bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta beroende harenligt utskottets uppfattning i huvudsak en stabiliserande och fredsbevarandeverkan, vilket inte hindrar att det kan uppstå situationer som inger bekymmerför ett litet och neutralt land, bl.a. när det gäller att trygga försörjningeni händelse av ett krisläge. Utskottet gör bedömningen att ett närmare samarbetemed EG:s tolv medlemsländer inte heller i detta avseende skulle innebära enförsämring av situation i förhållande till det läge som skulle kunnauppstå om vi avstod från att ytterligare bygga ut samarbetet med EG. Regeringen anför i propositionen att den inte finner någonanledning att ompröva inställningen till ett svenskt medlemskap i skälför denna ståndpunkt anges främst att inte kan delta i ett förpliktandeutrikespolitiskt samarbete med en viss grupp av stater med syfte att utformagemensamma ståndpunkter. Det finns också gränser för hur långt kan gånär det gäller att underkasta sig överstatliga beslut på det ekonomiskaområdet, heter det vidare i propositionen. har själv valt sin neutralitetspolitik ochbestämmer själv dess innehåll. Den bygger på att omvärlden kan hysa förtroende och respekt för vår vilja och förmåga att orubbligt hålla fast vid den valda säkerhetspolitiska linjen. Detta förtroende grundläggs genom vårt handlan de i fredstid. Ett deltagande i EG:s utrikespolitiska samarbete skulleför del UU 1987/88:24 innebära att regeringen åtog sig attsamråda med en grupp av andra länder inför viktiga utrikespolitiskaställningstaganden i syfte att uppnå gemensamma ståndpunkter. Enligt nuvarande regler kan inga bindande beslut fattasinom ramen för EG-låndernas utrikespolitiska samråd. Icke desto mindre skulle ett svenskt deltagande i detta samråd kunna påverka förtroendet för vår neutralitetspo- lidk. . . . . Utskottet konstaterar att svenskt medlemskap inte är ettmål för de diskussioner med EG som förestår. Med vad som ovan anförts får utskottet föreslå att yrkande1 i motion U 5 (c), yrkandena 7 och 8 i motion U 6 (fp), tillämpliga delar avyrkande 2 i motion U7(m), motion U 522(fp) samt yrkandena 1 och 6 i motioniU524 anses besvarade. Yrkande 1 i motion U 7 (m) avstyrks med hänvisning till delängre gående krav som framförs däri. Likaså avstyrker utskottet yrkandena 1och 2 i motion U 3(vpk) vari föreslås en annan inriktning av svenskEuropapolitik. Såväl det nordiska samarbetet som EFTA-gemenskapen är enstyrka och en tillgång i det fortsatta kontakterna med EG. På svenskt initiativanalyseras det nordiska samarbetets roll,i det västeuropeiskasamarbetet. Regeringarna i de nordiska länderna är eniga om att nordisksamverkan har en viktig roll att spela i våra länders förhållande till EG.Utskottet delar denna uppfattning. Behovet av samordning mellan EFTA-länderna är ensjälvklarhet. Under frihandelsförhandlingarna år 1970-1972 ägde ett mycket närasamråd rum mellan EFTA-länderna, och resultatet blev i det närmaste identiskafrihandelsavtal. Det blev emellertid vid det tillfället inte fråga om någonmultilateral förhandling mellan EFTA och EG - en möjlighet som anges imotion U7 (m) - bl.a. av det skälet att EFTA som sådant inte har möjlighet attingå avtal. Efter det gemensamma ministermötet i mellanEG och EFTA har EFTA:s huvuduppgift blivit samarbetet med EG. Möten pä olikanivåer äger regelbundet rum mellan EFTA och EG. Enligt utskottets mening finns det även nu all anledningför EFTA-länderna att i sina kontakter med de europeiska gemenskaperna ta tillvara den tillgång som ett gemensamt uppträdande innebär. Situationer kan emellertid uppstå då det för något avEFTA-länderna är mer ändamålsenligt att söka särlösningar, ensamt ellertillsammans med något annat land. En del av det samarbete efter år 1972inlett med EG utanför frihandelsavtalet är exempel på detta. Med det anförda får motion U 4, yrkande 2 i motion U5(c)samt yrkandena 3 och 4 i motion U 7(m) anses besvarade. Vid sidan av det samråds- och samordningsarbete som ägerrum på regerings- och