bet · GB01FiU20 · 1987-12-31 00:00:00 — De pågående försöken med treåriga budgetramar bör liksomsträvan mot ekonomisk ramstyrning fullföljas. 1 anslutning till sitt krav på en utförsäljning avstatliga företag begär alt skall göra ett tillkännagivande om mål och inriktning beträffan de engångsförstärkningar uv statsbudgeten. Utskottet vill med anledning härav erinra om att utskottet , och senast i ett yttrandetill näringsutskottet (FiU 1986/87:2 y), utförligt redovisat sin uppfattning i denna . fråga.Utskottet har därvid bl.a. framhållit att det inte bör förekomma någonomfattande och systematisk utförsäljning av statliga företag och andratillgångar i syfte att förbättra statsfinanserna. Motionärerna anför inget skälsom föranleder utskottet att ändra uppfattning i detta avseende. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till niotion Fi220 (c) yrkande 8. Finansfullmakten och statliga kreditgarantier m.m. 1 propositionen lämnar föredraganden en redogörelse för ivilken utsträckning regeringen har utnyttjat finunsfuUinakten under budgetåret1986/87. Vid sidan av finansfullmakten finns ett antalbemyndiganden som regeringen kan använda om det anses motiverat med hänsyntill konjunktur- eller sysselsättningsläget. har ifrågasatt behovetav alla dessa bemyndiganden (FiU 1985/86:30, rskr. Med anledning häravföreslår föredraganden nu att dessa bemyndiganden avvecklas eller inordnas ien med finansfullmakten gemensam beloppsram. Utskottet biträder denna lösning. För /89 tillstyrker utskottet regeringensförslag om en finansfidlmaki på 2 500 milj. kr. Vad föredraganden anfört i propositionen om statligagarantier, budgettekniska utvecklingsfrågor samt om statens avkastningsräntaoch statens talå-ningsränta föranleder inget uttalande frän utskottets sida. Utskottet biträder också de förslag föredraganden har lagtfram beträffande dels förändrade bokföringsprinciper för slaisskuldväxlar,dels formerna för avveckling av tjänstebrevsräiten. 1.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken a) atf med avslag påmofionerna 1987/88:Fi214 yrkandena 1, 5, 6, 7, 8. 10 och 11, 1987/88:Fi219, 1987/88:Fi220yrkande 1, 1987/88:Fi223 yrkande 1, 1987/88:Fi224 yrkande 2, 1987/88:Fi227,1987/88:Fi232 yrkandena 1 och 3 samt 1987/88:Fi308 godkänner vad som förordatsi proposition 1987/88:100 bilaga 1 mom. 1 och som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört, b) att avslår motionerna1987/88:Fi220 yrkandena 3 och 5, 1987/88:Fi224 yrkande 1 samt 1987/88:Fi225, 2. beträffandelönebildningen FiU 1987/88:20 att avslårmotionerna 1987/88:Fi206 ochl987/88:Fi220 yrkande 4, 3. beträffandeittgiftsram för löneökningar attriksdagen med avslag pä motionerna 1987/88:Fi214 yrkande 4,1987/88:Fi209,1987/88:Fi222 och 1987/88:Fi229 lägger till handlingarna vad somanförts i proposifion 1987/88:100 bilaga 1 mom. 11, 4. beträffande bemyndigande om medelstilldelning försärskilda personalförsörjningsåtgärder atfriksdagen med avslag på motion 1987/88:Fi220 yrkande 11 bemyndigar regeringenatt besluta om medelstilldelning för särskilda personalförsörjningsåtgärder ienlighet med vad som förordats i proposition 1987/88:100 bilaga 1 mom. 6, 5. beträffandeden allmänna lönenivån för statsanställda attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:100bilaga 2 punkt 7, attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Fi223 yrkande 5 som sin mening gerfullmäktige i till känna vad utskottet anfört, 7. beträffandekredU- och valutapolitiken attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:Fi211,1987/88:Fi214 yrkande 9,1987/88:Fi216, 1987/88:Fi218 yrkande 1, 1987/88:Fi220 yrkande 7, 1987/88:Fi223yrkande 6 och 1987/88:Fi224 yrkande 6 som sin mening ger fullmäkfige iriksbanken fill känna vad utskottet anfört, 8. beträffandediffererttierad ränta för Jordbruket att avslår motion 1987/88:Fi703, 9. beträffandeavveckling av löntagarfonderna aftriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi201, 1987/88:Fi204, 1987/ 88:Fi213 och1987/88:Fi226 