional- och sysselsättningspolitiken även t.ex. utbildnings-,trafik-och industripolitiken. De särskilda insatser för bl.a. Bergslagen ochNorrbotten, som statsmakterna har beslutat om , är goda exempelpå denna inriktning av politiken. Den ökade decentraliseringen till länen avbeslutsbefogenheter och resurser är också av vikt i detta sammanhang. Denekonomiska politiken är emellertid som berörts i det föregående avgrundläggande betydelse för den regionala utvecklingen. stagnerade befolkningstillväxten iStockholms län, främst beroende på en omfattande utflyttning. Omkring började en ny fas och har befolkningen ökat kraftigt. Detta förhållande förklaras både av en ökad inflyttning från andra delar av landet och en ökad invand ring, men också på starkt ökade födelsetal. ökade folkmängden i länet med 12 800 personer, varav nästan hälften berodde pä födelseöver skottet. Den inrikes nettoflyttningen till har minskat de två se naste åren, framför allt beroende pä en ökad utflyttning. Länets arbetsmarknad är den mest differentierade i landet,och den starkt AU 1987/88:13 ökade arbetskraftsefterfrägan under1980-talet är en viktig förklaring till den befolkningsexpansion som sker.Olika flyttningsstudier har visat att det främst är unga, välutbildade personersom flyttar till och att karriärmöjligheter, kulturutbud, nöjen etc.har én stark dragningskraft. Sysselsättningsläget i länet är väsentligt bättre än inågot annat län. Den relativa arbetslösheten uppgår till , vilket är hälften av riksgenomsnit tet. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen i åldern , är mycket hög . Utvecklingen iStockholmsregionenbehandias i fem motioner.Förslagen i två av motionerna tar framfor allt sikte på att främja utvecklingeni regionen, medan tvä andra motioner främst diskuterar olika åtgärder medsyfte att begränsa tillväxten och förbättra miljöri i regionen. I en femtemotion behandlas de obalansproblem som finns i länet. En motion som i hög grad tar sikte på att främjautvecklingen i är mofion 1987/88:A454 av . (ni). Motionärerna föreslår ett tillkännagivande att ingaåtgärder skall vidtas i syfte att bromsa tillväxten i . Vad Stockholmbehöver är, en kunskaps- och förnyelsepolitik som tar till vara regionensstarka sidor. Högskoleutbildningenärviktig, och antalet högskoleplatser måsteökas. En , kreativ miljö bör stimuleras, och inte minst invandrarna utgör ettvitalt inslag j denna utveckling. Motionärerna framhåller vidare attMälardalsregionen bör ses som en helhet där blir en inre kärna ien gemensam arbetsmarknadsregion. För att klara en nödvändig utbyggnad avkommunikationerna i denna region samt för att klara miljöproblemen i ,krävs nya finansieringsformer där enskilt kapitalmedverkar. Länet måste också få en rätmätig del av det statliga väganslaget. Regeringens utlokaliseringspolitik av offentligamyndigheter frän Stock holmsregionen avvisas av motionärerna. Inte heller bör utlokalisering av myndigheter användas för att lösa inomregionala balansproblem. De södra länsdelarna behöver stimulans i stället för regleringar, t.ex. genom sänkta , skatteroch ett varierat bostadsbyggande. Ett sänkt skattetryck är enligt motionärerna nödvändigtför att öka tillväxten. Tillväxthämmande faktorer bör undanröjas, t.ex. genomen avreglering av den offentliga sektorn och genom att bryta upp offentligamonopol. Bostadsmarknad och kollektivtrafik anförs som exempel på områden därvalfriheten mäste öka genom konkurrens. Motionärerna betonar stora miljövärden.Regeringen bör presentera förslag på ekonomiska styrmedel inom miljöpolitikensområde. Motionärerna tar också upp internationella frågor. Manframhåller att och behöver en mer aktiv Europapolitik.Stockholm skulle kunna bli ett av det nya finansiella centra. Ettinförande av fri radio och TV skulle göra StockhoJmsregionen till Nordensmediacentrum och öppna oss mot . 