bet · GB01FiU9 · 1987-12-31 00:00:00 — om sparstimulerande åtgärder (prop. 1987/88:60, bil. I detta betänkande biträder finansutskottet några iproposition 1987/88:60 framlagda förslag till sparstimulerande åtgärder.Förslagen innebär: - att alla sombörjar spara i allemanssparandet under de tre sista kvartalen 1988 skallerhålla en särskild startbonus, - att s.k.ideellt sparande i allemansfonder stimuleras, bl.a. genom att dessa fonder gesrätt att dela ut en viss avkastning till ideella ändamål, - att gränsen förstörsta antalet deltagare i en allemansfond höjs från 75 000 till 100 000. Vidare avstyrker utskottet två motionsyrkanden med förslagom särskild stimulans av bosparandet och införande av privatainvesteringskonton. företrädare har reserverat sig på två punkter,nämligen dels fill förmån för förslaget om privata investeringskonton, dels motutökningen av antalet deltagare i en allemansfond. företrädare har reserverat sig mot utskottetsställningstagande i frågan om ideellt sparande. De förordar att denna sparformbyggs ut ytterligare. Tillsammans med företrädare för moderata samlingspartiethar företrädare också reserverat sig till förmån för ett framlagtförslag till bosparstimulanser. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 1987/88:60 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m., i vad avser bilaga 2 , punkt 1Sparstimulerande åtgärder, de med anledning av proposifionen väckta motionerna 1987/88:FilOav m.fl. (c), i vad avser yrkandena 2 och 12, 1987/88:Fill avBengt m.fl. (fp), i vad avser yrkande 2, 1987/88:Fil2 av . (m), i vad avser yrkande 4. I proposition 60, bilaga 2 har regeringen under punkt 1 -efter föredragning av statsrådet - föreslagit attanta de i propositionen framlagda förslagen till 1 1987/88. 1. lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, FiU 1987/88:9 Iag om ändring i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande, 3. lag om ändring ilagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Lagförslagen har intagits i bilaga till betänkandet. Förslagenhar följande innebörd. Allasom börjar spara i allemanssparandet den 1 april-den 30 december1988 föreslås få en bonus motsvarande årlig ränta på det åretsinsättningar. Dessutomföreslås att s.k. ideellt sparande i allemansfond skall sfimuleras. Det skallske genom att man främjar bildandet av allemansfonder, vars förmögenhetförvaltas i överensstämmelse med ideella värderingar. Sådana fonder skallenligt förslaget deb kunna få tillstånd att placera av sinförmögenhet i statspapper, dels ha rätt att dela ut avfondens värde till någon eller några på förhand bestämda ideella sammanslutningar. Slutligenföreslås att den övre gränsen för antalet andelsägare i en allemansfond höjsfrån 75 000 till 100 000. 1987/88:FilO av m.fl. (c), i vilkenhemställs 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag ominförande av personliga investeringskonton i enlighet med vadsom i motionen anförts, 12. att beslutar avslå regeringens förslag omökat antal tillåtna sparare i allemansfond. 1987/88:Fillav m.fl. (fp), i vilken hemställs 2.att beslutar om de ytterligare förbättringar av s.k. ideellt sparandesom föreslagits i motionen. 1987/88:Fil2av m.fl. (m), i vilken hemställs 4. attriksdagen hos regeringen begär förslag om stimulans av bosparande i enlighet med vad som i motionen anförts. Ibörjan av minskade hushållssparandet kraftigt från en redan lågnivå. Hushållens sparkvot - beräknad som hushållens reala och finansiellasparande i förhållande till deras disponibla inkomst - låg på ennivå som pendlade . Nedgången som tog sin början år 1980sammanhänger i första hand med ett fall i hushållens reala sparande, vilket komtill uttryck i minskade nettoinvesteringar i framför allt småhus. Hushållensreala sparkvot har därefter fortsatt att minska om än i mer begränsad takt. Falleti hushållens reala sparande uppvägdes två första år av atthushållen ökade sin finansiella nettosparande, dvs. nettot av å enasidan hushållens bankinlåning, placeringar i värdepapper, privatapensionssparande m.m. och å andra sidan hushållens upplåning. härav kom hushållenssparkvot att stabilisera sig på en mycket låg, men alltjämt positiv nivå. Somframgår av nedanstående diagram förutses ett nytt kraftigt fall isparkvoten, föranlett av en nedgång i det finansiella sparandet. Isin senaste höstrapport