bet · GB01BoU20 · 1987-12-31 00:00:00 — 1 vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo204 hemställs att gör ett uttalande omatt bostadsbidragen inte skall urholkas (yrkande I), attriksdagen beslutar att den nedre bostadskostnadsgränsen skall ligga kvar på 900kr. även för (yrkande 2), att de övre bostadskostnadsgränserna skallhöjas sä att de motsvarar faktisk hyreskostnad (yrkande 3) samt att den60-procentiga gränsen avskaffas och att bostadsbidrag skall utgå avbostadskostnaderna mellan den nedre och övre bostadskostnadsgränsen (yrkande4). Den övre bostadskostnadsgränsen föresläs höjas enligt följande: med 150kr./mån. för ettbarnsfamiljer, med /mån. för tväbarnsfamiljer, med 450kr./mån. för trebarnsfamiljer, med /mån. för fyrabarnsfamiljer och med700 kr./män. för familjer med fem eller flera barn. Äveni motion Bo258 (c) yrkande 16 såvitt nu är i fråga yrkas pä höjda övrehyresgränser. Motionärerna föreslår att 60-procentsgränsen höjs enligtföljande; för ettbarnsfamiljer med /män., för tväbarnsfamiljer med 600kr./mån., för trebarnsfamiljer med /män. och för familjer med fyra ellerflera barn med /män. Ocksåi motionerna Bo238 (fp) yrkande 1 och Bo247 (m) yrkande 16 behandlasbostadskostnadsgränserna. I den förstnämnda motionen godtas regeringens förslagnär det gäller höjningen av den nedre gränsen. De övre gränserna bör enligtmotionärernas förslag sättas sä att den besparing som en höjning av den nedregränsen innebär används till att höja de övre gränserna. I m-motionen föreslåsatt nuvarande bostadskostnadsgränser skall gälla också för . uppfattning är den avvägning som giorts i propositio nen beträffande bostadskostnadsgränserna acceptabel. Det kan naturligt vis alltid hävdas att dessa gränser skall utformas så att bostadsbidragen ökar. Emellertid måste en avvägning göras mellan olika i och för sig berättigade förslag om bidragsgivningens utformning, bl. a. ur statsfinansi ell synpunkt. Sett ur ett sådant mera övergripande perspektiv och ur bostadspolitisk synvinkel anser utskottet att det i budgetpropositionen framlagda förslaget bör vinna bifall. Ett bifall till regeringens förslag om bostadskostnadsgränserna för är 1989 innebär också att den ovan nämnda utformningen av bidragsgivningen mot en klar bostadspoli tisk inriktning ytterligare läggs fast. Med det anförda avstyrker utskottet 10 vänsterpartietkommunisternas parfimotion Bo204 (vpk) yrkandena 1-4 BoU 1987/88:20 samtmotionerna Bo247 (m) yrkande l6 och Bo258 (c) yrkande 16 de båda sistnämndayrkandena såvitt nu är i fräga. Vad i motion Bo238 (fp) yrkande 1 såvitt nu äri fråga föreslagits om att de medel som frigörs genom en höjning av den nedregränsen bör användas för att höja de övre är tillgodosett genom regeringensförslag som har givits just denna utformning. Även denna motion avstyrks. Etttillkännagivande enligt motionärernas förslag kan inte anses meningsfullt.Regeringens förslag tillstyrks. budgetpropositionen föreslagits om viss ändring av reglerna för stöd tillflerbarnsfamiljer för köp av egnahem har inte givit utskottet anledning tillerinran eller särskilt uttalande. Utskottet tillstyrker förslaget ibudgetpropositionen. Bostadsbidragtill vissa hushåll utan barn Utskottethar ovan övervägt förslag i motioner om omfattningen av bostadsbidrag tillhushåll utan barn. I nu föreliggande avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag i budgetproposifionen och kommunisternas partimotionBo204 (vpk) yrkandena 6 och 7 om ändrade inkomstprövningsregler ochbostadskostnadsgränser till vissa hushåll utan barn. Utskoftet behandlar ävenproposition 1987/88; 131 öm bostadsbidrag till de ungdomar som uppbärstudiemedel jämte motioner. Somframgått ovan lämnas bostadsbidrag till hushåll utan barn till den som fyllt 18är men inte 28 är. Bidrag lämnas av bostadskostnaden mellan 600kr./män. och för ensamboende I /mån. och för makar eller samboende 2 200kr./män. Även detta bidrag är inkomstprövat. Det reduceras med