bet · GB01SfU29 · 1987-12-31 00:00:00 — Denavgränsningen som förordas tar till utgångspunkt kvinnans ålder vid lidpunktenför det nya regelsystemels ikraftträdande och i viss utsträckning även mannensålder då genom en anknytning till de pensionspoäng som fram till desstillgodoräknats honom inom ATP. Härigenom får nuvarande änkepensioneringfortsatt tillämpning i oförändrad eller i på vissa sätt begränsad utsträckningför kvinnor som vid ikraftträdandet uppnått viss ålder. Därvid skall äldrekvinnor ges rätt till förmåner enligt hittillsvarande system i större utsträckriingän yngre kvinnor. Departementschefenanför (s. 145) att vid valet av var dessa åldersgränser skall dras bör å enasidan beaktas alt dessa inte gärna bör bli så låga att det blir fråga om enonödigt innan de nya reglerna får någon egentlig betydelse. Å andrasidan bör skyddet för äldre kvinnor i behov av änkepension inte försvagas, ochkvinnor i allmänhet måste ges tillfälle att bygga upp ett ordentligtegenpensionsskydd inom ATP under ett inte alltför, ringa antal år. Möjlighetbör också finnas för de familjer som så önskar att på annan väg förvärva ettänkepensioneringen motsvarande riskskydd utan orimligt höga kostnader. Ett generellt villkor förfortsatt skydd från dagens änkepensionering skall 2 dock vara att kvinnanmåste ha varit gift med mannen (eller såvitt gäller SfU 1987/88:29folkpensioneringen sammanboende, med honom enligt likställighetsregeln) vid dennya lagstiftningens ikraftträdande. Enlämplig avvägning är enligt departementschefen att dra en gräns på så sätt attalla gifta kvinnor som vid ikraftträdandet är eller äldre skall ha kvaränkepensionsskyddet helt oförändrat enligt dagens regler. En annan gränsföreslår departementschefen skall dras på sådant sätt att gifta kvinnor somfyllt 45 men inte när de nya reglerna träder i kraft i princip skallomfattas av dagens änkepensionering också fortsättningsvis, dock på särskildavillkor fr.o.m. det att kvinnan uppnår pensionsåldern. Gifta kvinnor som vidikraftträdandet av den nya efterlevandepensioneringen är yngre än 45 åromfattas i princip av det nya systemet men får dessutom viss rätt tillänkepension enligt nuvarande regler. Meddessa lösningar anges del nya regelsystemet komma att omfatta i huvudsak dekvinnor som vid införandet härav är är. Det kommer alltså attprimärt avse sådana kvinnor som i stor utsträckning förvärvsarbetaroch som vuxit upp under de förändrade samhällsförhållanden som utgör grund förden föreslagna reformen. För dessa kvinnor torde mannens död i regel intemedföra samma långvariga svåra ekonomiska konsekvenser som för äldre kvinnor. I propositionen föreslåssammanfattningsvis följande övergångsregler. Efterlevandekvinnor, vars mak.e avlidit före ikraftträdandet och som då har rätt tillänkepension, får oberoende av ålder behålla denna pension ävenfortsättningsvis. Pensionsrätten följer inom både folk- och tilläggspensioneringenhelt nuvarande regler. Efterlevandegifta kvinnor, vars make avlider efter ikraftträdandet och som är födda år 1929eller tidigare, kan beviljas änkepension från folk- och tilläggspensioneringenenligt hittillsvarande regler om dessas villkor är uppfyllda. Pensionsrättenföljer helt nu gällande regler. Efterlevandekvinnor, vars make avlider efter ikraftträdandet och som är födda något av åren1930-1944, kan beviljas änkepension från folk- och tilläggspensioneringenenligt hitfillsvarande regler om dessas villkor är uppfyllda. Pensionsrättenföljer helt de nu gällande reglerna för änkepension när det gäller folkpensionliksom filläggspension för tid . Inom ATP görs fr.o.m. en samordning mellan änkepensionen och egen ålderspension men med engaranti för kvinnan att erhålla av makarnas sammanlagdaegenpensioner från ATP, dock inte högre belopp än vad som kunnat utges enligtnuvarande regler. Övrigakvinnor, vars make avlider efter ikraftträdaridet, omfattas av den nyalagstiftningen och kan alltså erhålla omställningspension och särskildefterlevandepension. Om kvinnan är född eller