yrkandena 1-3, aftriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi205,1987/88:Fi208 yrkande 1,1987/88:Fi217, 1987/88:Fi218 yrkande 2, 1987/88:Fi226 yrkande 4, 1987/88:Fi231yrkande 1 och 1987/88:Fi613 yrkande 8, 11. beträffandeittnyttjande av investeringsfonderna m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi202, 1987/88:Fi203, 1987/ 88:Fi218yrkande 4, 1987/88:Fi221, 1987/88:Fi223 yrkande 3, 1987/ 88:Fi230 yrkande 1,1987/88:Fi324 yrkande 2 och 1987/88:Fi618 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1987/88: Fi207, 13. beträffande utredning omprisbildningen att avslår mofion 1987/88:Fi210, 14. beträffande avskaffande avprisregleringen atfriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Fi218 yrkande 3, 1987/ 88:Fi220 yrkande 6,1987/88:Fi223 yrkande 4 och 1987/88:Fi228, 15. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen FiU 1987/88:20 att med avslag på motionerna 1987/88:Fi214 yrkande 2, 1987/88:Fi220 yrkande 2, 1987/88:Fi223 yrkande 2, 1987/88:Fi224 yrkande 3och 1987/88:Fi232 yrkande 2 godkänner vad som förordats i proposition1987/88:100 bilaga 1 mom. 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 16. beträffande engångsförstärkningarav statsbudgeten att avslår motion 1987/88:Fi220 yrkande 8, 17. beträffande utnyttjande avfinansfullmakten aftriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:100bilaga 1 mom. 9, attriksdagen bemyndigar regeringen atf för /89, omarbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad somförordats i proposition 1987/88:100 bilaga 1 mom. 5 intill ett sammanlagt beloppav 2 , 19. beträffandestatliga garantier attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:100bilaga 1 mom. 10, 20. beträffandebudgeltekniska utvecklingsfrågor attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:100bilaga 1 mom. 12, 21. beträffande statensavkastningsränta och statens ullåningsränia att lägger fillhandlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:100 bilaga 1 mom. 8, 22. beträffande förändradebokföringsprinciper för statsskuldväxlar atf godkänner vad somförordats i proposition 1987/88:100 bilaga 1 mom. 4, 23. beträffande avveckling avIjänstebrevsrätten attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1987/88:100 bilaga 1 mom.7. På finansutskottets vägnarArne Gadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), i (s),(), i (vpk), (),() och (). Reservationer Fiu 1987/88:20 De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 1 a) (), (). HugoHegeland (m), (), () och () anser ,, dels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med 'Utskottet vill" och pä s. 30slutar med "motion Fi308" bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka atf den internationellaekonomiska situationen, med såväl efterverkningarna av den tidigare oron päaktiebörserna väriden över som de stora svårigheterna att rätta tillbalansbrisferna i världsekonomin, gör det exceptionellt svårt att bedömaexportutvecklingen. Utskottet vill infe utesluta att exporfprognosen ifinansplanen för kan vara för optimistisk, inte minst på grund av långa arbetsmarknadskonflikten mellan () och Verk- stadsföreriingen (VF). De bedömningar av den svenska ekonomins utveckling somredovisas i finarisplanen har av naturliga skäl infe kunnat ta hänsyn långa arbetsmarknadskonflikten mellan SIF och VF: Det är i dagslägetsvårt aft ge en fullständig bild av konfliktens konsekvenser för den svenskaekonomin. har emellertid i samarbete med konjunkturinstitutetgjort en överslagsberäkning för atf utröna hur konflikten kan komma aft påverkaprodukfion och bytesbalans för innevarande är. Utgångspunkten är beräkningar avbortfall i produktion, export och import av insatsvaror för de somkonflikten varade samt uppskattningar av möjligheterna att genom övertidsarbeteunder ta tillbaka förlorad produktion. Beräkningarna tyder pä att det totalaproduktionsbortfallet kan bli ca för är 1988 och på ättbytesbalansen som en följd av konflikten kan försämras med ytterligare ca 