en tredjedel avden bidragsgrundande inkomsten som överstiger /år för ensamboende och36000 kr./år för makar eller samboende. Regeringensförslag i budgetpropositionen innebär aft inkomstgränserna för oreduceratbostadsbidrag höjs med . för ensamboende och med . förmakar/samboende. Den nedre bostadskostnadsgränsen föreslås höjas med 100 kr.till /män. Den övre bostadskostnadsgränsen föreslås höjas med 200 kr.till /män. för ensamboende och med . till /män. förmakar/samboende. Ipartimotionen (vpk), Bo 204, föresläs att inkomstprövningsreglerna blir desammaför vissa hushåll utan barn som de som föresläs gälla förbarnfamiljerna. Den nedre bostadskostnädsgränsen bör enligt motionärerna ligga kvarpä /män. De övre bör bestämmas till /män. resp. /män. 1proposition 1987/88:131 föresläs att den nedre bostadskostnadsgränsen för ungdomsbostadsbidragen höjs till /män. fr. o. m. för hushåll i vilket någon bidragstagare har studiemedel. Vidare föresläs ändrade beräkningsgrunder beträffande bostadsbidrag till stude rande med barn som endast bor hos dem. I sädana fall föresläs att bostadsbidrag fr. o. m. beräknas på den del av bostads- 11 kostnaden som överstiger /män. 1 mofionerna Bo40 (m) och Bo42 BoU 1987/88: 20 (c) yrkasavslag på propositionen. I vpk;s partimotion Bo41 upprepas i princip detförslaget i mofion Bo204. Somföreslagits i mofioner (m), (fp) och (c) bör ungdomsbostadsbidragen avskaffas.De borde aldrig ha införts. Med det anförda avstyrker utskottet regeringensförslag i budgetpropositionen och i proposition 1987/88:131 samt motionernaBo41 (vpk) och ,Bo204 (vpk) yrkandena 6 och 7 om utformningen av dessa bidrag. Förnärvarande gäller att minsta bidragsbelopp som betalas ut är /män, Imotion Bo204 (vpk) yrkande 8 föreslås att det minsta bidragsbelopp som betalasut skall vara /mån. Utskottet,som behandlade ett motsvarande mofionsyrkande 1987, anförde att det bl.a. avadministrativa skäl var lämpligt att lägsta utbetalda belopp var /mån.Det har inte framkommit några nya omständigheter som föranleder en omprövningav detta ställningstagande, varför motionen avstyrks. Rutinernavid ansökan om bostadsbidrag tas upp i motion Bo254 (fp). Motionären anför atten kvinna som bor ensam med sina barn är sökande till bostadsbidraget. Om enman flyttar in i hennes lägenhet betraktas han som sökande till bidraget ochhon som medsökande. Bidragstagarna i det enskilda hushållet avgör själva tillvem bidraget skall betalas ut. Motionären anser att de kvinnor som harlägenhetskontrakt också skall stå som sökande till bostadsbidraget. Skälettill att mannen betraktas som sökande till bidraget beror på att kommunernaanvänder datasystem. Därigenom torde bidragshanteringen somsådan underlättas. Emellertid är mannen i detta system huvudman för hushållet.Kommunerna avgör dock själva vilket system som skall väljas för denadministrativa hanteringen av bidragsansökan m. m. Det finns således ingahinder för kommunerna att tillämpa en ordning sä att den olägenhet sommofionären beskriver undanröjs. Ett beslut i frågan är en kommunalangelägenhet. bör inte ta ställning fill valet av datasystem. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion Bo254 (fp). Kommunernaavgör om bostadsbidrag skall lämnas i kommunen. Statsbidrag lämnas avkostnaden för bostadsbidrag inom bostadskostnadsgränserna. Dessa gränser harutskottet behandlat ovan, Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo204 yrkande 9 föresläs riksdagenhos regeringen begära förslag av innebörden att kommunerna skall vara skyldigaatt betala ut bostadsbidrag. I motionerna Bo229 (s) och Bo237 (s) har fråganbegränsats till att gälla en obligatorisk skyldighet för kommunerna att betalaut de ovan nämnda bostadsbidragen till ungdomar. Regeringen har sedermera iproposition 1987/88: 151 föreslagit en lägre- 12 Lagen föresläs träda i kraft BoU 1987/88: 201988 och tillämpas för första gängen i fråga om bostadsbidrag för . Debestämmelser om bidrag som finns i förordningen (1987:818) om bostadsbidragtill barnfamiljer och i förordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissahushåll utan barn avses, vid ett bifall till proposifionen,ersättas av den föreslagna lagen. 