senare, kan hon dessutombeviljas änkepension från folk- och tilläggspensioneringen som står i relationtill den ålderspension som mannen intjänat inom ATP fram till tidpunkten för ikraftträdandetunder förutsättning att kvinnan då uppfyllde villkoren för rätt tillänkepension enligt nu gällande regler. Denna änkepension samordnas medförmåner enligl det nya systemet och fr.o.m. med egenpension frånATP. Den föreslagna samordningsregelnför kvinnor i åldern innebär att änkepensionen från ATPskall minskas med den ålderspension från SfU 1987/88:29 tilläggspensioneringen somänkan är berättigad fill för samma månad. Avräkningen görs krona förkrona. Detta betyder att en kvinna, som för samma månad är berättigadtill såväl änkepension som ålderspension från ATP, har rätt att uppbäraänkepensionen endast i den mån den överstiger Änkepensionen utges alltså inte till någon del om den egnaålderspensionen beloppsmässigt är lika stor eller större. ålderspensionen lägre änänkepensionen, utbetalas änkepensionen med belopp som motsvararskillnaden mellan denna och ålderspensionen. kvinnan inte rätt tillnågon ålderspension alls från ATP, erhåller hon hela änkepensionen oreducerad.Under alla förhållanden får kvinnan alltså rätt att uppbära hela denålderspension som hon tjänat in rätt till, medan änkepensionen kan kommaatt minskas med hänsyn till den egenpension i form av ålderspension som utges. Samordningsregeln skall inte alltid tillämpas fullt ut. Dekvinnor som här avses har alltid rätt att erhålla så stor pension att änkepensionenfillsammans med kvinnans egen ålderspension uppgår till visst minstabelopp. Delta garanterade belopp utgörs av hälften av summan av kvinnans och denavlidne mannens egenpensioner i form av För attinte kvinnan skall få rätt till bättre pensiönförmåner med stöd av den föreslagnagarantiregeln än vad som följer av nuvarande bestämmelser föreskrivsatt änkepensionen aldrig kan utges med högre andel av mannens egenpension änvad som gäller enligt nuvarande regler. Deföreslagna övergångsreglerna har föranlett flera motionsyrkanden. början begär och i motion Sf50 yrkande 1,såvitt nu är i fråga, att övergångsbestämmelserna för kvinnorsefterlevandeförmåner ersätts med en regel som innebär att mannens intjänadeATP-rätt läggs till grund för en för kvinnor livsvarig, icke samordnadefterlevandepension enligt principen att intjänade förmåner alltid måste utgå. Övrigamotionsyrkanden avser de föreslagna övergångsreglerna för kvinnor födda1930-1944. Såledesbegär m.fl. i motion Sf42 yrkande 5 att beslutar denändringen i övergångsbestämmelserna att den garanterade änkepensionen förkvinnor födda höjs från till av makarnas gemensammapension. Vidarebegärs generösare övergångsregler för kvinnor i denna åldersgrupp i fyramotioner nämligen i motion Sf44 yrkande 3 av , m.fl., i motion Sf45yrkande 2 av , i motion Sf47 yrkande 4 av . och i motion Sf49 yrkande 1 av m .fl. I samtligamotioner begärs att generösare övergångsregler bör gälla för i vart fall äldrekvinnor, särskilt kvinnor mellan . I vissa av motionerna begärs attnuvarande regler för änkepension skall gälla för hela , dvs.även efter det att kvinnan blivit . I andra motionsyrkanden begärs att denföreslagna samordningen mellan , kvinnans egenpension och efterlevandepensionensom skall ske efter det kvinnanuppnått kompletteras med ett avtrappningssystem som SfU1987/88:29 medför att andelen av änkepensionen ökar med stigande ålder. Utskottet gör följande bedömning. Som fidigare redovisats tar den föreslagna reformen siktepå yngre generationer. Mot denna bakgrund har omfattande övergångsregleransetts nödvändiga för att tillgodose behovet av skydd för äldre kvinnor. Avadministrativa skäl men även av kostnadsskäl har föreslagits att övergångsreglernabegränsas till vissa åldersgrupper där äldre kvinnors behov av skydd ägerföreträde framför yngre kvinnors. Utskottet delar den bedömning som sålundaföreslagits om inriktningen av övergångsreglerna. Utskottet anser även att dennärmare indelning i olika åldersgrupper som föreslagits, nämligen kvinnor somär eller äldre resp. kvinnor i åldern , är väl avvägd iförhållande till kvinnornas behov av skydd. De olika regler som föreslagits gälla för kvinnor i dessaåldersgrupper -under förutsättning att de uppfyller vissa villkor - ärföljande. Kvinnor som är eller äldre när de nya reglerna träder i krafterhåller änkepension helt enligl nuvarande bestämmelser, således även efter detkvinnan blivit . Kvinnor som är födda något av , dvs.kvinnor som är i åldern när det nya systemet träder i kraft, skalllikaså beviljas änkepension enligt nuvarande regler men för dessa görs fr.o.m.65 års ålder en samordning mellan änkepensionen och änkans egen ålderspension,dock med en garanti för kvinnan att erhålla av makarnas sammanlagdaegenpensioner ftån ATP. Utskottet konstaterar att de ovan nämnda övergångsreglernai vissa fall kan innebära en betydande skillnad i fråga om pensionens storlekefter mellan de kvinnor som fyllt när reformen genomförs ochde som är yngre. Med hänsyn härfill anser utskottet att skillnaderna ieffekterna av övergångsreglerna för kvinnor över resp. börutjämnas genom att en avtrappningsregel införs. Enligt utskottets uppfattningbör en sådan förändring i övergångsbestämmelserna ske genom att kvinnor iåldern , den åldersgrupp som även motionärerna i första hand tar siktepå, garanteras en med stigande ålder större andel av makarnas sammanlagdaegenpensioner från ATP. Utskottet vill därför förorda att följande förändringgörs i den föreslagna övergångsbestämmelsen för kvinnor födda . Den i bestämmelsen föreslagna garanfin att kvinnan efter65 års ålder erhåller av makarnas sammanlagda egenpensioner från ATPskall ersättas av följande procentscitser, för kvinnor födda år 1930,58 %för kvinnor födda , för kvinnor födda , 1933 samt slutligen för kvinnor födda . I likhet med propositionens förslag skall dock gälla atttilläggspension i form av änkepension med stöd av den nu föreslagna regeln intefår utbetalas' med högre belopp än vad som följer av gällande bestämmelser omänkepension. För kvinnor födda förordar utskottetdäremot ingen förändring, utan för denna grupp skall garantiregeln om 50 %gälla. Vadslutligen gäller övergångsbestämmelsen för kvinnor som är anser utskottet attdessa kvinnor är väl tillgodosedda genom propositio- SfU 1987/88:29 nensförslag. Meddet anförda föreslår utskottet att med anledning av motionerna Sf42yrkande 5, Sf44 yrkande 3, Sf45 yrkande 2, Sf47 yrkande 4 och Sf49 yrkande 1antar den av utskottet ovan förordade lydelsen av övergångsbestämmelsen förkvinnor födda . Utskottet fillstyrker i övrigt propositionensförslag om övergångsbestämmelser och avstyrker således bifall till mofion Sf50yrkande 1 i denna dek Utskottetbehandlar i detta sammanhang även mofion Sf46 av och vari tas upp vissa effekter av övergångsreglerna för kvinnor som vidgenomförandet av reformen är . Motionärerna påpekar att beräkningar avvilken effekt övergångsreglerna skulle få för en kvinna i kommun med lågegen ATP och där mannen också har relativt låg ATP visar att kvinnan efter 65års ålder visserligen får lägre efterlevandepension, men att den disponiblainkomsten efter avdrag för skatt och med fillägg för kommunalt bostadsfillåggblir ungefär deiisam-ma som . Motionärerna begär därför i yrkande 2 attdet kommunala bostadstilläggets betydelse för kvinnor i denna åldersgrupp somhar låg ATP ges regeringen till känna. Utskottetinstämmer i vad mofionärerria anfört om betydelsen av det kommunalabostadstillägget. Sådant tillägg kan i många fall utgöra ett viktigt ochvärdefullt komplement till övriga pensionsförmåner. Något särskiltfillkännagivande i denna fråga anser utskottet dock inte nödvändigt och motionSf46 yrkande 2 behöver därför inte föranleda någon åtgärd. Efterlevandeskyddetinom arbetsskadeförsäkringen föreslås reformerat efter samma riktlinjer somden allmänna pensioneringen. Detta innebär bl.a. att änkelivräntorna inomarbetsskadeförsäkringen successivt avvecklas och ersätts medomställningslivräntor