tjänstemannanivå och mellan EG-parlamentet och EFTA:s parlamentariska kommitté yill utskottet erinra om att de europeiska integrationssträvandena diskuteras - formellt och informellt - inom en rad q är ett av dem. Arbetet inom dess parlamentariska UU1987/88:24 församling och inom ministerrådet och dess arbetsgrupper erbjudervikfiga tillfällen till kontakter mellan ländernas beslutande församlingar ochregeringskanslier. På företagsområdet finns ett flertal sammanslutningar ochbranschorgan vilka svenska motsvarande förbund och föreningar har samarbetemed. Liknande kontakter äger rum på den fackliga sidan. Enligt utskottets mening är samarbete och kontakter avdetta slag ett viktigt inslag i våra strävanden att öka förståelsen förvarandras önskemål och bereda väg för överenskommelser. I några motioner föreslås ytterligare åtgärder i syfte attfrämja kontakterna mellan och EG. Såväl motion U7 (m) som motion U524föreslår att kontakterna med förbättras. I motion U524 heterdet att det bör ske genom att hos regeringen begär förslag om attinrätta ett systern med observatörsplatser vid för svenskaparlamentariker. Utskottet har tidigare behandlat denna fråga och då intevelat tillstyrka förslaget att inrätta ett system med permanenta observatörer.Till följd härav har det inte utretts om det finns konstitutionellaförutsättningar för en sådan ordning. Det finns enligt utskottets mening anledningför , dess utskott och för riksdagspartierna att bättre än tidigareinformera sig om arbetet i och övriga organ. Ett visstbesöksutbyte äger redan rum. Det finns skäl att uppmuntra detta, men enligtutskottets mening bör det tillsvidare ske inom ramen för det ordinarieriksdagsarbetet. Därtill kommer att de svenska riksdagspartierna nyligenerhållit budgetmedel för deltagande i internationella konferenser och liknandeinternationellt samarbete av intresse för partierna. Med det anförda får yrkande 5 i motion U 7(m) omfördjupade kontakter med anses besvarat, medan däremotförslaget i motion U 524 att inrätta ett system med observatörsplatseravstyrks. I yrkande 17 i motion U5 (c) föreslås att en parlamentariskdelegation tillsätts med uppgift att följa handläggningen av de europeiskaintegrationsfrågorna. Det är angeläget att är väl informerad omutvecklingen av samarbetet mellan och EG och får möjlighet att på etttidigt stadium ta del av viktigare förhandlingsfrågor. Viktiga beslut börliksom föregås av samråd i utrikesnämnden. Utskottet förutser ocksåatt de riksdagsutskott som är särskilt berörda av EG-frågor kommer attintensifiera sin bevakning av detta område. Därutöver kommer det uppenbarligen att finnas behov av ettlöpande samråd och informationsutbyte mellan regeringen och riksdagspartierna. Detta kan och bör ske utan att kompetensfördelningen mellan och regeringen berörs. Delegationer i vilka ingår företrädare för regeringen och partierna finns på andra områden. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att EFTA-delegation genom sitt deltagande i EFTA:s parlamen tarikerkommitté och av regeringen redan får information om kontakterna mellan EG och EFTA. Utskottet förutsätter att regeringen genom partiföret rädarna i denna delegation eller på annat sätt håller riksdagspartierna fortlöpande och regelbundet informerade om utvecklingen av kontakterna 20 Med detta uttalande torde syftet med yrkande 17 i motion U5(c) vara UU 1987/88:24 tillgodosett. Utskottet får därför anse yrkandetbesvarat. Med anledning av förslaget i motion U 7(m) att en särskildstatssekreterare bör samordna Europasamarbetet inom villutskottet erinra om att regeringen beslutat om en väsentligförstärkning av sin organisation i detta avseende. En särskild statsrådsgrupphar under statsministerns ledning huvudansvaret för Europafrågorna. Enmotsvarande samordningsgrupp finns på statssekreterarnivå. Förde kommandeöverläggningarna har en chefsförhandlare utsetts. Inom utrikesdepartementethar ett integrationssekretariat satts upp för handläggningen av samarbetet medEG, Syftet med förslaget