1mofionerna Bo48 (fp), Bo49 (m) och Bo50 (c) yrkas avslag på propositionen. Utskottettillstyrker de motioner som väckts med anledning av proposition 1987/88:151.Som motionärerna framhåller har frågan om lagreglering inte varit föremål försedvanlig remissbehandling. Överiäggningar i frågan har förts med styrelsen förSvenska kommunförbundet. och (). En stor minoritet i harmotsatt sig att en lagreglering genomförs. Propositionenhar sålunda inte beretts på ett sätt som rimligen kan erfordras. Det finnsheller inga bärande motiv sakligt sett att införa en lagreglering.Regeringsförslaget har uppenbarligen tillkommit därför att vissa kommunerbeslutat att inte införa ungdomsbostadsbidraget. Utskottet har ovan föreslagitriksdagen att avslå regeringens förslag i budgetpropositionen och i motionBo204 (vpk) om utformningen av dessa bostadsbidrag. Utskottet har därvidanfört att ungdomsbostadsbidragen aldrig borde ha införts. Utskottetvill i fråga om bostadsbidrag fill hushåll med barn anföra följande. Ovan harföreslagits att bostadsbidragen avseende , om den sökande sä begär det,skall kunna omprövas med hänsyn till förändrade bostadskostnader och/ellertill väsenflig inkomstminskning under löpande bidragsår. Denna ordning, med enkvartalsvis omprövning, bör gälla också fr, o. m. . Utskottetvill vidare framhålla att väsentlig inkomstförändring alltid bör beaktas omden är känd redan när ansökan görs om bostadsbidrag för bidragsåret oavsett omsökanden begär det eller inte. Begreppen "väsentlig inkomstökning"resp. "väsentlig inkomstminskning" bör i princip ges det innehåll dehade t, o. m, , Detta innebär att inkomsten skall anses haminskat väsentligt om inkomsten av förvärvsarbete under bidragsäret beräknasgå ned med mer än . i förhällande till inkomsten enligt taxeringen tillstatlig inkomstskatt året före bidragsäret. Inkomsten skall anses ha ökatväsentligt om den beräknas öka med mer än . i förhållande tillmotsvarande inkomst under det är taxeringen avser. Fortsättningsvis bör det,liksom tidigare, ankomma pä böstadsstyrelsen att meddela närmare föreskrifterom beräkning av väsentlig inkomstökning och väsentlig inkomstminskning bl. a.sä att dessa nivåer anpassas till förändringar i penningvärdet. Detbör erinras om aft det i en reservation (m, fp, c) till betänkande om anslag till bostadsförsörjningen m. m. (BoU 1986/87:10 s. 134-135) anfördes att de regler för omprövning av bostadsbidragen som gällde t. o. m. borde gälla även fortsättningsvis. En anslut ning till denna reservation skulle ha undanröjt de problem som inträffat genom en anslutning till utskottsmajoritetens (s, vpk) förslag. Ett bifall fillvad utskottet nu anfört ligger i allt väsentligt i linje BoU 1987/88: 20 . med innehållet i reservationen. Utskottettillstyrker med det nu anförda motionerna Bo48 (fp), Bo49 (m) och Bo50 (c) omavslag på proposition 1987/88:151 om lagreglering av bostadsbidragen.Vänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo204 yrkande 9 samt motionernaBo229 (s) och Bo237 (s) om obligatorisk skyldighet för kommunerna att betalaut bostadsbidrag avstyrks. Vad utskottet nu anfört om omprövning m. m. avbostadsbidrag fr. o. m. är 1989 för hushåll med barn bör som sinmening ge regeringen till känna. Dessa regler bör inarbetas genom ändringar iförordningen (1987:818) om bostadsbidrag till barnfamiljer. Bostadsbidragentill hushåll utan barn bör, sorn tidigare föreslagits, avvecklas. Vadnu förordats om ändrade regler för omprövning av bostadsbidrag fr. o. m.bidragsäret 1989 kan beräknas innebära minskade helärskostnader för samhällettotalt i storleksordningen 200 milj. kr. varav hälften pä staten. Utgifternaför bostadsbidrag under /89 avser bostadsbidrag som betalas utunder . Med hänvisning till vad utskottet ovan föreslagit omomprövning m. m. av bostadsbidragen pä grund av ökade boendekostnader ochändrade inkomster bör anslaget tas upp med 20 milj. kr. mera än vad regeringeni budgetpropositionen föreslagit. Anslagsberäkningeni motion Bo247 (m) yrkande 17 utgår från att ung- . Dessa bidrag bör inte avvecklas i enlighetmed vad motionärerna anfört. 