1 motion 1987/88:492 av m.fl. (fp) omutvecklingen av tar motionärerna upp en rad åtgärder för att främja utveck lingen i . Flertalet av dessa yrkanden behandlas av andra utskott. I motionenframhålls att har stor betydelse för hela landets AU 1987/88:13framtid. Nyckeln till en fungerande regionalpolitik ligger i att skapa kreativamiljöer över hela landet. En allmän hämsko på gynnar ingen,utan gör bara fattigare. De inomregionala problemen bör man enligtmotionärerna lösa genom nyinvesteringar i, kommunikationsnäten. Vad gäller länets arbetsmarknad anförs i motionen atthuvudstadsregionen måste inrymma en betydande administrativ verksamhet. Enutflyttning av för riket gemensamma funktioner är tveksam, men man bör ta tillvara möjligheten att decentralisera beslutsfunktioner inom den offentliga förvaltningen.Motionärerna pekar vidare på att varuproduktionen minskar i länet och att detsett till regionen i stort inte finns anledning att med särskilda medel hållakvar industri sorri annars skulle söka sig till områden med bättre tillgång påarbetskraft. Enligt partimotiori I987/88:A462 är detnödvändigt att vidta kraftfulla åtgärder för att dämpa expansionen avframförallt den privata tjänstesektorn. I motionen föreslås att eninvesteringsavgift på skall belasta nyproduktion av lokalytor för kontoroch industrier i de expansiva kommunerna i . De resurser somfrigörs genom avgiften bör återföras till för investeringari bostäder, miljöförbättringar och infrastruktur. De företag som drabbas avden höga investeringsavgiften bör erbjudas möjlighet till särskilt stöd motatt man väljer att förlägga den planerade byggnationen till deregionalpolitiskt prioriterade områdena. I detta sammanhang föreslårmotionärerna att nya former av offertstöd prövas, t.ex. skattelättnader. I motion 1987/88:A444 av m.fl. (vpk) påtalas attöverhettningen i vissa delar av inte är bra för ochinte heller för människorna i regionen. Motionärerna kräver radikala åtgärderför att skydda stora miljövärden från ohämmad expansion,miljöförstörelse och förkvävning. Åtgärder som diskuteras i motionen ärlägesavgifter, miljöavgifter och olika regleringar för att begränsa bilismen.En särskild Storstockholmsutredning bör tillsättas för att undersöka lämpligastyrmedel i dessa avseenden. I motion 1987/88 :A407 av PärGranstedtoch (båda c) diskuteras olika åtgärder för att uppnå en bättre balans mellanboende och arbete i . Det är enligt motionärerna viktigt atttillväxten i statlig sysselsättning i första hand sker i andra delar av landet.Detta bör ske i form av decentralisering av uppgifter från centrala tillregionala och lokala organ, snarare än genom förflyttning av hela myndigheter.Staten bör vidare utarbeta ett program för omfördelning av statligaarbetsplatser i . Ett annat sätt att påverka arbetsplatsernas fördelning ärenligt motion A407 att lägesavgifter för större arbetsplatser! den centrala delen av Stock holmsregionen införs. Lägesavgiften bör tillföras en fond föratt lösatrafik- och miljöproblem samt underlätta tillkomsten av fler arbetsplatser i under- försörjda delar av länet. Också i övrigt bör staten genom sina regionala organ stimulera näringslivets utveckling i underförsörjda regiondelar och underlätta en omflyttning av arbetsplatser från överhettade delar av regio- 69 nen.Tillskapande av en högskola för den anförs av mo- AU1987/88:13 tionärerna som exempel pä en sådan åtgärd. Utskottet vill först slå fast att det inte råder någradelade meningar om att värt land skall ha en stark huvudstadsregion. Despeciella förutsättningar som en huvudregion ger som centrum för verksamheterinom administration, forskning och utbildning skall tas till vara och användaspä ett sätt som främjar näringslivets utveckling inte bara i länet utan också ihela riket. I de föreliggande motionerna.är man, oavsett de skildautgångspunkterna, ense om att en god utveckling i är bra förhela landet. Detta är en mening som också utskottet delar. I motionerna aktualiseras två huvudsakligafrågeställningar. Den första gäller om man bör dämpa expansionen iStockholmsregionen o.ch vilka styrmedel man i sä fall bör tillgripa. Den andrafrågeställningen rör de inomregionala förhållandena i därman i samtliga motioner diskuterar såväl miljöfrågor som olika åtgärder föratt uppnå en bättre balans mellan den norra och södra delen av regionen. Utskottet har inledningsvis lämnat en översiktligredovisning av de senaste årens utveckling i . Även ombefolkningsutvecklingen och då särskilt inflyttningen dämpats den