i motion U 7(m) torde därmed vara tillgodosett. I yrkande 6 i motion U 7 (m) framförs kravet attregeringen bör initiera en bred informationsverksamhet inom om detvästeuropeiska integrationsarbetet. Det föreslås också i motionen att regeringenbör verka för att EG öppnar ett informationskontor i . I de riktlinjer för det fortsatta arbetet som regeringenpresenterat i propositionen ingår informationsverksamhet som ett viktigtinslag. Ett särskilt råd har inrättats för kontakter med bl a näringslivet ochlöntagarorganisationerna. Regeringen har framfört till EG att en EG-delegationskulle välkomnas i . Sådana EG-delegationer finns redan i och iWien. Informa-donskontor, som har en något annorlunda karaktär, har EG hittillsendast öppnat i medlemsländerna. Med det anförda får ifrågavarande del av yrkande 2 ochyrkande 6 i motion U 7 (m) anses besvarade. I de följande avsnitten behandlar utskottet propositionensframställning pä de olika sakområdena och de motioner och motionsyrkanden somväckts i anledning därav. På dessa områden föreligger yttranden från de utskottsom i bereder hithörande frågor. Enligt utskottets mening bör pågående och föreståendekontakter och förhandlingar med de europeiska gemenskaperna varaförutsättningslösa. Målet bör vara att bredda och fördjupa samarbetet med EG pävarje område så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Ingetområde bör vara undantaget från förhandlingar. Som kommer att framgå av detföljande finns det på några punkter gränser för hur långt vi kan gå iharmonisering av svenska regler till vad som gäller inom EG. Motsvarande begränsningar finns inom EG och hos övrigaEFTA-länder. Kommande överläggningar kommer att visa var dessa gränser går.Sverige bör för sin del visa vilja till kompromisser i syfte att på varjeområde nå uppgörelser som sammantagna ger bästa resultat. En beskrivning av slutmålet för svensk del görs i yrkande8 i motion U5 (fp), nämligen att svenska medborgare och företag på vitbokens alla områden bör få åtnjuta samma fri- och rättigheter som medborgare och företag i EG:s medlemsländer samt att svenskar och svenska företag inte i något hänseende skall diskrimineras. Liknande formuleringar finns i motion 21 U7(m) ochi U 5 (c). Däri nämns bl a resor, bosättning, anställning, studier ochutbildning som viktiga samarbetsområden i ett " Medborgarnas Euro- UU1987/88:24 pa". Utskottet instämmer i denna beskrivning men vill erinra omatt EG självfallet kommer att framföra motsvarande krav gentemot , päömsesidighetens grund. Endast efter samråd och överläggningar med EG är möjligtatt avgöra vilka förhandlingsresultat som kan uppnås. I linje med denna inställning bör inga områden redan i utgångsläget undantas från integrationsarbetet med EG. , . Utskottet anser det också angelägetatt betona tidsaspekten för förestående kontakter och förhandlingar med EG.Möjligheterna för ett land som att påverka utformningen av regler ochbestämmelser i ökar ju' tidigare vi kommer in i beredningsprocessen. Sompåpekas i propositionen ' har EG ännu inte lagt fast en egen polidk vad gällerstörre delen' av de åtgärder som skall vidtas under den kommande femårsperiodeni enlighet med vitboken för den inre marknaden. I det följande behandlar utskottetde olika mer specifika frågor och områden som är eller kan bedömas bli aktuellai samarbetet mellan och EG. I anslutning till propositionens förslagtas följande områden upp: Gemensam marknad för industrivaror, jordbruk,livsmedelsindustri och fiske, konkurrensvillkor i form av statsstöd ochetableringsrätt, transporter och kommunikationer, forskning och utveckling,miljöpolitisk arbetsmiljö och konsumentpolitik m.m., ekonomiskt och monetärtsamarbete samt personers rörlighet; framför allt utbildnings- ochungdomsfrågor. Därvid kommer endast att behandlas de områden varom motionerväckts eller vilka berörts i andra utskotts yttranden. Regeringens syn på deolika frågeställningarna under resp. ämnesområde kommer att återges undertiteln "svenska överväganden". För ytterligare bakgrundsredovisninghänvisas till propositionen. Propositionen (s. 30-35) i Inför förhandlingarna med EG i början av 1970-taletförklarade den att betraktade ett deltagande i dengemensamma varumarknaden som en väsentlig del i en framtida överenskommelse.Det primära önskemålet var att avveckla tullarna mellan och EG, menambitionerna sträckte sig längre. I våra strävandena ingick att svenska företag och derasprodukter i princip skulle erhålla en icke-diskriminerande behandling iförhållande till övriga företag och produkter inom marknaden. 1 detta låg bl.a.att icke-tariffära handelshinder skulle avvecklas. Likabehandling för svenskavaror vid gränspassage skulle eftersträvas liksom sådan behandling vidoffentlig upphandling. Också konkurrensvillkoren skulle harmoniseras, ochmöjligheterna att suspendera bestämmelser i avtalet eller att tillgripaundantagsklausuler skulle begränsas. föreslog därför att grunden för ett samarbete avdetta slag borde vara en tullunion omfattande alla varor. Skälet till att manpå svensk sida inte stannade vid ett frihandelsomräde var inte att tullunionens specifika uU1987/88:24 egenskaper-en gemensam yttre tulltariff och en gemensam handelspolitik - i sigutgjorde primära svenska intressen. Anledningen var i stället att en tullunionenligt vår mening gav det bästa underlaget för det fasta och varaktigaekonomiska samarbete som eftersträvade och var det bästa sättet attuppnå likabehandling i olika avseenden för svenska företag och Det var den samlade bedömning som då gjordes införförhandlingarna. Under dessa blev det dock tydligt att EG inte ansåg sig kunnatillmötesgå de sveriska önskemålen. Förhandlingsresultatet blev i stället ettfrihandelsavtal med EG. har enligt regeringen på det hela tagetfungerat mycket väl. Den fastlagda tidtabellen för avvecklingen avhandelshindren har kunnat hållas, och de möjligheter som avtalen ger tillavsteg från frihandeln har endast undantagsvis utnyttjats. Ursprungsreglerna,som reglerar villkoren för att en vara skall åtnjuta tullfrihet och somursprungligen var relativt komplicerade, har också förenklats. De skäl som under förhandlingarna åren 1971-1972motiverade det svenska önskemålet om en tullunionslösning gäller emellertidalltjämt . Det av EG nu inledda arbetet pä att förverkliga den inremarknaden har givit ökad tyngd åt dessa skäl. Det torde i själva verket intevara möjligt att helt avskaffa alla gränskontroller mellan ochEG-länderna annat än inom ramen för en tullunion. Å andra sidan,är detuppenbart att de institutionella problem som är förenade med deltagande i entullunion, utan medlemskap i , inte är lätta att lösa. Redan i samband medförhandlingarna om frihandelsavtal uttalade attde institutionella problemen borde lösas på ett sådant sätt att den utvidgadegemenskapens autonoma beslutanderätt, dess funktionsduglighet och dessutvecklingsmöjligheter tryggades. Den ståndpunkten är fortfarande aktuell ochhar så sent som framförts från bl.a. sida. Enligt regeringen bör därför ansträngningar i första handinriktas på att på andra vägar söka åstadkomma en så hög grad av likabehandlingsom möjligt på hela den västeuropeiska marknaden. EFTA- och EG-låndernas gemensammaarbete på att följa upp Luxemburgdeklarationen synes erbjuda godaförutsättningar för att nå resultat i detta hänseende. Sålunda har förhandlingarredan upptagits om exempelvis avveckling av återstående exportrestriktioner,ytterligare förenkling av ursprungsreglerna, harmonisering av tullprocedureroch samt antidumpningsåtgärder. I sin partimotion 1987/88:U6 framhåller attdet är en brist i regeringens proposition att den saknar en analys av densvenska industristrukturen och därmed av helhetens betydelse för svensktnäringsliv av den framväxande integrationen inom EG:s olika områden. Framförallt betonar fp betydelsen av att svensk industri skall kunna deltaga fullt uti de EG-program som syftar till att modernisera tillverkningsindustrin genomgrundläggande teknisk forskning på olika nya områden. produktionengenom