och särskilda efterlevandelivräntor fill efterlevande mänoch kvinnor. Reglerna för rätten till barnlivränta justeras så att de bättreöverensstämmer med barnpensioneringehs regelsystem. Ävenvissa andra förändringar föreslås i syfte att göra reglerna förarbetsskadeförsäkringens efterlevandeskydd och den allmänna försäkringensefterlevandepensionering enhefiiga. Bl.a. avskaffas rätten för en frånskildkvinna och för föräldrar till den avlidne att erhålla efterlevandeliv-ränta. Vidareföreslås ätt rätt fill livränta åt efterlevande barn liksom skallföreligga för den avlidnes biologiska barn och adoptivbarn men inte längre förstyvbarn. Även ett utländskt barn som tagits till i adoptionssyfteskall kunna få livränta efter den presumtive adoptivföräldern, om denne skulleavlida. Livräntanbör utbetalas fram till dess barnet fyller eller, om det därefterbedriver studier på grund- eller gymnasieskolenivå, längst t.o.m. juni månaddet år då barnet fyller . Livräntanför ett efterlevande barn bör utgöra av ersättningsunderlaget. Desammanlagda barnlivräntorna höjs av underlaget för varje ytterligare barn som ärberättigat fill livränta. Nuvarande begränsningsregel SfU 1987/88:29 attdet sammanlagt inte kan utges högre belopp än vad som motsvararersättningsunderlaget bör kvarstå oförändrad. Rätttill livränta åt vuxna efterlevande föreslås föreligga för efterlevande make.Härmed likställs en icke gift efterievande som stadigvarande sammanbodde meden icke gift man eller kvinna vid dennes död och som fidigare varit gift medeller har eller har haft eller väntade barn med denne. Nuvarande möjligheterför frånskild hustru och för föräldrar att beviljas efterlevandeliv-ränta böravskaffas. Efterlevandemän och kvinnor bör få rätt fill omställningslivränta för en fid av ett årefter dödsfallet eller för den längre fid då den efterlevande tar vård om barnunder ålder. Villkoren för denna rätt bör överensstämma med de somavses gälla för rätten till omställningspension. Omställningslivräntanmotsvarar av ersättningsunderlaget, om barnlivränta inte utbetalassamtidigt, och av detta i annat fall. 1propositionen föreslås att särskild efterlevandelivränta skall kunna utges fillsådan efterlevande vars förvärvsmöjligheter efter omställningsperiodens utgångär nedsatta av arbetsmarknadsmässiga skäl, på grund av nedsatt hälsa ellerannan därmed jämförlig anledning. Förutsättningarna för denna rättöverensstämmer således med de som avses gälla för särskild efterlevandepension.Den särskilda efterlevändelivräntan bör utbetalas med samma belopp somomställningslivräntan och samordnas med vissa andra sociala förmåner. Denya reglerna föreslås träda i kraft . För reformeringen avarbetsskadeförsäkringens efterlevandeförmåner skäll gälla övergångsregler av iprincip samma innebörd som för reformen på efterlevandepensioneringens område.Avgörande för om de nya eller de hittillsvarande reglerna skall gälla är dockinte tidpunkten för dödsfallet utan tidpunkten för arbetsskadan. Reglernainnebär bl.a. att rätten till änkelivränta enligt de nuvarande reglerna behållsför alla som uppbär sådan livränta vid reformens ikraftträdande. Även giftakvinnor som då är eller äldre, dvs. födda eller tidigare, har ettfortsatt skydd enligt det hittillsvarande regelsystemet. Utskottetanser att det är befogat att efterlevandeskyddet inom arbetsskadeförsäkringenreformeras efter samma riktlinjer som den allmänna pensioneringen. Såvälbegränsningen av förmånsberättigade efterlevande som nivåerna på efterlevandeförmånernahar därvid fått en lämplig avvägning. Utskottet fillstyrker propositionensförslag i denna del. Densärskilda folkpensionsförmånen hustrutillägg, som kan utgå till hustrun fill enålders- eller förtidspensionär, föreslås avvecklad. Dekvinnor som vid ikraftträdandet av den nya lagsfiftningen uppbär hustrutillägg skall dock kunna erhålla detta också fortsättnings vis. Även andra kvinnor som vid fidpunkten är eller äldre, dvs. födda eller tidigare, skall enligt förslaget kunna beviljas hustrutillägg efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Detta betyder att hustrutillägget kommer 30 att vara i huvudsak avvecklat efterikraftträdandet av de nya reglerna. SfU 1987/88:29 Utskottet fillstyrkeratt hustrutillägget avvecklas på angivet sätt. Densärskilda folkpensionsförmånen barntillägg, som kan utges till pensions-tagaremed barn , föreslås avvecklad fr.o.m. . De som dåredan har rätt till förmånen skall dock få bibehålla denna också för tidendärefter enligt hittillsvarande regler. Utskottet tillstyrker propositionensförslag att barntillägget avvecklas. Ipropositionen anges att den reform som föreslås måste beräknas påkallaomfattande informationsinsatser gentemot allmänheten. I anslutning tillreformens ikraftträdande bör genomföras insatser för att till allmänheten föraut information om reformens innebörd genom flera olika media. Sålunda antas attdet sker annonsering bl.a. i dagspress, viss veckopress och fackförbundspress,att information lämnas i TV samt att informationsbroschyrer utarbetas. Vidarebör speciella insatser göras med sikte på invandrare och särskild informationlämnas till kvinnor som redan uppbär änkepension vid reformens ikraftträdande. Ipropositionen anges vidare att den föreslagna reformen i administrafivthänseende ger upphov till dels utvecklings- och genomförandekostnader för ,dels kostnader för utbildning och för handläggningen vid de allmännaförsäkringskassorna och försäkringsdomstolarna. Utvecklings- ochgenomförandekostnaderna för avser huvud- . sakligenkostnader för att utveckla de ADB-system som är nödvändiga för att administreraden föreslagna efterlevandepensioneringen. Därutöver krävs ocksåutveckhngsinsatser avseende allmänna råd och tillämpningsföreskrifter förförsäkringskassorna samt utarbetande av blanketter och broschyrer. Ipropositionen beräknas att kostnader kan uppkomma hos försäkringskassorna förutbildning av personalen med anledning av de nya reglerna omefterlevandepension m.m. Vissa kostnader för utveckling, genomförande ochutbildning bör täckas genom överskridande av ochförsäkringskassornas anslag för /89. Imofion Sf43 yrkande 5 påpekar m.fl. att trots ett omfattande informationsarbete av pensionsberedningen tyder de senaste månadernas offentliga debatt på att informationen inte har trängt ut. Debatten har nämligen i påfallande hög grad grundats på ofullständig och till stor del helt missvisande information om förslagens fakfiska innebörd. Enhgt motionärerna är det nu angeläget att allmänheten får korrekt och fullständig kännedom om reformen innan den träder i kraft. bör därför få i uppdrag att genomföra en omfattande informationskampanj, och. om så behövs bör särskilda medel ställas till förfogande. Mofionärerna begär att behovet av sådana särskilda informafionsinsatser ges regeringen till känna. Även m.fl. påpekar i motion Sf42 yrkande 6 att stora informafionsinsatser behövs. Så gör även m.fl. i mofion 2j Sf41 yrkande 2 menmotionärerna begär här ett fillkännagivande om att även SfU 1987/88:29omfattande utbildningsinsatser kommer att krävas, särskilt som de föreslagnareglerna kommer att innebära omfattande förändringar av pensionssystemet ochatt tre olika typer av övergångsregler för kvinnor i olika åldersgrupperkommer att gälla vid sidan av huvudreglerna. Utskottetinstämmer i vad motionärerna anfört om behovet av omfattandeinformationsinsatser. Enligt utskottets uppfattning är behovet av informationsärskilt stort i förevarande fall på grund av att missvisande informafiontidigare har förekommit och behöver rättas till. Mot bakgrund av vad somanförts i proposifionen om avsedda informafionsinsatser gentemot allmänhetenförutsätter utskottet att regeringen tar erforderliga initiafiv härtill ochnågot särskilt fillkännagivande i denna del är inte påkallat. I proposifionenhar även uppmärksammats utbildningsbehovet inom försäkringskassorna ochförsäkringsdornstolarna. Inte heller i denna del är därför enligt utskottetsuppfattning ett tillkännagivande påkallat. Meddet anförda konstaterar utskottet att motionerna Sf43 yrkande 5, Sf42 yrkande 6och Sf41 yrkande 2 inte behöver föranleda någon åtgärd. Imotion Sf42 yrkande 7 föreslår m.fl. att hosregeringen begär en utvärdering av tillämpningen av den nya efterlevandepensioneringen.L'tvärderingen bör avse tillämpningen av den individuella prövning som skallske beträffande den särskilda efterlevandepensionen. Vidare börövergångsreglernas tillämpning utvärderas med sikte t.ex. på vilka effekter somuppslår i omedelbar anslutning fill de olika åldersgränserna. Även SylviaPettersson m.fl. anser i motion Sf41 yrkande 3 att en uppföljning avutvecklingen erfordras och begär att detta ges regeringen till känna. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är angeläget med en uppföljning aveffekterna av den nya lagsfiftningen. Av särskilt intresse kommer därvid attvara hur tillämpningen av den särskilda efterlevandepensionen skett. Utskottetförutsätter dock att i första hand som tillsynsmyndighetöver försäkringskassorna noga kommer att följa tillämpningen och utvärderaeffekterna av den nya lagsfiftningen. Någon åtgärd behövermotionerna Sf42 yrkande 7 och Sf41 yrkande 3 således inte medföra. Imotion Sf37 anför att många kvinnor skulle få en betydligtbättre ATP-pension om vård av eget barn varit ATP-grundande sedanATP-systemet infördes . Motionären begär ett tillkännagivande tillregeringen härom. ÄvenUlla Tilländer m.fl. lar i motion Sf42 yrkande 1 upp frågan om ATP-år för vårdav barn. Motionärerna anser att s.k. vårdar bör beräknas automatiskt och ävenretroaktivt . Denna fråga bör prövas av pensionsberedningen idet fortsatta utredningsarbetet i syfte att skapa rättvisapensionsvillkor för kvinnor. I detta syfte bör beredningen även söka SfU1987/88:29 lösningarenligt grundtrygghetsprincipen och höja de lägsta pensionerna. Mofionärernaförutsätter vidare att pensionsberedningen prövar mera rättvisalösningar på problemet att nuvarande regler vid en skilsmässa innebäratt mannen behåller hela sitt pensionsskydd medan kvinnan förlorar m.fl. i motion Sf47 yrkande 2 ochCharlotte m.fl. i motion Sf49 yrkande 4 begär ett tillkännagivandefill regeringen om att etl system för delning av under äktenskapet intjänadeATP-poäng bör införas och därför utredas med förtur. m.fl. anser i motion Sf49 att frågan omrörlig pensionsålder bör utredas. Motionärerna begär i yrkande 7 etttillkännagivande till regeringen härom. Frågan om tillgodoräknande av vårdar har nyligenbehandlats av utskottet (se SfU 1987/88:18). Utskottet framhöll därvid altförmånen utgår fill försäkrad förälder som under större delen av vårdarbarn som inte har fyllt under förutsättning att föräldern så önskar. Detär således fråga om en frivillig förmån och den bör av det skälet inte påförasautomatiskt. Däremot ansåg utskottet att det kunde finnas skäl att förbättrainformationen om rätt fill ATP-poäng för vård av barn. Utskottet förutsattedock att tar erforderliga initiativ härtill. Beträffandefrågan om retroaktiv rätt till ATP-poäng för vård av barn före år 1982hänvisade utskottet till att dåvarande departementschefen i samband medinförandet av rätt till ATP-poäng för vård av barn uttalade att reformen varklart avgränsad. Enligt utskottets uppfattning borde någon retroaktiv rätt tillATP-poäng för vård av barn inte införas. I stället borde olika åtgärder avsocial- och arbetsmarknadspolitiskt slag genomföras för att stärka ATP-skyddetför småbarnsföräldrar. Utskottet erinrade också om att de nuvarande reglernaför ATP-beräkning ger ett visst skydd för föräldrar som avstår frånförvärvsarbete för att vårda egna barn. Utskottet framhöll dessutom att detingår i pensionsberedningens uppdrag att se över reglerna för intjänande avATP-rätt. Mot bakgrund av vad utskottet sålunda anfört börmotionerna Sf37 och Sf42 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Vad härefter gäller frågan om delning av pensionspoängvill utskottet erinra om att denna fråga har berörts ovan i samband medreglerna för intjänande av ATP.