1. beträffande grundavdrag istället för bostadsbidrag att avslår motion 1987/88:Bo263, 2. beträffande översyn och höjningav bostadsbidragen att avslår motion 1987/88:Bo262 yrkande 2, 3. beträffandebostadsbidrag till vissa hushåll utan barn att avslårmotionerna l987/88:Bo238 yrkande 2 och 1987/88:Bo247 yrkande 15, 4. beträffande bostadsbidrag tillalla hushåll utan barn att avslår motion 1987/88;Bo204 yrkande 5, 5. beträffande bostadsbidrag viddelad vårdnad aft avslår motion l987/88:Bo2l2, 6. beträffande omprövningav bostadsbidragen för att medanledning av motion 1987/88;Bo255 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträfiandeprinciperna för beräkning av bostadskostnaden aft avslårmofion 1987/88:Bo2.58 yrkande 17, 14 8. beträffandeomvandling av bostadsbidrag till skattejämkning BoU 1987/88:20 aftriksdagen avslår motion 1987/88:Bo201, 9. beträffandeförekomsten av underhållsbidrag och bidragsförskott attriksdagen avslår mofionerna 1987/88 :Bo242 och 1987/88:255 den sistnämndasåvitt nu är i fråga, 10. beträffande avdrag för kostnaderna förunderhållsbidrag att avslår motion 1987/88:Bo258 yrkande 16, 11. beträffandeinkomstgränsen för hushåll med barn attriksdagen godkänner vad i budgetpropositionen föreslagits och avslår motionerna1987/88:Bo238 yrkande 1 och 1987/88:Bo247 yrkande 16 båda motionsyrkandenasåvitt nu är i fråga, 12. beträffande bostadskostnadsgränsernaför hushåll med barn att godkänner vad i budgetpropositionenföreslagits och avslår motionerna 1987/88;Bo204 yrkandena 1-4, 1987/88:Bo238yrkande 1, l987/88:Bo247 yrkande 16, 1987/88:Bo258 yrkande 16 de tre sistnämndayrkandena såvitt nu är i fråga, 13. beträffande ändring av reglerna förstöd till barnfamiljerna för köp av egnahem attriksdagen godkänner vad i budgetpropositionen föreslagits, 14. beträffande inkomstprövningsregler och bostadskostnads gränser till vissa hushåll utan barn attriksdagen med bifall fill motionerna 1987/88;Bo40 och 1987/88:Bo42 avslår vad ibudgetpropositionen, i proposition 1987/88:131 samt i motionerna 1987/88:Bo41och 1987/88:Bo204 yrkandena 6 och 7 föreslagits, 15. beträffandeminsta bidragsbelopp attriksdagen avslår motion 1987/88;Bo204 yrkande 8, 16. beträffande rutinerna vid ansökanom bostadsbidrag att avslår motion 1987/88:Bo254, 17. beträffande lagreglering avbostadsbidragen attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Bo48, 1987/88:Bo49 ochl987/88:Bo50 avslår proposition 1987/88:151 och motionerna 1987/88:Bo204yrkande 9, 1987/88:Bo229 och 1987/88;Bo237 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om omprövning m, m. av bidragen fr. o. , attriksdagen med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen och medavslag på motion 1987/88:Bo247 yrkande 17 under elfte huvudtiteln fillBostadsbidrag m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag om . Närvarande: (), (), 1987/88:20 (s), RolfDahlberg (m), (), (), Per (),(), (), (), RuneEvensson (s), (vpk), (), (), och EvaRydén (c). 1.Grundavdrag i stället för bostadsbidrag (mom. 1) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 böljar med "Utskoftet avstyrker" och på s.5 slutar med "som orimliga" bort ha följande lydelse; I en reservation (m) tillbostadsutskottets betänkande 1986/87:10 om att ersätta bostadsbidragenmed grundavdrag för barn anfördes bl. a. följande: Deinkomstprövade bostadsbidragen har en viss betydelse för vissa i ekonomiskthänseende hårt drabbade familjer. Emellertid innebär höjningar av dessainkomstprövade bidrag att det blir svårare för de flesta barnfamiljer attsjälva kunna förbättra sin ekonomi. Detta beror på de marginaleffekter