rationaliseringar och införande av ny tillverkningstek- UU 1987/88:24nik är enligt fp livsviktig för att svenska företag skall bl kvar på marknaden.Folkpartiet betonar även de små och medelstora svenska företagens behov av enfri marknad i och dessa företags beroende av de överenskommelserSverige kan träffa med EG. Moderata samlingspartiet (U7)' och motion 1987/88:U524(c)tar upp frågan om en tullunion mellan och EG. Moderata samlingspartietanser att regeringen bör eftersträva en tullunion mellan EFTA-länderna och EGsamt, intill så har skett, en sådan harmonisering av tulllagstiftning ochtullsatser att usprungskontrollen kan förenklas eller göras onödig. Motionäreni motion U524 anser att regeringen bör pröva frågan om en tullunion mellan EFTAoch EG. Förutsättningen är enligt motionären att den svenska neutraliteten t.exi en eventuell framtida handelskonflikt mellan EG och någon av supermakternainte äventyras., Vad gäller yrkandet i motion U6 (fp) om en analys av densvenska industristrukturen anser näringsutskottet(NU) i sitt yttrande att en sådananalys successivt borde utföras. Sådana undersökningar bör enligt NU göras medutgångspunkt i förhållandena inom EG, men också med beaktande av utvecklingeninom övriga länder av intresse för svenska företag. 1 den proposition omnäringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) förelades våren1987 har en beskrivning av det svenska näringslivet i ett internationelltperspektiv lämnats. Förverkligandet av den inre marknaden innebär klart ökademöjligheter för industriföretagen inom EG att förstärka sin konkurrenskraft.Det finns därför som framförs i motion U6 (fp) skäl att nu särskilt belysa densvenska industristrukturen med utgångspunkt i utvecklingen inom EG. Härvid börockså enligt utskottets uppfattning de små och medelstora företagens situationanalyseras. Dessa företag saknar normalt möjlighet att arbeta sig in påutlandsmarknader genom etablering av dotterbolag. De har också mindreförutsättningar att i olika länder anpassa sina produkter efter gällandebestämmelser. De små och medelstora företagen är sålunda enligt utskottetsuppfattning, i större utsträckning än storföretagen, beroende av de överenskommelsersom kan träffa med EG. Utskottet förutsätter att analyser liknande densom omnämnts ovan i prop. 1986/87:74 kommer att göras även i fortsättningen. Med detovan anförda får yrkande 3 i motion U6 anses besvarat. I motionerna U7 (m) och U 524 tas frågan upp om entullunion mellan och EG. När 1971 förhandlade med EEC om ett samarbete med den gemensamma marknaden var tullunionen ett svenskt förhandlings önskemål eftersom det ansågs innebära praktiska fördelar. I propositionen sägs att de skäl som i förhandlingarna motiverade det svenska önskemålet om en tullunionslösning gäller fortfarande. Det sägs i propositionen att det inte torde vara möjligt att helt avskaffa gränskontroller mellan och annat än inom ramen för en tullunion. Denna analys delas av utskottet. Likaså skulle en tullunion främja en icke-diskriminerande behand- 24 Ung inomEG av svenska företag och produkter. Det skulle, som påpekas i UU1987/88:24 NU:s yttrande undanröja behovet av ursprungsregler i handeln med och generellt underlätta för det fortsatta samarbetet vad avserövriga frågor. kan man inte enligt utskottets uppfattningbortse ifrån de problem av institutionell art som ett deltagande i en tullunionutan medlemskap i kan ge upphov till. Ett deltagande i en tullunion kräver,som utskottets konstaterat i tidigare betänkanden, ett deltagande i ,EG:sgemensamma handelspolitik. Detta förhållande påpekas även av näringsutskottetoch lagutskottet i deras yttranden . Inträdandet i en tullunion skulle ävenförsvåra för att självständigt sluta egna bilaterala handelsavtal. Eftersom EEC 1972 inte ansåg sig kunna tillgodose desvenska önskemålet om en tullunion slöts det frihandelsavtal för industrivarorsom nu gäller. Utskottet får konstatera att detta avtal på det hela tagetfungerat mycket väl. Eftersom