bet · GB01SoU12 · 1987-12-31 00:00:00 — mening förstärks valfriheten genom att föräldrarna själva SoU1987/88:12 disponerar . per barn för att ekonomiskt klara behovet avbarnomsorg. Vårdnadsbidraget kan antingen användas för att betala nuvarandebarnomsorgsplats, vilken i princip blir . dyrare, eller för attutveckla föräldradrivna kooperativ eller andra privata lösningar etc. Det gerockså ökade möjligheter, särskilt för flerbarnsföräldrarna, att ägna mer tid åtomvårdnaden av de egna barnen. En ökad valfrihet ger förutsättningar för ett bättreresursutnyttjande inom barnomsorgen. Detta skapar utrymme för fler platser ochkvalitetsförbättringar. Vårdnadsbidragel ger småbarnsfamiljerna större möjligheteratt utnyttja den lagstadgade rätten till arbetstidsförkortning och ger därmedmer tid för barnen. Utskottet förutsätter att kommunerna - i den utsträckningdet efterfrågas - ställer halvtids- eller deltidsplatser till förfogande ochdifferentierar avgifterna med hänsyn till delta. I många kommuner innebår delett behov av fler sådana platser. Genom avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader gesfamiljerna ökad ekonomisk möjlighet att lösa barnomsorgen genom t ex privatafamiljedaghem eller anställd barnvårdare. När deras inkomster tas upp tillbeskattning och påförs sociala avgifter tillförsäkras de samma sociala skyddoch trygghet som andra inkomsttagare. Härigenom skapas förutsättningar för atteliminera en svart sektor i ekonomin. Avslutningsvis vill utskottet beröra några av deinvändningar som har riktats mot förslaget i motion So635 (ni, fp, c). En invändning går ut på alt förslaget skulle motyerka ettuppnående av full efterfrågetäckning inom barnomsorgen . Minskningenav statsbidragen till kommunerna skulle enligt denna kritik leda till endämpad utbyggnad av barnomsorgen. Personalbristen skulle också kunna förvärrasav att färre ungdomar sökte sig till barnomsorgen. Utskottet kan inte dela denna bedömning. Den modell somförordas i motionen borde tvärtom främja en harmonisk och mångsidig utvecklingav barnomsorgen. De statsbidrag som kommunerna går miste om genom indragningenav . per barn i hellidsomsorg återkommer ju till barnomsorgen i formav avgifter. uppmuntras nya och alternativa lösningar. Den ökademångfalden kommer med stor sannolikhet att underlätta rekryteringen tillbarnomsorgen. Enligt utskottets mening kommer det nya systemet alt underlättaett uppnående av det mål avseende full efterfrågetäckning som haruppställt. En annan invändning går ut på att del nya systemet ärfördelningspolitiskt orättfärdigt. Hemarbetande kvinnor samt familjer som kanlösa barnomsorgsproblemen med t ex en barnflicka, en släkting eller motskiftskulle tjäna på vårdnadsbidragel, medan andra grupper skulle förlora. Ett sådant påstående är inte heller riktigt. mening är del nödvändigt alt se utfallet av det föreslagna systemet mot bakgrund av de regler som gäller . Samhällets stöd har i stor utsträckning koncentrerats på de familjer som utnyttjar den offentligt finansierade g barnomsorgen.Mot denna bakgrund framstår den föreslagna reformen som SoU 1987/88:12 etl stegmot en ökad rättvisa och jämlikhet mellan olika grupper av En tredje invändning gäller risken för en skärpning av detröskel- och marginaleffekter som finns inbyggda i det kombineradeskatte-och förmånssystemet. Utskottet är medvetet om att en sådan skärpning kankomma att ske för vissa grupper, särskilt flerbarnsföräldrar. Detta äremellertid svårt att undvika i en reform som syftar till att stärkabarnfamiljernas ställning och skapa ökad valfrihet. Utskottet vill erinra omatt tröskelef-fekler uppkommer även vid övergång från föräldrapenning tillförvärvsarbete. Den som övergår från föräldraledighet med 90 %inkomstkompensation till förvärvsarbete i kombination med barnomsorgsavgifiertorde således i de flesta fall drabbas av en tröskeleffekt på . Enligt utskottets mening finns det starka skäl attuppmärksamma problemet med tröskel- och marginaleffekter och i möjligaste månsöka dämpa dessa effekter. Detta kan ske på flera olika sätt. Så är t.ex. ensänkning av marginalskatterna av stor betydelse. Viktigt är också attbarnomsorgstaxorna utformas så all de inte skärper tröskel- ochmarginaleffekterna. För flerbarnsfamiljerna är det angeläget att syskonrabattermedges. En fjärde synpunkt som anlagts på den föreslagna modellenär att den skulle leda till ökad byråkrati. Bl.a. skulle arbetet med attförenkla deklarationen för beskattning försvåras genom att flera i framtidenskulle nödgas lämna självdeklarafion. Utskottet kan för sin del inte fillmätadenna invändning någon större vikt. Det stora flertalet föräldrar är redan idagdeklaranter. Någon inskränkning av antalet skattskyldiga som kan lämnaförenklad självdeklaration behöver inte befaras. Sammanfattningsvis kommer motionärernas förslag enliglutskottets mening att leda till betydande fördelar för barnfamiljerna. Genomökade ekonomiska resurser får de större möjlighet att utifrån sina egnaförutsättningar välja den form av barnomsorg som de finner bäst. Härigenomförbättras barnens villkor i det svenska samhället som det ismåbarnsfamiljerna blir lättare att förena föräldraskap med förvärvsarbete ochpersonlig utveckling. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetförslaget om införande av ett vårdnadsbidrag. Den i motion So635 föreslagnamodellen bör genomföras i ett steg fr.o.m. . Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag om lag lill vårdnadsbidrag samt följdändringar i annanlagstiftning i enlighet med det anförda. Vad utskottet nu anfört bör med bifalllill motion So635 (m, fp, c) yrkande 1 och med anledning av motion So620 (c)yrkande 1 ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion So613 (c) yrkandena 3 och 4. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. belräffande införande av vårdnadsbidrag att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:So635 yrkande 1 och med anledning av motion1987/88:So620 yrkande 1 samt med avslag på motion 1987/88:So613 yrkandena 3och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utredningom en trygghetsgaranti (mom. 2 i hemställan) 1987/88:12 , och (alla m)anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 9 sombörjar med "Mofionsyr kanden motsvarande" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Moderata samlingspartiels förslag om skatt efterförsörjningsbörda med ett grundavdrag för varje barn, vårdnadsbidrag,avdragsrätt för styrkta barnlillsynskostnader, ett högre garantibelopp iföräldraförsäkringen och ett neutralt och likvärdigt stöd till enskild ochkommunal barnomsorg i olika former, skulle avsevärt förbättra den ekonomiskasituationen och valfriheten för barnfamiljerna, såväl familjer med sammanboendesom med ensamboende vårdnadshavare. Del finns anledning all överväga en utfyllnad förensamboende med barn som en komplettering till de nämnda reformförslagen. Dettabör regeringen med anledning av motion So631 (m) ges till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. belräffande utredning om en trygghetsgaranti altriksdagen med anledning av motion 1987/88:So631 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Familjer med barn i övre tonåren (motiveringen tillmom. 3 i hemställan) , och (alla m)anser ' att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Som ovan" och slutar med "alltså avstyrks" bort haföljande lydelse: Moderata samlingspartiets förslag om skatt efterförsörjningsbörda med ett grundavdrag på . för varje barn upp fill 18års ålder skulle avsevärt förbättra den ekonomiska situafionen förbarnfamiljerna. Vidare föreslås grundavdrag för barn få göras för hemmavarandebarn mellan som går i gymnasieskola och uppbär studiestöd. Omdessa förslag genomförs finns inte behov av någon översyn i enlighet med motionSo219 (s), som avstyrks. Rätt till socialbidrag vid vård av egna barn (mom.4 i hemställan) , och (alla m)anser dels all det avsnitt i, utskottets yttrande som börjar pås. 10 med "Motioner om rätt" och slutar på s. 11 med "och So226(m)" bort ha följande lydelse: Socialbidragen skall utgöra ett sista skyddsnät närekonomin inte räcker till för att möjliggöra en skälig levnadsnivå. Vadbarnfamiljerna beträffar är erfarenheten av socialtjänstlagen att socialnämndernavägrar alt betala ut socialbidrag åt familjer där en förälder frivilligt tarhand om barnen. Regeringsrätten har med tre röster mot två beslutat attsocialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder räll alt uppbära 21 socialbidragför alt själv kunna ta hand om sina barn. I det avgjorda ärendet SoU1987/88:12 lösgjordes i stället två daghemsplatser med förtur, platser somfamiljen inte ville ha och som skulle förlänga väntetiden ytterligare för andraföräldrar som verkligen önskar daghemsplats för sina barn. I den gamla socialhjälpslagen berättigade vård av små barntill obligatorisk socialhjälp. En överenskommelse mellan kommunerna gav rätttill socialbidrag om familjerna hade.minst ett barn eller tvåbarn under skolåldern. Så ej med den nya lagen, trots dess stollaportalparagraf: Verksamheten skall bygga på respekt för människorssjälvbestämmande och integritet. Enhemarbelandeföräldersominteslällt sig i daghems-ocharbetslöshets- : kö, anses således "frivilligt avhålla sig från att arbeta", trots attvederböran de utför etl arbete som på daghem skulle kosta ca . för två barn och . för tre barn. Socialbidrag är naturligtvis alltid en nödlösning som sålångt möjligt skall undvikas genom ett skattesystem som tar hänsyn tillförsörjningsbördan m.m. När behov av socialbidrag trots allt uppslår bör egenvård av barn jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Socialtjänstlagen måste därför ändras så att det klartframgår att vård av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarandeförvärvsarbete. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionernaSo642 (ni) yrkande 6 och So226 (m) ges regeringen lill känna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa: 4. beträffande rätt till socialbidrag vid vård av egnabarn att med anledning av motion 1987/88:So226 och motion1987/88:So642 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad uiskotteianfört, Barnbidrag vid längre tids Utlandsvistelse (mom. 6 ihemställan) (), (), UllaTilländer (c), . Littmarck (m), Per (), ()och () anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Vid förra" och slutar med "motion So617 (m)"bort ha följande lydelse: Utskottet kan ansluta sig lill de synpunkter som anförs imotionen. Vid sin behandling av samma fråga uttalade utskottet all regeringen borde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de då aktuella motionerna i fråga om rätten till barnbidrag för missionärer, biståndsarbetare m.fl. Ett viktigt skäl för detta ställningstagande var önskemålet om att inte försvåra möjligheterna alt bedriva ideellt biståndsarbete i utvecklingsländer. Utskot tet har alltjämt samma uppfattning. Nuvarande undantag för missionärer och präster är étt steg i denna riktning, men otillräckligt med hänsyn till attdetta begrepp inte täcker alla anställda hos trossamfund och därtill knutna organ och till all även andra ideella organisationer än religiösa sådana bedriver biståndsarbete. De av SIDA administrerade volontärbidragen eliminerar 22 inte deekonomiska skillnader som delta skapar. SoU 1987/88:12 Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Utskottels förslaginnebär att en ettårsgräns gäller som huvudregel men att undantag såvitt nu äri fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottet föreslår attundantaget avgränsas så att det omfattar barn till personer som är anställda avsvenska kyrkan, ett svenskt trossamfund eller lill ett sådant samfund knutetorgan eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.Utskottet förutsätter att i samråd med SIDA till ledningför försäkringskassorna upprättar en förteckning över ideella organisationersom har en uppbyggnad och fungerande biståndsverksamhet; Utskottet anser alltsåatt för här nämnda fall barnbidrag liksom tidigare bör kunna utgå underutlandsvistelser som inte avses vara längre än . Regeringen bör framlägga förslag i enlighet med vadutskottet nu anfört. Delta bör med anledning av motion So617 (m) geregeringen till känna. dels alt utskottet under mom. 6 bort hemställa: 6. beträffande barnbidrag vid längre tids utlandsvistelseatt med anledning av motion 1987/88:So617 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Förslag om höjda barnbidrag (mom. 8 i hemställan) och (båda fp) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "So637 (fp) yrkande 1"bort ha följande lydelse: Barnbidragen utgår med samma belopp oavsett föräldrarnasinkomster. Barnbidraget är sålunda etl allmänt konsumtionsstöd och medverkardärmed fill en jämnare inkomstfördelning mellan familjer med resp. utan barn. För att kompensera de försämringar som drabbatbarnfamiljernas ekono- , mi och för att ge en större del avfamiljeslödet i generella. former, bör en ytterligare uppräkning avbarnbidraget genomföras. En förbättring av det ekonomiska stödet till barnfamiljernabör genomföras i flera steg. Fr.o.m. bör barnbidraget höjasmed . , vilket ger etl totalt barnbidrag på530 kr. samt en motsvarande justering även av flerbarnstilläggen.Kostnaden för denna höjning kan beräknas till 1 100 milj.kr. Den börfinansieras med en sänkning av mjölksubvenfionerna med motsvarande summa. Regeringen bör framlägga förslag för i enlighetmed vad utskottet nu anfört. Detta bör med anledning av motion So637 (fp)yrkande 1 ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa: 8. beträffande förslag om höjda barnbidrag att riksdagenmed anledning av mofion 1987/88:So637 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förslagomhöjda barnbidrag (motiveringen till mom. 8i SoU 1987/88:12 hemställan) , och (alla m)anser att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "So637 (fp) yrkande 1" bortha följande lydelse: Trots höjda barnbidrag har genomkraftigt höjda skatter de ekonomiska