somfinns inbyggda i systemet. Denna effekt drabbar också familjeekonomin när enhemarbetande make tar förvärvsarbete. Ju flera barn det finns i familjen destomindre blir i allmänhet behållningen av detta förvärvsarbete sedan skatt ochvärdet av minskade bostadsbidrag räknats bort. En plan bör istället utarbetas för hurbostadsbidragen för merparten av bidragstagarna successivt skall ersättas medandra åtgärder så att barnfamiljerna som betalar skatt normalt inte skallbehöva uppbära inkomstprövade bostadsbidrag. Av störst betydelse är enskattereform som radikalt sänker inkomstskatterna och därmed undanröjer destora marginaleffekter som bl. a. bostadsbidragssystemet ger upphov till. Vadovan anförts äger i allt väsentligt fortfarande giltighet. bör medanledning av motion Bo263 (m) som sin mening ge regeringen till känna att enplan utarbetas i vilken bostadsbidragen stegvis ersätts med grundavdrag förbarn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 1, beträffande grundavdrag i stället för bostadsbidrag attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Bo263 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn (mom. 3) (), (), (), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 5 börjar med "Som 16 utskottet" och slutarméd "yrkande 15 avstyrks" bort ha följande lydelse: BoU 1987/88:20 Påförslag av utskottets majoritet (s, vpk) beslöt att bostadsbi drag till hushåll utan barn skulle kunna utgå om bidragstagarna i princip var mellan 18 och 28 är och i övrigt uppfyllde förutsättningarna för bo stadsbidrag. Det finns inte skäl att införa ytterligare inkomstprövade för- ' maner. Inkomstprövningsreglerna har dessutorh givits en utformning som innebär att ytterst besvärande margihalskatteeffekter uppstår. Det väsent liga för att lösa ungdomarnas bostadsfråga'är ätt bygga lägenheter som dessa hushåll har möjlighet att efterfråga. Genom bostadsbidragen skapas i . Riksdagenbör med anledning av motionerna Bo238 (fp) yrkande 2 och Bo247 (m) yrkande 15som sin mening ge regeringen till känna att bostadsbidragen till hushåll utanbarn avsikaffas . t/f/att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffandebostadsbidrag till vissa hushåll utan barn att medanledning av motionerna 1987/88:Bo238 yrkande 2 och 1987/88:247 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om slopande av ungdomsbostadsbi dragen, , Bostadsbidrag till alla hushåll utan barn (mom. 4) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pås. 5 börjar med "Även ,denna" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse; mening bör bostadsbidrag till hushåll utan barn utgä också i de fallbidragstagarna är är. Det är oacceptabelt att just denna gruppskall lämnas utanför bidragssystemet. I gruppen finns mänga hushåll med lågainkomster. Dessa hushåll har ofta inte ekonomiska möjligheter att efterfrågabostäder med en acceptabel utrymmes- och utrustningsstandard. Inte minst densenaste tidens ökningar av boendekostnaderna gör det mycket angeläget attbostadsbidragen äterinförs för denna grupp fr. o. m. bidragsäret 1989. I bilaga2 till detta betänkande har utarbetats ett förslag till lag om bostadsbidrag.Detta förslag har utarbetats med hänsyn till vad nu föreslagits ombostadsbidrag fill hushåll utan barn för bidragstagare i princip äldre än 17år. Vadnu anförts är en anslutning till vad i kommunisternaspartimotion Bo204 yrkande 5 föreslagits. delsatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffandebostadsbidrag till alla hushåll utan barn att bifaller motion l987/88:Bo204 yrkande 5, Principerna för beräkning av bostadskostnaden (mom. 7) (), (), Eriing (), (), (), () och () anser 17 2 1987/88. dels att den del ävutskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottet, BoU 1987/88: 20som inte" och slutar med "yrkande 17" bort ha följande lydelse: Beträffandebostadsrätt bör viss del av räntekostnaden för köp av denna ingå när denbostadsbidragsgrundande inkomsten bestäms. 