senastetiden finns det skäl att tala om en överhettning vad gäller bl.a. regionensbostadsmarknad och arbetsmarknad. En viktig förklaring till utvecklingen iStockholmsregionen är den pågående expansionen inom den privata tjänstesektorn.Däremot har jämte haftden lägsta relativa till växten av alla län när det gäller den offentligasektorn. Expansionen inom främst den privata tjänstesektornmotiverar enligt utskottets mening att åtgärder vidtas för att avlänkatillväxten till regionalpolitiskt prioriterade områden. Industridepartementetoch statens industriverk har intensifierat arbetet med dennainriktning. Inom industridepartementet har en grupp tillsatts med uppgift attsärskilt arbeta med dessa frågor. Även statens industriverk har förstärkt sinaresurser för lokaliseringspäverkan på tjänsteföretagen. Lokalisering av statligverksamhet används också för att motverka regionala obalanser. Utskottet kan mot den angivna bakgrunden inte delauppfattningen i motion A454 (m) att inga åtgärder skall vidtas i syfte attbromsa tillväxten i . Utskottet vill å andra sidan inte nuförorda att särskilda restriktioner läggs på utvecklingen i regionen, vilketföreslås i motionerna A462 och A444. Den regionalpolitiska utredningen skallöverväga för-och nackdelar med olika åtgärder som kan bidra till att avlänka tillväxteni storstadsområdena. Regeringen har vidare avviserat att en parlamentariskutredning skall tillsättas med uppgift att studera bl.a. bilismensmiljöeffekter i storstadsområdena. I samtliga motioner diskuteras möjliga åtgärder för attuppnå en bättre balans mellan den norra och södra delen av regionen. I flera av motionerna framhålls att man genom investeringar i trafiksystem och högskoleutbild ning kan stimulera utvecklingen i den södra regiondelen. I motionerna A407 och A444 vill motionärerna att frågan om s.k. lägesavgifter för arbets platser utreds med syfte att skapa resurser för en bättre inomregional ba lans. Förslaget i motion A462 om en investeringsavgift på för kontor 70 ochindustrier har delvis samma syfte. 1 motion A407 krävs också att ett AU1987/88:13 program utarbetas för omfördelning av statliga arbetsplatser iStockholmsregionen. 1 samma motion yrkas också att staten genom sina regionalaorgan stimulerar näringslivet i underförsörjda regiondelar. De i motionerna påtalade obalansproblemen inomStockholmsregionen bör enligt utskottets mening i första hand behandlas av deregionala och lokala myndigheterna i länet. Som framhäljs i flera motioner harStockholmsregionen unika resurser i mänga avseenden. Den kreativa och resursrikamiljö som finns här borde således ge särskilt goda förutsättningar att klara denämnda obalansproblemen. Utskottet har i det föregående betonat att man inte nuvill förorda att särskilda restriktioner läggs på utvecklingen i regionen.Detta gäller också de föreslagna s.k. lägesavgifterna även om syftet med dessaanges vara att förbättra den inomregionala balansen. Vad gäller förslaget i motion A407 om ett program föromfördelning av statliga arbetsplatser i vill utskottetframhålla att det har funnits en strävan att omfördela de tillStockholm/koncentrerade statliga arbetsplatserna. För en sådan utvecklingtalar inte bara den i motionerna påtalade problematiken utan också statens egetintresse av att minska sina lokalkostnader. Omflyttningar av myndigheter ochinstitutioner har ägt rum i viss omfattning. Mot vinsterna av en decentraliseringinom regionen skall emellertid ställas kravet att myndigheterna skall varalätta att nå för tillresande besökare. Som framgått av vad utskottet anfört iavsnittet om decentralisering bör det i fråga om lokalisering av statligverksamhet i första hand prövas huruvida sådan verksamhet eller delar av denkan förläggas till andra delar av landet än . De i motion A454 föreslagna åtgärderna i fråga om bl.a.ett sänkt skattetryck, avreglering av den offentliga sektorn,bostadsfinansiering och olika internationella frågor i ett Stockholmsperspektivgår tillbaka på krav som redovisats i olika partimotioner. De vittsyftandefrågeställningar som motionärerna tar upp i dessa delar av motionen anser sigutskottet inte behöva ta närmare ställning till i detta sammanhang.