bet · GB01FiU12 · 1987-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "I det" och på s. 4 slutar med "och 4" bort ha följandelydelse: I motion Fi215 av () och () krävs en decentralisering och en ökad valfrihet för konsumenten för detjänster som produceras av den offentliga sektorn som krav ställs påen ökad effektivitet i denna sektor. Även i motionerna Fi408 av MarianneKarlsson (c), Fi418 av () och Fi501 (fp) förordas bl.a. aftåtgärder vidtas för att öka effektiviteten i denna sektor. långtidsutredning (LU 87) behandlas i ettsärskilt avsnitt alternativa finansieringssätt och organisationsformer för denoffenfiiga sektorn. I en bilaga till utredningen - Bilaga 25 fill LU 87:Kommuner i förändring - framhålls affen grundfråga i förnyelsen är hur denkommunala servicen skall produceras. Fyra alternativ anges: (1) genombefintlig, men effektiviserad organisation, (2) med inslag avmedborgarmedver-kan i den kommunala organisationen, (3) genom halvoffentligverksamhet (föreningsdriff, kooperativ) och (4) genom privatisering. Även problemet med den låga eller nästan obefintligaprodukfivitetstill-växten i den offentliga sektorn behandlas inom ramen för LU87. Exempel på åtgärder för atf förbättra produktiviteten i denna sektor försfram i bilaga 21 till utredningen, Offenfiig sektor - produktivitet ocheffektivitet. I denna bilaga anges bl.a. följande möjligaorganisationsförändringar i syfte atf befrämja produktiviteten. - integreras beställar-och producentfunkfionerna, dvs. det är sammabeslutsfattare som beställer en viss tjänst och som svarar för produktionen avdenna. För att effektivisera produktionen bör man i ökad utsträckning separerabeställarrollen från producenfrollen. Detta kan ske genomentreprenadupphandling eller genom att infordra anbudfrån flera myndigheter som får konkurrera om uppdraget. - Uppföljningenav produktionen är ofta bristfällig. Det säger sig självt inte kan styra produktivitetsutvecklingen om man varken vet hurpruduktionsvolymen litvecklas eller hur resursförbrukningen förändras. Detär därför viktigt att metoder utvecklas och \\ instrumentskapas för en kontinuerlig utvärdering av verksamhetens FiU 1987/88:12resultat. - I offentligverksamhet saknas ofta motivation att effektivisera produkfionen. Personalenbör bli delaktig i det resultat som den varit med om atf skapa. Detta kanuppnås när möjligheterna för löneförhöjningar för de offentliganställda i högregrad än fidigare görs beroende av produktivitetens utveckling i resp.verksamhet. - Detaljstyrningenhindrar myndigheter aft agera fritt och självständigt. Med bättre mått påverksamhetens resultat behövs infe detaljstyrning för atf förhindra atf deanslagna medlen används till annat än de avsedda ändamålen. Med ökat ansvar börfölja en strävan att organisera verksamheten effektivt. - Konkurrensen ärav mycket stor betydelse för att pressa kostnader och frammana god kvalitet.Myndigheter och privata företag bör därför ges möjlighet att på lika villkorkonkurrera med varandra. - I utredningenframhålls aft här angivna åtgärdsförslag kräver omfattandeorganisationsförändringar. Den syn på de rådande problemen i den offenfiiga sektornsom redovisas i LU 87 stämmer väl överens med den bild av utvecklingen i dennasektor som ges i här aktuella motioner. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att mycketlångtgående krav måste ställas på en decentralisering av den offentliga sektorni det pågående förnyelsearbetet. En sådan konkret målsättning borde kunnavara aft den statliga centralförvalfningen skall minskas i väsentlig grad. Vadsom skall vara kvar bör i första hand vara mindre centrala enheter av högkvalitet. Till en del bör en sådan målsättning kunna förverkligasgenom att onödiga och otidsenliga uppgifter avvecklas. Huvudinsatsen måsteemellertid göras genom en medveten decentralisering av uppgifter och funktionertill kommuner och län. I första hand bör inriktingen vara atf flytta uppgifterfrån central fill lokal nivå - i den mån de inte rent av helt enkelt kananförtros de enskilda människorna själva genom avreglering. En kraftinsats föravreglering och ökad valfrihet för de enskilda är en ofrånkomlig del av ettdecentraliseringsarbete. Grundläggande för möjligheterna till framgång med ettsådant systematiskt decentraliseringsarbete som här skisseras är att man intebegränsar sig fill frågans administrativa aspekter. Minst lika stor betydelsehar den ekonomiska styrningens vägar och former. En effektiv decentraliseringförutsätter på detta område framför allt att de speciella statsbidragenavvecklas. I fråga om kommunerna bör specialbidragen tillföras den allmännaskatteutjämningen. Decentralisering har även andra sidor än de hittillsberörda. Två bör enligt utskottets mening särskilt uppmärksammas. Den ena är den rent geografiska innebörden i form avutlokalisering av enheter och funktioner. Begreppen regionalpolitik och decentralisering har allfid legat nära varandra i praktiken. Vad som bör understrykas särskilt 12 är att utlokalisering oftakan ske till andra orter än länshuvudstäder. p[\j 1987/88:12 Denandra synpunkten utskottet vill framhålla gäller verksamhetsformerna. Dennuvarande byråkratiska stelheten måste brytas. En större variafionsrikedom, enstörre anpassning fill de berörda människornas önskningar och behov och till delokala förutsättningarna etc. är naturliga att eftersträva för den som vill ökaden reella valfriheten i samhället. Hittillshar sökandet efter nya verksamhetsformer främst lett till ökning av denverksamhet som drivs i privaträttsliga former såsom aktiebolag och sfiftelser.Minskad insyn och köntroll har blivit nackdelar från medborgarnas synpunkt. ser det måste man nu bl.a. pröva, mera förutsättningslöst änhittills, ren privatisering genom tillvaratagande av de resurser som ligger ienskilda initiativ, folkrörelsealternafiv m.m. Närdet gäller statistik och initiering av forskning om privata alternativ tilloffenfiig produktion, som efterfrågas i motion Fi501, vill utskottet framhållaatf den nuvarande statistiken inom detta område bör byggas ut. Även forskningeninom området bör intensifieras. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund Fi510yrkande 4. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: auriksdagen med bifall till mofionerna 1987/88:Fi215, 1987/ 88:Fi501 yrkande 4samt med anledning av mofionerna 1987/88:Fi408, 1987/88:Fi418 yrkandena 1-3 och1987/88:Fi501 yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en decentralisering och förnyelse av den offentligasektorn. Statens person- och adressregisternämnd AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "När DAFA"och slutar med "och Fi413" bort ha följande lydelse: Enav de absolut främsta datapolitiska uppgifterna måste enligt utskottets meningvara att skydda den personliga integriteten. Människor måste även i dataåldernha rätt till en personlig sektor. Det kan aldrig finnas en rätt för myndigheteratf kartlägga och registrera människors göranden och låtanden in i minstadetalj. Detmåste finnas en tydlig gräns för vad och när myndigheter och andra fårregistrera och, som sker i många fall, vidarebefordra inhämtade uppgifter. Statensperson- och adressregister bygger på uppgifter som insamlats för helt andraändamål än för försäljning. Med sin mängd av olika uppgifter som kan levererasi olika, förutsedda och oförutsedda, sammanställningar är ett avde integritefskänsliga registren i . Som nämns i motionerna innehållerregistret en lång rad uppgifter om i princip alla som bori . Köpareavuppgifferur registret är bl.a. flera direktreklamföretag. Utskoftet ser ingaskäl för staten att bedriva denna typ av kommersiell verksamhet. 1986 en delbetänkande -Integritetsskyddet i informationssamhället 2. I FiU 1987/88:12 betänkandetföreslås en lagreglering av myndigheternas försäljning av personuppgifter. Denföreslagna lagen inleds med ett uttryckligt förbud för , myndigheterna att säljapersonuppgifter utan bemyndigande. Till den föreslagna lagen harutredningen dock fogat en lista med register ur vilka försäljningsverksamhetkan fillåtas. Utskottet måste därför konstatera att slutresultatet blir attverksamheten kan fortgå i stort sett i oförändrad omfattning. mening bör mot här angiven bakgrund ett beslut fattas attavveckla SPAR. Behovet av ett register för t.ex. uppdatering kan fyllas genomatt SPAR omvandlas till ett renodlat adressregister som i vanlig ordning lyderunder datalagen. Utskottet tillstyrker motionerna Fi412 och Fi413. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Fi412 och 1987/ 88:Fi413 och medavslag på proposifion 1987/88:100 bilaga 15 punkt B 9 beslutar avveckla .