ursprungsregelsystemet tillämpats på ett ihuvudsak smidigt sått sedan tillkomsten har de praktiska olägenheterna härmedminskat. Mot bakgrund av det ovan sagda och med hänsyn till denuppläggning som valt för sina förhandlingar med EG anser utskottet attvåra ansträngningar nu i första hand bör inriktas att pä andra vägar söka en såhög grad av likabehandling som möjligt på hela den västeuropeiska marknaden. Med det ovan anförda får yrkande 5 i motion U524 (m) ochyrkande 7 i motion U7 (m) anses besvarade. Propositionen (s. 35-40) Det är enligt regeringen angeläget att och övrigaEFTA-länder så långt möjligt genomför en motsvarande förändring för attunderlätta ett fritt varuflöde inom det västeuropeiska frihandelsområdet. Detär också angeläget att undvika att svensk export, som en konsekvens av deninre marknaden, utsätts för hårdare kontroll än nu vid export till hårdare kontroll än konkurrentföretagen inom EG. Inom har därför inletts en genomgång avomfattningen och motiven för alla svenska gränskontroller, i syfte att prövahuruvida de kan avvecklas, förenklas eller ersättas med kontroller i export-eller importlandet. Enligt regeringen är det för tidigt att nu bedömaresultatet av ett sådant arbete. Så länge inte deltar i EG:s tullunionoch dess gemensamma handelspolitik och frihandeln Sverige-EG inte omfattar jordbruksprodukter,finns det, enligt regeringens bedömning, sannolikt vissa begränsningar för hurlångt kan gå. På veterinär- och växtskyddsomrädet har eninternationellt sett gynnad situation. Många av de sjukdomar som förekommerinom EG har t.ex. inte drabbat . En avveckling av gränskontrollernamellan kan därför få vissa konsekvenser för den svenskagränskontrollen. har denna bestämts av vilka djursjukdomar som finnsi varje enskilt land. Flera kritiska djursjukdomar finns permanent ivissa , säskilt bland de nya medlemmarna i . Även omdessa sjukdomar till stor del kan utrotas och gränskontrollerna mellan EG:smedlemsstater kan ersättas med skärpt kontroll pä avsändningsorten, UU 1987/88:24 skullesjukdomar från dessa länder kunna överföras till andra där dessasjukdomar tidigare inte funnits och mot vilka nu har relativt skulle då kunna tvingas införa samma införselvillkorför alla och utforma dem för de som har Om den svenska kontrollen inte skärps, utanSverige accepterar ett högre risktagande, skulle vissa andra länder som t.ex. ,och kunna skärpa sina införselvillkor gentemot Vid en harmonisering av våxtskyddskontrollen mellanSverige och EG kan vi enligt regeringen komma att få in skadegörare som vi intehaft tidigare, vilket kan leda till att viss produktion behöver läggas om.Beträffande skadegörare där EC3 har strängare krav än , kan vi tvingastillämpa EG:s normer, vilket kan leda till krav på annat sortmaterial ochytterligare bekämpningsåtgärder inom svensk växtodling. Det är enligt regeringen ett klart svenskt intresse attsvenska produkter inte behöver ändras för att kunna säljas på den europeiska marknaden eller genomgå en mera komplicerad provning än EG-företagens produkter. På samma sätt är det i sig ett konsumentintresse att utländska produkter inte fördyras, genom att de behöver ändras för att kunna säljas i . Det ökar valfriheten och kan verka återhållande på priserna. Därför har ända eftersträvat ett samarbete bl.a. med EG i dessa frågor. sker regelbundna överläggningarmellan ansvariga svenska myndigheter och om bl.a. miljövård,arbetsmiljö och konsumentpolitik. Dessutom har ett samarbete inlettsmellan EG och EFTA-länderna som grupp, bl.a. pä miljövårdsområdet ochbeträffande tekniska handelshinder på flera andra områden. Genom dessakontakter har ansvariga myndigheter fått möjlighet att på ett tidigt stadiumframföra synpunkter på EG-förslag till väsentliga säkerhets- och hälsokrav förolika produkter. Regeringen anser det angeläget att förstärka dessa direktakontakter. Det är också enligt regeringen angeläget att svenskamyndigheter går igenom på olika områden och tillvaratar demöjligheter till harmonisering som finns.