svårigheterna ökat för det stora flertaletbarnfamiljer. Som utföriigt motiveras i motion Sk470 (m) måsteinkomstbeskattningen i stället ta hänsyn till försörjningsbörda genomgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen. Del skulle förenklatuttryckt innebära alt det skattefria grundbeloppet i ett hushåll växer medfamiljens storlek, vilket är särskilt viktigt i alla de hushåll som inte kanlåta barnen få kapitalinkomster och den vägen begränsa skatten på den samladefamiljeinkomsten. Den som har så låga inkomster och/eller så många barn attgrundavdragen inte kan utnyttjas fullt ut kompenseras genom "negativskatt". Detta innebär alt ett belopp motsvarande värdet av den inteutnyttjade delen av grundavdraget i stället utbetalas kontant. Grundavdrag förbarn får också göras för hemmavarande barn mellan som går igymnasieskola och uppbär studiestöd. I tabell nedan redovisas förändringarna av den disponiblainkomsten vid införande av ett grundavdrag för barn. Som framgår av tabellenleder förslaget till att skatten sänks mest för de familjer som har flera barn. , 1989 1990 1991 1992 Familj med 1 barn -t- 750 -(-2 250 -I- 3 750 -I- 4 500 " 2 " -t- I 500 4- 4 500 -I- 7 500 +9000 "3 -1-2250 -(-6 750 4-11250 -1-13 500 4 -1-3000 -(-9 000 4-15 000 -1-18 000 Utskottet anser att de problem som motionärerna pekar påskulle lösas genom införande av en sådan reformerad familjebeskatlning somföreslås i mofion Sk470 (m). Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion So637 (fp) yrkande 1. Indexreglering av barnbidrag (mom. 9 i hemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottels yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet har vidare" och slutar med "So609 (vpk)yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse: Barnbidraget uppgår till . per barn och år(flerbarnsbidraget oräknat), vilket innebär att det ånyo urholkals i värde. Föratt nå upp till den nivå som gällde vid senaste höjningen måste barnbidragethöjas med . per barn och år. Ett barnbidrag på . per barn och årmotsvarar nämligen av basbeloppet. Vpk har föreslagit att barnbidraget börulgå med den summa som motsvarar av basbeloppet. Vpk har också föreslagit all 24 barnbidragetindexregleras på denna nivå. SoU iyö7/öö.lz Utskottet delar uppfattningen i mofion So609 (vpk) attbarnbidraget nu bör indexregleras. Detsamma gäller det förlängda barnbidraget.Det kan inte vara rimligt alt varje nödvändig barnbidragshöjning skall behövaföregås av en så ingående och långsam process som en prövning av regering ochriksdag innebär. Enligt utskottets mening bör barnbidraget läggas fast vidnivån av basbeloppet. bör besluta om en sådan indexreglering redan numed anledning av motion So609 (vpk) yrkande 1. Härigenom tillgodoses ävenyrkande 2 i samma motion. dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa: 9. belräffande indexreglering av barnbidrag attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So609 yrkandena 1 och 2 antar det iBilaga 2 som Reservantens förslag upptagna och betecknade förslaget lill lag omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, Medelsanvisningen till Allmänna barnbidrag (mom. 10 ihemställan) Under förutsättning av bifall till reservation nr 8 (vpk) anser dels all det avsnitt i utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Som en följd" och slutar med "So609 (vpk) yrkande3" bort ha följande lydelse: Som en följd av utskottets ställningstaganden tillstyrkerutskottet den i motion So609 (vpk) yrkande 3 föreslagna medelsanvisningen tillAllmänna barnbidrag. dels att utskottet under mom. 10 bort hemställa: 10. beträffandemedelsanvisningen till Allmänna barnbidrag attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall fill motion1987/88:So609 yrkande 3 till Allmänna barnbidrag för /89anvisar etl förslagsanslag av 11 , Familjer med barn i övre tonåren och (båda c) anför: föreslår en rad åtgärder av stor betydelseför familjer med tonåringar. Särskilt kan nämnas ett förslag om sänktmervärdeskatt på mat. Även en marginalskattesänkning för de vanligasteinkomstlägena föreslås. Viktigt i sammanhanget är också förslaget om höjning avstudiemedlen. motsätter sig en sänkning av mjölksubventionerna.En sådan sänkning leder till höjda mjölkpriser, vilket skulle vara negativt förbarnfamiljerna. Rätttill socialbidrag vid vård av egna barn SoU 1987/88:12 UllaTilländer och (båda c) anför: Videlar i och för sig uppfattningen i motionerna att vård av egna barn bör sessom ett fullvärdigt arbete och att vederbörande kommun bör kunna ge ekonomisktstöd till föräldrar som väljer att avstå från förvärvsarbete för att själva tahand om sina barn. Vi anser emellertid