1 skilda utredningssammanhang harförordats att i den bidragsgrundande bostadskostnaden skall medräknas avräntekostnaden för län som tagits upp för att förvärva bostadsrätten.Utskottet.delar i princip denna uppfattning. Föregnahemmen bör i den bidragsgrundande bostadskostnaden fä inräknas ett beloppmotsvarande normalavskrivning. Riksdagenbör föreläggas ett förslag i enlighet med vad nu anförts. nuförordats innebär en anslutning till motion Bo258 (c) yrkande 17. delsatt moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 7.beträffande principerna för beräkning av bostadskostnaden att medanledning av motion l987/88;Bp258 yrkande 15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Omvandling av bostadsbidrag till skattejämkning (mom.8) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Ettförslag" och slutar med "Bo201 (c)" bort ha följande lydelse: nu anfört hade utskottet att behandla en mofion (c) om i stället för bostadsbidrag skulle ha ett utökat skattejämkningssystem.Motionen avstyrktes av utskottet och avslogs av . I en reservafion (c)anfördes 1987 bl. a. följande. Ävenom det skett en del förenklingar avseende ansökan ochfastställelse av bostadsbidragen, kvarstår uppenbara olägenheter med bristandeöverensstämmelser med verklig inkomst och möjlighetertill fusk med bidragen. Omnuvarande bostadsbidragsansökan omformas till en"skattejämkningsansökan" skulle vi vinna många fördelar. Denbidragssökande får en skatteminskning motsvarande beräknat bostadsbidrag. Isamband med beräkning av slutlig skatt justeras "skatteminskningen"fill exakt belopp i förhållande fill då känd inkomst, bostadskostnad,familjeförhållanden m. m. Har reduceringen varit för hög blir det"restskatt" och om den varit för låg blir det återbäring. Den sområkar ut för oförutsedda inkomstbortfall eller hyreshöjningar fär på detta sättett retroaktivt bostadsbidrag, utan någon extra omprövning. Reducering sker medsamma automatik om inkomsten blir högre än beräknat. - Möjligheterna tillbidragsmissbruk försvinner om man inte deklarerar falskt. - Sammantaget för skatt ochbostadsbidrag måste administrationen bli enklare och billigare. - Hyran betalas med den egnalönen i stället för med bidrag. - De offentliga utgifternaminskar. Mångahar skattejämkning på grund av t. ex. räntekostnader. Alla skall deklarera och för alla skall beräknas slutlig skatt. Merarbetet för skattemyndigheten genom det "utvidgade" skattejämkningssystemet bör 18 motsvara endast en ringadel av nuvarande bidragshantering. I varje fall BoU 1987/88: 20 första årenborde huvuddelen av arbetet med "skattejämkningen" kunna utföras avnuvarande personal på kommunernas förvaltningsorgan om de fär en kompletterandeutbildning. Överflyttningen skulle därmed kunna ske successivt till skattemyndigheteroch i takt med nödvändig resursuppbyggnad. Ekonomiskt finns minst tväfördelar; - Mindre eller ingetbidragsmissbruk. Sannolikt kan detta innebära stora besparingar. Detär viktigt att poängtera att förslaget inte innebär en återgång fill de gamlainkomstavdragen utan att det är fråga om en skattereducering som helt styrs avde bidragsbestämmelser som kommer att besluta om. Detfinns enligt utskottets mening sä stora fördelar med en ordning som den nuskisserade att utskottet bör föreslå förorda att regeringen utredervad nu anförts om ett utökat "skattejämkningssystem" i stället förbostadsbidrag. Regeringen bör i förening med sin syn pä frågan lämna riksdagenett förslag i huvudsak i enlighet med vad utskottet nu föreslagit något som isin tur innebär en anslutning till motion Bo20I (c). delsatt moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 8.beträffande omvandling av bostadsbidrag till skattejämkning att medanledning av motion 1987/88;Bo201 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Inkomstgränsen för hushåll med barn (mom. II) RolfDahlberg (m), Eriing (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "medverka till" bort ha följandelydelse: