bet · GB01TU24 · 1987-12-31 00:00:00 — om trafikpolitiken och regional balans (prop. 1987/88:50bil. I betänkandet behandlas proposition 1987/88:50 omtrafikpolitiken inför 1990-talet bilaga 1, såvitt avser avsnittet 16. Regionalbalans, jämte motioner med anknytning till vad som föreslås i avsnittet. Regeringen har berett tillfälle att ta del avvad som i propositionsavsnittet anförs om åtgärder inom trafikpolitiken föratt uppnå ökad regional balans. Föredraganden redovisar åtgärder som föreslås iolika avsnitt i propositionen och som bidrar till att uppnå sådan balans ochframhåller angelägenheten av samverkan mellan trafikpolitik och regionalpolitik,m.m.. Utskottet föreslår att lämnar utan erinran vad föredragandenanför. I propositionsavsnittet föreslås att skall godkännaatt huvudkontoret för det blivande senast den 31 december 1990förläggs till - som ett led i strävan att uppnå ökad regional balans.Förslaget avvisas i tre m-motioner. Utskottets majoritet föreslår emellertidall skall godkänna förslaget men begär att omlokaliseringen skallgenomföras flexibelt och smidigt. Mot bakgrund av att farhågor har framförts,bl.a. från SJ, för att teknisk personal inorn säkerhetsarbetet inte kommer attflytta till utan kommer att söka och finna andra anställningarförordar utskottet sålunda att sådan personal övergångsvis skall kunna finnaskvar i , även efter . Utskottet förordar också attmerkostnader för flyttningen och kostnader för bibehållande av tekniskpersonal i inte skall belasta medelsanvisningar för uppbyggnad ochbibehållande av järnvägens infrastruktur. Förslagen i motionerna följs upp i enreservation av m- och fp-ledamöterna. Utskottet behandlar också molionsförslag om att det ibanverkets regionala organisation skall finnas-såsom i SJ:s banavdelningsnuvarande regionala organisation - en Norrköpingsregion och enSundsvallsregion. Förslagen avstyrks av, utskottets majoritet men följs upp ien reservation av en c-ledamot och vpk-ledamoten. Utskottet behandlar och avstyrker också ett motionsförslagom att SJ:s nuvarande marknadsregion med kontor i skall finnas kvari det fr.o.m förändrade SJ. Vid betänkandet har fogals fyra särskilda yttranden. 1 1987/88. 15 samt Nr 24 Proposition1987/88:50 bil. 1 tu 1987/88:24 Regeringen har i avsnitt 16. Regional balans (s. 345-360)föreslagit att godkänna alt banverkels huvudkontor förläggs tillBorlänge. Vidare har beretts tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts orn åtgärder inom trafikpolitiken för att uppnå ökadregional balans. Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:50 1987/88:T9 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna,vad i motionen anförts omalt det nya regionkontor bör lokaliseras till Ange. 1987/88;T22 av och (båda c) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att SJ:s banavdelning i Norrköpingskall odelad var kvar i , 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att SJ:s marknadsregion i Norrköpingodelat skall vara kvar i . 1987/88:T24 av och (bådam) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om att statens banverk bör förläggas till . 1987/88:T58 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger " regeringentill känna vad i motionen anförts om sex banregioner med bibehållandet avSundsvallsregionen. 1987/88:T84 av m.fl. (m) vari yrkas 18. att avslår regeringens förslag om att detföreslagna skall lokaliseras till . 1987/88:T89 av m:fl. (m) vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om järnvägstrafiken. . , Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T522 av och (båda fp) vari yrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nedläggning av banregionkontoret i . 1987/88:T528 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligarelokaliseringar till Ange.i samband med omorganisatiorien av SJ. Regional balans som ett delmål i det övergripandemålet för trafikpolitiken, m.m. Regionalpolitiken i vårt land syftar till att åstadkommaen balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar. De allmänna målenför regionalpolitiken - som senast bekräftades av (AU1986/87:13 om regionalpolitiken s. 28, rskr. 268) - är att alla människoroavsett var de bor i vårt land skall ges tillgång till arbete, service och engod miljö. En balanserad befolkningsutveckling skall sålunda åstadkommas genomatt arbetstillfällen och bostäder erbjuds samt genom att servicen upprätthållspå en nivå som tryggar tillfredsställande villkor för olika verksamheter. (/88:13, rskr. 159) har tidigare i årgodkänt det i proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talel (dentrafikpolitiska propositionen) föreslagna övergripande målet förtrafikpolitiken som är att medborgarna och näringslivet i landets olika delarskall erbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Detta övergripande målvidareutvecklas i fem likaledes föreslagna och av godkända delmål, avvilka ett delmål är att transportsystemet skall byggas upp så alt det bidrartill regional balans. Föredraganden påpekar att trafikpolitiska insatser aldrigensamma kan lösa de svåra problem som olika regioner har.Samtidigt går det inte heller, påpekar han vidare, att lösa problemen utaninsatser på trafikområdet. Således måste enligt föredraganden detregionalpolitiska delmålet inom trafikpolitiken stå i samklang med deöverordnade regionalpolitiska målen, och åtgärder inom trafikpolitikens områdeför att förbättra den regionala balansen måste syfta till att stödja det somgörs inom regionalpolitiken som helhet. Utskottet instämmer i detta. I det följande (1) redogör utskottet i korta drag för vadföredraganden i den trafikpolitiska propositionens avsnitt 16. Regional balansanför om åtgärder inom trafikpolitiken för att uppnå ökad regional balans, (2)behandlar i detta propositionsavsnitt framfört förslag om att det blivandebanverkets huvudkontor skall förläggas till jämte med anledning avdetta förslag framförda motionsyrkanden samt (3) behandlar förslag om detblivande och affärsverket SJ:s regionala organisationer somfrarhförts i motioner som väckts med anledning av propositionen och i motionersom väckts under den allmänna motionstiden . Åtgärder inom trafikpolitiken för att uppnå ökadregional balans Föredraganden framhåller att samspelet mellan detrafikpolitiska och regionalpoUtiska åtgärderna bör förstärkas ytterligare ochatt insatserna bör avpassas efter de förutsättningar och förhållanden som finnsi olika regioner och utformas så att de utvecklingsmöjligheter som finnsbeträffande trafikförsörjningen kan tas till vara. Olika insatser som görs inom transportsektorn redovisas avföredragan- /88:24. den, och förslag till förstärkta regionalpolitiskainsatser som framförs i olika avsnitt i propositionen framhålls. Som exempel påförslag av nämnda slag nämns sålunda förslag om (1) att staten skall köpatrafik från SJ föratt trygga betydelsefull interregional persontrafik, (2) att ettnytt planeringssystem och högre investeringsnivåer skall införas som ökarmöjligheterna att ta regionalpolitiska hänsyn vid investeringar i järnvägensinfrastruktur, (3) att anslagen till drift av statliga vägar skall ökas och gesen positiv regionalpolitisk inriktning, (4) att bidraget tillflygplalsinvesteringar i inland skall bibehållas varigenomförutsättningar skapas för en förbättring av norra trafikförsörjningmed flyg, (5) att ett länslrafikanslag skall inrättas som medför all delregionala inflytandet över planeririg och prioritering av investeringsmedelkraftigt ökar sarrit (6) att fordonsskatten skall bli lägre i vissaglesbygdskommuner. Föredraganden understryker alt förutsättningarna för entransportförsörjning som bidrar till regional balans ökar genom att man byggervidare på de insatser som redan görs, kompletterade med de förstärktaregionalpolitiska insatser som föreslås i olika avsnitt i propositionen. Föredraganden framhåller att uppbyggnaden ochvidmakthållandet av transportinfrastrukturen bör inriktas på att olika delar avlandet skall vara sammanbundna med ett system av trafikanläggningar av högstandard och alt ingen del av landet skall stå utan möjligheter till kontaktermed omvärlden på grund av brister i transportinfrastrukturen. Han redogör förolika åtgärder och förslag som bl.a. skall bidra till att tillgodose dessa kravoch framhåller att förslagen i propositionen på infrastrukturområdet kommer attinnebära en väsentlig förstärkning av insatserna för att skapa godatransportförutsättningar i olika delar av landet som ökademöjligheter ges alt anpassa insatserna efter de allmänna förutsättningar ochförhållanden sorfi finns i olika regioner och att utforma investeringarna såatt de utvecklingsmöjligheter som finns inom transportsystemet bättre kan lastill vara. I propositionsavsnittet om regional balans uppehåller sigföredraganden särskilt vid bl.a. frågan om hur kollektivafjärrförbindelser skall tillgodoses. Han framhåller att det samordnade tåg-,flyg- och bussystemet för försörjning med långväga persontrafik börvidareutvecklas och att särskilda statliga insatser - på grund avNorrlandstrafikens speciella förutsättningar med begränsat resandeunderlag ochstora transportavstånd -är nödvändiga för att säkerställa en tillfredsställandetransportförsörjning. De statliga insatserna måste, framhåller han, inriktas påatt resp. transportmedel utnyttjas för de transportavstånd och de resändamåldär transportmedlet är attraktivast för resenären. Mot bakgrund av att det har framkommit att del - i ettlångsiktigt perspektiv - inte är möjligt att med företagsekonomisk lönsamhetdriva fortsalt sovvagnstrafik i framhåller föredraganden attnattågslrafi-ken till och bör bibehållas och att statenbör bidra till att täcka kostnaderna för trafiken i den mån den inte ärföretagsekonomiskt lönsam. Han erinrar härvid om ett förslag om att statenskall köpa sovvagnslrafik till och från övre , som framförts ipropositionsavsnitt 7 om en framtidsinriktad järnvägspolitik. Regeringenbar berett tillfälle att ta del av vad föredraganden i TU1987/88:24 propositionsavsnittom regional balans har anfört om trafikpolitik och regionalpolitiki samverkan m.m. och för vilket utskottet ovan har redogjort i Förslagen till åtgärder på trafikområdet som bidrar till att uppnå ökadregional balans har utskottet behandlat i sina olika betänkanden med anledningav den trafikpolitiska propositionen (/88:13-23). Utskottet har har inte något att erinra mot vadföredraganden i här aktuellt propositionsavsnitt har anfört om trafikpolitikoch regionalpolitik i samverkan m.m. Förläggning av huvudkontoret fördel blivande På förslag i den trafikpolitiska propositionens avsnitt 7.En framtida järnvägspolitik har utskottet (/88:19) bl.a.tillstyrkt att (1) godkänner att affärsverket (),delas upp i ett affärsverk - () - med ansvar för trafiken,och en ny myndighet - - med ansvar för infrastrukturen, (2)bemyndigar regeringen att besluta om den närmare arbetsfördelningen mellanstatens järnvägar och , (3) bemyndigar regeringen att bemyndiga banverketatt besluta om sin organisation samt (4) godkänner att en järnvägsinspektion,som skall inrättas, får ställning som egen myndighet inom medsjälvständigt ansvar för säkerheten på järnvägsområdet. Uppgifterna för det blivande (i det följandekallat enbart ) beräknas i väsentliga delar motsvara de uppgifter sombanavdel-ningen inom SJ nu har. Med stöd av ett bemyndigande av regeringen i november 1987tillsattes en organisationskommitté för inrättande av statens banverk m.m. meduppdrag (dir. 1987:52) att dels lämna förslag till organisation av ,dels medverka i arbetet med att förbereda och - under förutsättning avriksdagens godkännande - genomföra den nya organisationen som förutsattes skolabörja verka . Kommittén skulle vidare förbereda enlokalisering av till senast den 31 december1990 samt pröva för- och nackdelar med en sammanslagning mellan ochdet till Borlänge förlagda . När det gäller affärsverket äger SJenligt beslut om riktlinjer för järnvägspolrtiken (prop.1984/85:114, , rskr. 348) besluta om sin egen organisation. beräknas komma att ledas av en styrelse ochunder denna av en generaldirektör. Enligt organisationskommittéberäknas verkels fältorganisation vara indelad i 20-30 lokala distrikt och femregioner. För administrationen m.m. av verksamheten kommer - under etthuvudkontor -regionkontor och dislriktskontor alt finnas. Huvudkontoretberäknas omfatta enheterna generaldirektörens sekretariat, generaldirektörensstab och järnvägsinspektionen samt de centrala enheterna Planering, Teknik,Ekonomi, Personal och Service. Vid huvudkontoret beräknas komma att finnas200-250 heltidstjänster. För regionkontoren föreslås - under regionchefer - enheterför entreprenader, teknik, regiongemensamma resurser samt admi- TU1987/88:24 nistration. Enheten Teknik vid huvudkontoret avses ha verkets centralaspecialist- kompentens inom ban-, el-, signal- och teleteknik. beräknar att ca 130 heltidstjänster skall finnas vid enheten-. I den trafikpolitiska propositionen föreslås i avsnitt 16.Regional balans att skall förläggas till senastden , och del begärs att skall godkänna dennaförläggning. Föredraganden framhåller att en stor del av verksamhetenunder genom tidigare beslut om utlokalisering hargetts en geografisk spridning som har varit värdefull från regionalfördelningssynpunkt. Han piåpekar bl.a. att och trafiksäkerhelsverketnu finns i . Föredraganden framhåller vidare att en förläggning avbanverkets huvudkontor till kommer att stärka regionen isysselsättningshänseende och bidra till att stimulera regionens utveckling.Han framhåller också möjligheter till samordning med verksamhet.Befintliga och planerade utbildningar på högskolenivå m.m. i regionenredovisas, och föredraganden påpekar att dessa bedöms kunna förstärka Borlängesattraktivitet i utbildnings-och arbetsmarknadshänseende. I motionerna T84 (m) och T89 (m) begärs (yrkande 18 resp.del av yrkande 17) att skall avslå regeringens förslag. I motion T84(m) framhålls att en flyttning av banverkels huvudkontor till kommeratt starkt negativt påverka möjligheterna att genomföra en nödvändigomstrukturering av järnvägstrafiken och kan komma att reducera säkerheten ijärnvägstrafiken. Motionärerna torde mena att till säkerhetsarbetet knutenkvalificerad personal inte kommer att flytta till ulan lämnar verketoch söker sig till andra verksamheter. Den sistnämnda invändningen framhållsäven i motion T89 (m). 1 motion T24 (m) framförs också invändningen om nackdelarför säkerhetsarbetet med en flyttning av huvudkontoret till Borlänge.Huvudkontoret bör enligt motionärerna kunna förläggas till någon avSödertörnskommunerna, exempelvis till kommun, som ett led i strävanalt utjämna den strukturella obalansen mellan de norra och södra delarna avStockholms län. Motionärerna begär att regeringen skall undersöka demöjligheter som Söderlörnskommunerna erbjuder för lokalisering av banverketshuvudkontor. Med anledning av propositionsförslagethar/öre/rac/arÉ"/dr o/('A;a ar6er5e«/?e- ter ochpersonalgrupper vid SJ:s banavdelning m.fl. i skrivelser till utskottet och viduppvaktningar inför företrädare för utskottet framfört kritik mot propositionsförslaget.Man har t.ex. påpekat att huvuddelen av den tekniska personalen- däribland många med utbildning på civilingenjörsnivå - inle ' kommer attflytta till ulan kommer att söka och erhålla annan _ , Av innehavarna av ca 70 tjänster för vilka krävs utbildning ocherfarenhet som civilingenjör skulle endast tio komma att flytta till 'I avvaktan på att teknisk personal som lämnar verket har ersatts TU1987/88:24 och denyanställda har förvärvat tillräcklig erfarenhet på resp. tekniska områdeskulle risker för brister i den dagliga verksamheten, t.ex. inom säkerhetsarbetet,kunna komma att föreligga. Arbetet med utveckling och utbyggnadav infrastrukturen m.m - bl.a. för trafik med förutskickade snabbtåg -skulle komma att försenas. Vidare har man bl.a. påpekat att kontakternamellan ett till Borlänge förlagt huvudkontor för , å , ena sidan,samt SJ, andra myndigheter och företag m.m. med huvudkontor i ,å andra sidan, kommer att försvåras. Generaldirektören för SJ och chefen för i en framställning till regeringen förorganisationskommitténs räkning att omlokalisering av huvudkontorkommer att medföra merkostnader och brist på personal under ett övergångsskede.Man hänvisar till en vid framställningen fogad promemoria av professorn , , vari han har beräknat effekterna i olika avseenden av enomlokalisering av saml gjort en uppskattning avmerkostnaderna för en omlokalisering. I framställningen hemställdes attregeringen skulle verka för att ges,frihet att organisera verket såatt konsekvenserna av en utflyttning minimeras. Utskottet vill först erinra om att i fråga omlokalisering av statliga myndigheter har fastslagit (prop. 1986/87:100 bil. 30, AU 13 s. 37, rskr. 268) att det är viktigt att det vid inrättande av nyamyndigheter prövas att välja annan lokaliseringsort än och att - ominte särskilda skäl ,, talar emot - sådana myndigheter bör förläggas till annandel av landet. Detta bör enligt utskottets mening var utgångspunkt även föröverväganden om förläggning av . Borlängeregionen behöver, som föredraganden framhåller,den förstärkning i sysselsättningshänseende och den stimulans för utvecklingeni regionen som en lokalisering dit av kan beräknasmedföra. Utskottet kan se fördelar för verket självt med en förläggning tillBorlänge då möjligheter därigenom öppnas för ett nära samarbete med det redantill Borlänge förlagda . I ett vidare perspektiv kan man också semöjligheter till samordning av verken. Den högteknologiska inriktning somvägverkets och verksamheter till stor del kommer att få ger, somföredraganden framhåller, goda förutsättningar för att verken skall kunna blien attraktiv arbetsrriarknad i regionen. Även när det gäller kvalificeradadministrativ sysselsättning kommer alt utgöra ett betydelsefullttillskott till arbetsmarknaden i regionen. Utskottet är medvetet om de i skrivelser och viduppvaktningar påtalade riskerna för olägenheter i olika avseenden med en flyttning av till . Utskottet anser emellertid att frågan om flyttning främst måste prövas från regionalpolitisk synpunkt. Från denna utgångs punkt bör flyttning till ske. Utskottet tillstyrker således proposi tionsförslaget att skall förläggas till och avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottet vill i anslutning härtill framhålla följande. ' Det ärviktigt är att det i finns utbildning på högskole- nivå inomett brett område, som i iitbildningsbänseende förstärker TU1987/88:24 attraktivitet och som stöder rekryteringen av personal till vägverketoch . I propositionen har redovisats befintlig och planerad utbildningvid högskolan , bl.a. viss civilingenjörsutbildning i samverkanmellan och högskolan. I propositionen förulskickas attingenjörsutbildning i produktion och underhåll av vägar och broar skallanordnas vid högskolan. Utskottet vill framhålla angelägenheten av att manbevakar frågan om förläggning till av ytterligare utbildning som kanstödja rekryteringen av personal till och . Man bör i dettasammanhang även beakta att trafiksäkerhetsverket efterfrågar kvalificeradteknisk och administrativ personal. Professor anför i ovannämndapromemoria att det största problemet när det gäller rekrytering av tekniskpersonal avser området elteknik, då utbildningen på detta område i vårt land ärunderdimensionerad. Utskottet förutsätter att fråga om utökning av utbildningenpå detta område beaktas. Utskottet förutsätter att omlokaliseringen av banverketshuvudkontor till kan ske i sådana former att eventuellt uppkommandeolägenheter kan undvikas så alt järnvägens fortsatta utveckling och detsäkerhetshöjande arbetet inom järnvägssystemet inte hämmas. bördärför ges möjlighet att välja sådana organisatoriska lösningar attomlokaliseringen kan genomföras flexibelt och smidigt. Detta innebär attteknisk personal inom säkerhetsarbetet, såsom inom el-, signal- och teleteknik,som hör till huvudkontoret övergångsvis kan behöva finnas kvar i Stockholm-ävenefter - varvid motsvarande verksamheter successivt fårbyggas upp i . Då lokalisering av till Borlängehar motiverats från regionalpolitiska utgångspunkter förutsätter utskottetvidare all eventuella merkostnader till följd av omlokaliseringen och avbibehållande övergångsvis i av säkerhetsfunktioner inte finansierasmed medel som anvisas för uppbyggnad och bibehållande av järnvägensinfrastruktur. Regeringen bör återkomma till med förslag till hurdessa merkostnader skall finansieras. Vad utskottet sålunda anfört om övergångsåtgärder m.m. vidförläggning av det blivande till bör som sin mening ge regeringen till känna. Regionindelningen inom och det nya SJ, m.m. Den nuvarande regionala indelningen avfältorganisationerna för SJ:s ban-och marknadsfunktioner omfattar åttabanregioner resp. åtta marknadsregioner, vilkas gränser är desamma.Regionkontoren är förlagda till , , , , ,, och . inom beräknas kommaalt omfatta fem regioner med regionkontor i , . Som redan nämnts kommer den lokala organisationen att vara indelad idistrikt. Regionernas områden är inte något fall helt desamma soinbanavdelningens regioner. För SJ:s resandetrafik avses skola finnas fyra geografiskaaffärsområden /88:24 med kontor i , , ochGävle och för SJ :s godstrafik fem geografiska affärsområden, vilka i fråga omomfattning och förläggning av kontoren överensstämmer med blivanderegioner. I regionindelningen inom och SJ kommer detsåledes inte att finnas Norrköpings-, Örebro- och Sundsvallsregioner. I fyra motioner kritiseras dén förutskickaderegionindelningen, såvitt avser indragning av Norrköpings- ochSundsvallsregionerna. När det gäller Norrköpingsregionerna begärs i motionernaT22 (c) yrkande 2 och T522 (fp) att banavdelningens nuvarande Nprrköpingsregionodelad skall finnas kvar som en region inom . I den förstnämndamotionen begärs också (yrkande 3) att SJ:s nuvarande marknadsregion iNorrköping odelad skall finnas kvar inom SJ. I motion T22 (c) framhålls attindragning av Norrköpingsregionerna innebär att ca 70 resp. ca 85 tjänster vidregionkontoren dras in. I båda motionerna kritiseras indragningarna somåtgärder med centraliserande effekter. I motion T58 (fp) begärs att det skall finnas enSundsvallsregion kvar i mellan en Gävleregion och en Luleåregion. Imotion T9 (s) begärs också att en Sundsvallsregion skall finnäs kvar ibanverket samt att regionens huvudort till en början skall vara menslutligen Ange. I motionerna framhålls alt en indragning av den nuvarandebanavdelningens regionkontor i innebär att återigendrabbas av minskning av sysselsättningstillfällen. Kommunikationsministern besvarade iriksdagen (prot. 1987/88:78 s.6-12) en interpellation om den förutskickadeomorganisationen av SJ:s marknadsregioner. Han framhöll att verksamheten i detnya SJ skall bedrivas helt affärsmässigt och att detta bl.a. får till följd atteffektivitetskraven skärps. De ändrade förutsättningarna för verksamhetenkräver, framhöll kommunikationsministern vidare, en anpassning avorganisationen. I svaret anfördes att den förutskickade indelningen av denuvarande marknadsregionerna i fyra affärsområden för persontrafik och i femaffärsområden för godstrafik utgick från marknadens krav och skulle innebäraalt en anpassning till trafikslrömmar och kundunderlag sker. Affärsområdenaavsågs enligt' kommunikationsministern få en självständig ställning genom enlångtgående . decentralisering av ansvar och befogenheter. har, som nämnts ovan, gett SJ befogenhet attbesluta om den egna organisationen. Detta gäller också beträffande denregionala verksamheten. Med hänsyn härtill och till att de ikommunikationsministerns svar angivna utgångspunkterna för avsedd organisationav den regionala verksamheten synes ändamålsenliga bör förslaget i motion T22(c) om SJ:s nuvarande marknadsregion i inte föranleda någotinitiativ av . Yrkande 3 i motionen avstyrks således.