inte att dessa frågor i första hand börlösas inom ramen för reglerna om rätt till bistånd och socialbidrag. Dennaturliga lösningen är enligt vår mening att kommunen ges rätt att betala utvårdnadsersättning till alla föräldrar som själva vårdar sina barn. UllaTilländer och (båda c) anför: Barnbidragetutgör stommen i det familjeekonomiska stödet och bör successivt byggas ut. Detär önskvärt att barnbidraget höjs när det finns samhällsekonomiskt utrymme fördet. Iproposition 1987/88:100Bil. 7 framlagt lagförslag SoU 1987/88:12 Bilaga 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 2'a § lägen (1947:529) omallmänna barnbidrag' skall ha följande lydelse. Flerbarnsfilläggutgår om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpningav denna paragraf beaktas inte barn söm avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Flerbarnstillägget motsvarar ett Flerbarnstillägg lämnas med be- . halvt barnbidrag om barnens antal lopp som motsvarar uppgår tdl tre och ökas rned etthund- 1. ett halvt barnbidrag/ör det _ av ett helt barnbi- tredje barnet, drag för varje ytterligare barn. 2. av ett helt barnbidrag för detfjärde barnet, 3. tvåhundrafyrtio procentav ett heh barnbidrag för det femte barnet, 4. etthundrasexfio procent av etthelt barnbidrag för det sjätte barnet och varje ytterligare barn. Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barnför vilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilkanågon annan upp-, bär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagarestadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller hareller har haft barn gemensamt. Densom önskar uppbära flerbarnsfillägg med stöd av tredje stycket skall anmäla dettatill den allmänna . Ominte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i denna lageller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnsfillägg. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1987:548. Ireservation nr 8 framlagt lagförslag Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. SoU1987/88:12 Bilaga 2 För barn, som är svensk medborgare och bosatt i riket,skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgåallmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmarestadgas. För barn, som är svensk medborgare och bosatt i riket,skall av allmänna medel såsom bidrag till barnels uppehälle och uppfostran utgåallmänt barnbidrag /' enlighet med vad nedan närmare stadgas med ett årligtbelopp som utgör av det basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)om allmän försäkring har fastställts för året. Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riketbosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnet fostras av någon somär bosalt och mantalsskriven i riket eller ock barnet eller endera av dessföräldrar vistas i riket. Ett barn som lämnar skall fortfarande anses varabosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljandebarn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land förarbete för arbetsgivarens räkning, skall anses bosatta iSverige. Medföljande barn till en svensk missionär eller präst, som i annatfall är anställd i utlandet, skall fortfarande anses bosatta här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Denna lag träder i kraft . Innehållsförteckning SoU 1987/88:12 Familjepolitikens allmännainriktning....................... 3 Vissa barnbidragsfrågor....................................... 10 Medelsanvisningen m.m....................................... 13 Reservationer............................................ .... 15 Införande av vårdnadsbidrag(mom. Ii hemställan) avm, fp, c 15 Utredning om entrygghelsgaranti (mom. 2 i hemställan) av m 21 Familjer med barn i övretonåren (mofiveringen till mom. 3 i hemställan) av m :.' Rätt lill socialbidrag vid vårdav egna barn (mom. 4 i hemställan) av Barnbidrag vid längretids utlandsvistelse (mom. 6 i hemställan) av m, fp, c........................................................... .... 22 Förslagomhöjdabarnbidrag(mom.8ihemställan)avfp.. .... 23 Förslag om höjda barnbidrag(motiveringen till mom. 8 i hemställan) av m 24 Indexreglering av barnbidrag(mom. 9 i hemställan) av vpk 24 Medelsanvisningen till Allmännabarnbidrag (mom. 10 i hemställan) av vpk 25 Särskilda yttranden............................................ 25 1.................................................................... Familjermed barn i övre tonåren (av c) 25 Rätt till socialbidrag vid vårdav egna barn (av c).. 26 Höjda barnbidrag (av c).................................... 26 Bilaga 1:1 propositionenframlagt lagförslag............. .... 27 Bilaga 2:1 reservation nr8 framlagt lagförslag.......... .... 28