1,5miljarder kronor. Det förhållandet att de konfliktdrabbade företagen iallmänhet infe förfogar över ledig kapacitet kan göra det svårt atf arbeta införlorad tid och dä blir konsekvenserna större. Utöver dessa direkta förluster kan det befaras att merlångsiktiga negafiva effekter pä den svenska ekonomin uppkommer. Som exempel påsådana vill utskottet nämna minskat förtroende för de svenska företagensmöjligheter fill störningsfria leveranser samt bortfall av gamla och nya kunderpå grund av att kommunikafionerna mellan företagen varit brutna. I avtalsrörelsenhade fram till slutitsåtta avtal, som täcker stora delar av industrin. För flera av dessa avtalgäller att parterna gemensamt hävdar att den ingångna överenskommelsen fallerinom ramen för en 4-procentig lönekosfnadsökning. Defta förutsätter attlöneglidningen blir betydligt lägre än tidigare är. Flera förbund, däribland deoffentliganställda, har dessutom ännu inte slutfört avtalsrörelsen. Detta göratt det är svårt att ange på vilken nivä de totalalönekostnadsökningarna Allt talar emellerfid för att de blir större än i jämförbara 50 Utskottet instämmer i allt väsentligt i den beskrivning avden ekonomiska utvecklingen som ges i motionerna Fi223 (m), Fi232 (fp) ochFi220 (c). Den innebär sammanfattningsvis atf såväl pris ochlönekosfnadsökningar som bytesbalansens väntade underskott inger stor oro. Mot denna bakgrund är det motiverat aft närmare analyserabytesbalansens utveckling och utrikeshandelns bidrag fill fillväxten under enlängre period. FiU 1987/88:20 Diagrammet visar att bytesbalansen givit ett underskottfr.o.m. 1975 , samt . Enligt alla prognoser kommerbytesbalansen även att visa underskott. har den internafioneilakonjunkturutvecklingen varit mycket god och kännetecknats av en ovanligt långperiod av ekonomisk tillväxt. Trots detta har under perioden 1982-1987bytesbalansen uppvisat ett negativt saldo under nästan hela perioden. Detpositiva nettot för kan till mycket stor del förklaras med de sjunkandeoljepriserna. Utan dessa hade underskottet också blivit avsevärtstörre. BNP-utvecklingen och bidraget från olikakomponenter 1989 I Alt. I -0,7 -1,3 -0,8 -0,2 -0,4 -0,4 -0,5 -0,3 -0,7 -0,6 -0,6 -1,0 -0,3 -0,8 Av tabell3 framgår atf den exportledda tillväxten bröts år 1985.Fr.o.m. detta år har utrikeshandelns bidrag varit negativt och vänfas såförbli. Även i det gynnsamma s.k. läglönealternativet (kolumn 1 för år 1988resp. är 1989 i fabellen) blir bidraget från nettoexporten negativt. Detnegafiva bidraget frän utrikeshandeln har infe varit lika uppenbart i siffroröver bytesbalansens utveckling i kronor räknat, eftersom sädana fal ocksåpåverkas av växelkursförändringar, halverat oljepris m.m. Sålunda visadebytesbalansen under t.ex. ett överskott på nära . har tillväxten varit konsumtionsledd. Underde tre har bidraget från konsumtionen överstigit avden totala tillväxten, medan alltså bidraget från kapitalbildningen varitmindre än en tiondel. Detta står i skarp kontrast fill utvecklingen under åren1983 och 1984 liksom till de krav som både 1984 och långtidsutredningarställt upp (och som regeringen ställt sig bakom). Det framgår av tabell 3 aft denna ogynnsamma utvecklingförstärks om avtalsrörelsen ger löneökningar av den storleksordning som antas ialternativ 2 (+7 %). Kapitalbildningen kommer dä atf åter ge en negativt bidragtill tillväxten. Utskottet vill starkt betona vikten av atf en sådan utvecklingundviks. Ett viktigt problem är den stora pris- och löneökningen iförhållande till våra konkurrenfländer. Utvecklingen av timlönerna inomindustrin i och våra viktigaste konkurrentländer under 1980-talefframgår av nedanstående diagram. Årlig procentuell förändring, nationell valuta Anm.: är sammanvägdä enligt varje landsbetydelse som konkurrent ull pS väridsmarknaden Källor: , . Den fördaekonomiska politiken Fi U 1987/88:20 Regeringen framhåller, som i varje finansplan under senareår, hur nödvändigt det är att löne- och prisutvecklingen i anpassasfill den som råder i våra vikfigaste konkurrenfländer. nödgasregeringen år efter är konstatera atf priserna och lönerna stiger snabbare iSverige än i omvärlden. Det är i längden ohållbart. Trots att regeringen ocksåinser defta, har den inte vidtagit erforderliga åtgärder för atf underlätta förparterna att sluta avtal pä en rimlig nivå. Arbetsmarknadens parter fick infeentydiga signalerom vilka förutsättningar som skulle gälla, t.ex. avseende denhöjning av arbetsgivaravgifterna som sedan drogs tillbaka. Smygdevalveringarnaav den svenska kronan visar också att om den fasta växelkursen infefillämpas i verkligheten. Utskoftet anser i likhet med vad som framhålls imotionerna Fi223 (m), Fi232 (fp) och Fi220 (c) atf ansvaret föravtalsförhandlingarna åvilar arbetsmarknadens parter. Regeringen måsteemellertid skapa fasta spelregler och goda förutsättningar förförhandlingarna. Så har infe skett. Regeringen har också misslyckats med atf åstadkomma detnödvändiga totala sparandet i ekonomin, vilket som ovan anförts visar sig iunderskott i bytesbalansen. På grund av osäkerhet om spelreglerna, bl,a, som enföljd av engångsskatten på pensionssparande, och successiva skattehöjningar harhushållssparandef sjunkit ytterligare från en redan låg nivå. Hushållenssparkvot vänfas bli cirka minus , Regeringens polifik har gått ut på att öka det offentligasparandet med hjälp av främst skattehöjningar, vilket resulterat isjunkande hushällssparande. Utskoftet anser en sådan omfördelning olämplig. Detär vidare enligt utskottet uppenbart att de insatta åtgärderna inte förmåttlösa det grundläggande strukturella problemet med konsumtionsledd tillväxt.Utskottet konstaterar att den exportledda tillväxt som var innebörden av dens.k. tredje vägens politik övergivits redan är 1985. Regeringens misslyckande i fråga om deri ekonomiskapolitiken är extra allvarligt mot bakgrund av atf den internationellautvecklingen erbjudit en rad gynnsamma omständigheter. Om dehade utnyttjats rätt, skulle de ha hjälpt atf bryta trenden av alltförhöga kostnadsökningar och underlättat en effektivare strukturomvandling utanatf detta behövt innebära påfrestningar i form av hög arbetslöshet. Enligt utskottets uppfattning illustreras regeringensmisslyckande tydligast av dess egen prognos för byfesbalansufvecklingen. I detoptimistiska alternativet ökar underskottet frän minus ca 5 miljarder kronor1987 fill minus och till minus 16 miljarder kronor1989. I det enligt utskottets mening mera realistiska alternafiv II ökar byfesbalansun-derskoftet fillhela 20 miljarder . Mot denna bakgrund anser utskottet det anmärkningsvärt aftdet i finansplanen saknas besked om vilken ekonomisk polifik som regeringentänker föra och hur den avser lösa de nämnda problemen. Denna brist på strategiär mycket allvarlig. Riktlinjerför den ekonomiska politiken FiU 1987/88:20 I motionerna Fi223 (m), Fi232 (fp) och Fi220 (c) beskrivsutvecklingen i och de krav på omläggning av den ekonomiska politikensom därmed ställs. Utskottet instämmer i allt väsenfiigt i mofionärernasrekommendationer. I likhet med mofionärerna förordar utskottet en politiksom skapar bättre förutsättningar för fillväxt och därigenom stigande välfärd.Detta är viktigt inte minst för att åstadkomma en regionalt balanseradutveckling inom landet. Tillväxten måste komma hela landet till del. Målet börvara en decentraliserad samhällsstruktur där det råder balans såväl inom sommellan olika regioner. Uppnås infe defta skapas problem såväl istorstadsområdena som utanför dessa. Investeringar i form av utbildning och forskning spelar enallt vikfigare roll i vår samhällsutveckling. Utbildning och forskning på högnivå är av avgörande betydelse för möjligheter att för framtiden hävdasig som ledande industrination. Utskottet ser tillkomsten avforskningsstiftelser enligt förslaget till avveckling av de kollektivalöntagarfonderna som ett viktigt bidrag till en sådan politik. Utskoftet vill betona att en väsentlig förutsättning fören tillväxtbefrämjande politik är att staten respekterar hushållens ochföretagens krav på stabila spelregler. Den kortsiktighet och ryckighef som kännetecknat denekonomiska polifiken har förstärkt osäkerheten för företagareoch anställda. Detta innebär atf färre vågar ta risker varvid långsiktigasatsningar och investeringar tenderar att utebli. Pensionsskatten är ettexempel pä beslut som bidrar till atf skapa osäkerhet även bland dem som inteär direkt berörda. Även regeringens förslag om och sedan tillbakadragna höjningav arbetsgivaravgifterna vållade osäkerhet om gällande förutsättningar.Enligt utskottets uppfattning är det därför väsenfiigt att avståfrån sådan kvartalspolitik. Till fasta spelregler hör också en konsekventväxelkurspolitik som norm för den ekonomiska polifiken. Finans- ochpenningpolifiken skall inriktas på atf stödja den fasta växelkursen. Regeringenmåste slå fast aft effekterna av alltför höga löneökningar infe kommer aftpareras genom devalveringar. Utskottet anser atf ekonomisk tillväxt bäst främjas i ettekonomiskt system som bygger på decentraliserat beslutsfattande.Marknadsekonomin är det oöverträffade sättet att tatill vara den skaparlust,arbetsvilja och kompetens som finns spridd bland miljontals enskilda människoroch företag. Enligt utskottets mening skulle en revitalisering av den svenskaekonomin kunna möjliggöra en fillväxt avsevärt över det . Den ekonomiska politiken bör därför enligt utskottefsmening inriktas på att undanröja tillväxthinder. Det första tillväxthindret rör skattepolifiken. Dagensskattesystem stimulerar skatteplanering och skattefusk och missgynnar arbeteoch sparande. Utskottet vill betona vikten av aft sänkamarginalskatterna på arbetsin komster. Dagens höga marginaleffekter leder fill höga nominella löneök- (2 ningskravför aft något skall bli kvar efter skatt. Detta.gör det svårare för FiU1987/88:20 parterna på arbetsmarknaden atf sluta avtal pä en samhällsekonomisktlämplig nivå. Höga marginaleffekter leder dessutom till låg arbetskraftsrörlighetmellan branscher och yrken, vilket i sin tur försämrar arbetsmarknadensmöjlighet att fungera väl och hämmar därför tillväxten. Utskottet anser också att skafteskalan skall återges ettfullständigt ' inflationsskydd för att säkersfälla att gjordamarginalskaftesänkningar blir bestående. Skattetrycket har ökat kraftigt sedanregeringsskiftet är 1982. Denna utveckling mäste brytas. De svenska hushällensproblem är inte aft de har för få skatter och för lågt skattetryck. Problemetär i stället att det samlade skatteuttaget tar i anspråk en alltför stor del avnationens samlade resurser. Utskottet anser att ytterligare skattehöjningarinte kan accepteras. I stället krävs en sänkning av de skatter som indirekteller direkt belastar sparande och arbete. Småföretag har en central uppgift i den tekniskautvecklingen och för skapandet av nya arbetstillfällen. De är sålunda en avnycklarna till ekonomisk tillväxt. Skattepolitikens utformning är av storbetydelse för småföretagens utveckling och överlevnad. 1 det lilla företaget,där ägaren själv är verksam, spelar skatteuttagen en förhållandevis större rollän i ett stort företag som oftast har "passiva" ägare. Därför är detvikfigt att skapa goda betingelser för småföretagandet, bl.a. genom ensmäföretagarvänlig skattepolitik. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital ifamiljeföretag bör avskaffas. Utskoftet anser för del andra aft finanspolitiken ävenfortsättningsvis måste bedrivas med stor stramhet. Den nödvändiga stramheten börskapas genom en restrikfiv utgiftspolitik. Sålunda bör statsbidragen tillarbetslös- , hetskassorna begränsas, subventionerna pä bostadsområdet minskasetc. Utskoftet förordar en ytterligare sanering av statensskuldbörda. Således bör ett antal statliga företag utförsäljas ochbörsinfroduceras. Denna åtgärd är visserligen av engångskaraktär, men den kanenligt utskottefs mening upprepas under ett flertal är. Det är också angelägetatt undersöka om vissa andra reala stafiiga tillgångar med låg direkt avkastningmen en god realvärdestegring kan försäljas. Staten skulle dä kunna tillgodogörasig det , kapitaliserade värdet av den framtida avkastningen. Exempel på sådanatillgångar är kraftverk och skogar. För det tredje måste den offenfiiga sektorn avmonopoliseras.Genom lagstiftning och subventioner har den offenfiiga sektorn i praktikenerhållit monopol på produkfionen av ett flertal tjänster, t.ex. barnomsorg,utbildning och sjukvård. På dessa områden finns därför stora hinder förnyetableringar. Utskottet anser det väsentligt atf alla möjligheter till ökadkonkurrens och ökad effekfivitet tas till vara. De borgerliga partiernasgemensamma förslag inom familjepolitiken utgör, enligt utskottets mening, ettviktigt steg i rätt riktning. Inom den kommunala sektorn kan effektiviteten ökas bl.a.genom ett större inslag av anbudsförfarande och entreprenader. En störrevariafionsrikedom i tjänsteutbudet befrämjar inte bara effektiviteten utanleder dessutom fill ökad valfrihet för konsumenter och näringsidkare samt ger störremöjligheter för dem som arbetar i den offenfiiga sektorn aft välja FiU1987/88:20 arbetsgivare. En fjärde typ av tillväxfhinder som utskottet anser måsteavskaffas är den byråkrati och regleringsapparat som byggts upp underefterkrigstiden. Valutaregleringen bör avvecklas av främst två skäl. För detförsta kan en fullständig avreglering leda fill aft räntan sjunker. För detandra kommer fria kapitalrörelser, både till och frän , atf tvinga framen mera disciplinerad ekonomisk politik. Utskottet anser också atf prisregleringen skall avskaffas.Prisregleringslagen kom fill som en beredskapslag och skall enbart utnyttjasunder extrema förhållanden. Den socialdemokratiska regeringen använder dockdenna regleringsmöjlighet som ett normalt medel inom den ekonomiska polifiken.Regeringen har vid sammanlagt fyra tillfällen sedan regeringsskiftet 1982infört ett generellt prisstopp. Enligt utskottets mening innebär sådanaupprepade.ingrepp aft marknadsekonomins prismekanismer sätts ur spel. Utskottet vill i detta sammanhangbetona aft ett prisstopp endast skjuter inflationsproblemet framför sig.Effekten av ett långvarigt prisstopp blir en ineffektiv resursallokering,utebliven automatisk produktionsanpassning fill förändringar i efterfrågan,bristande information om efterfrågans faktiska storlek etc. Slutsatsen är atfsädana ingrepp i prisbildningen endast skadar samhällsekonomin. Inte minsterfarenheterna av det senaste prisstoppet visar detta. Tillämpningen avprisregleringslagen bör således upphöra. Utskottet vill också framhålla vikten av att den statligadetaljregleringen gentemot kommuner och landsting avskaffas. En förändring avstatsbidragens utformning är enligt utskottefs mening angelägen för attmöjliggöra för enskilda kommuner och landsfing atf utforma verksamheten på detsätt som passar bäst i resp. fall. En sådan förändring skulle också innebärabetydligt större möjligheter till förnyelse och effektivitetshöjningar inom denkommunala sektorn. Såväl ungdomsarbetslösheten som antalet långtidsarbefslösaär fortfarande ett problem. Det är därför angeläget attarbetsmarknadslagsfiftningen ses över. Exempelvis skulle ökade möjligheter tillprovanställningar kunna förbättra arbetsmarknadens funktionsduglighet. Ytterligare ett hinder utgörs av den hårt regleradebostadssektorn. Utskottet förordar bl.a. en översyn av byggnormerna, minskadesubventioner och förändringar i t.ex. realisationsvinstbeskattningen för atfförnya och skapa dynamik i denna marknad. Det socialistiska experiment som de kollektivalöntagarfonderna utgör måste avslutas. Fondskatterna bör avskaffas,fondbyråkratin upphöra och tillgångarna avvecklas, bl.a. genom atf tillgångarnaanvänds som sparpre-mier för ett individuellt sparande i aktier. För del femte ser utskottet det som väsentligt att denekonomiska politiken medverkar fill atf skapa incitament till en bättrefungerande lönebildning. Detta underlätfas av den sänkning av marginalskatternasom utskottet ovan förordar.