har (Kl) räknat med attnettosparkvoten kommer att minska till minus 13/. har Kl förutsett en ytteriigare nedgång med en knappprocentenhet. Nettosparandei procent av hushållens disponibla inkomster FiU 1987/88:9 19701971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 19861987 1988 Efter avdrag för den del av den tilirälligaförmögenhetsskatten pä livförsäkringsbolag m. n. som har uppskattats motsvaraindividuell livförsäkring (5,). Oenna skatt betraktas inationalräkenskaperna som en kapitaltransferering frän hushällen till statenäven om den faktiska utbetalningen görs av försäkringsbolagen. och statistiska centralbyrän. Nettosparandetväntas alltså bli negativt under såväl 1987 som 1988, dvs. hushållenskonsumtion kommer under dessa båda år att vara större än deras disponiblainkomster. En bidragande orsak härtill torde vara den mycket kraffigaförmögenhetsökning som hushållssektorn har kunnat tillgodoräkna sig under1980-talet. Räknat fram till utgången av 1986 hade hushållens redovisadefinansiella förmögenhet ökat från knappt 80 till 270 miljarder kronorfill följd av kursuppgången på börsnoterade aktier och höjda taxeringsvärden påfasfigheter. Uppgifternaom det sjunkande nettosparandet inger oro. I sammanhanget måste dock beaktasatt den statistik som redovisningen grundas på generellt är mycket osäker. För1987 och 1988 har denna osäkerhet nu blivit än större till följd av detinträffade kursfallet på aktier. Ävenmed deUa förbehåll står det klart att hushållssparandet är för lågt. Hushållenskraftigt ökade utgifter har bidragit til! att bytesbalansen försämrats ochtill att den totala efterfrågan har blivit så hög aU ekonomin nu visar teckenpå överhettning. Om utrymme skall kunna skapas för en nödvändig 1* 1987/88. ökning avindustriinvesteringarna måste en större andel av hushållens FiU 1987/88:9disponibla inkomster sättas av för sparande. Islutet av 1987 och början av 1988 kommer mycket stora belopp att utbetalas tillhushållssektorn i form av överskjutande skatt och räntekredite-ringar påbankinlåning. Dessutom frigörs sparmedel från skattesparandet och från ettsparobligafionslån som förfaller fill betalning. Till följd härav uppkommer enkraffig ökning av hushållssektorns kortfristiga tillgångar. För att motverkaatt dessa tillgångar används för konsumfion har redan underföregående beslutat att extrainsättningar skall få göras med högst . i vinstsparandet och med ett lika stort beloppi allemanssparandet . Dessutom kommer, enligt sammabeslut, taket för en sparares samlade nettoinsättningar i allemanssparandetatt höjas . Avintresse i sammanhanget är vidare att planerar att ge ut ettnytt premieobligationslån . Regeringenhar dessutom givit spardelegationen i uppdrag att utreda vissafrågor om hushållssparandet och att finna vägar som kan leda fill ett ökathushållssparande i . Medhänvisning bl.a. fill den fortsatta nedgången i hushållssparandet föreslårregeringen i proposition 60 vissa ytterligare sparstimulanser. börjar spara i allemanssparandet föreslås få enstartbonus motsvarande årlig ränta på det årets insättningar. Det är sammabonus som nytillkomna ungdomar har kunnat tillgodoräkna sig på första åretsinsättningar alltsedan allemanssparandets tillkomst. Vidare föreslåslagändringar i syfte att främja ett s.k. ideellt sparande i allemansfond. Delsskall fonder, vars investeringsområde begränsats av ideella hänsyn, kunna fådispens så att av fondtillgångarna får placeras i statspapper, delsskall det bli möjligt att dela ut ett visst belopp av fonden. Iproposifionen föreslås också att gränsen för största antalet deltagare i enallemansfond höjs från 75 000 till 100 000. Vidare anmäls att dessa åtgärdersenare kommer att kompletteras med ett förslagom ungdomssparande med särskildinriktning på bostadsanskaffning. Ett sådant förslag förbereds inomregeringskansliet, framgår det av propositionen. Förslagenberörs i samtliga partimotioner som väckts med anledning av propositionen. Imotion Fi9 av kommunisterna ifrågasätter motionärernavisserligen den ytterligare premiering av sparandet som föreslås. De frågar sigockså om de föreslagna åtgärderna är tillräckligt verkningsfulla för att kunnaåstadkomma en begränsning av hushållskrediterna. Några säryrkan-den framförsemellertid inte utan motionärerna godkänner propositionens förslag i dessadelar. Utskottet går därför inte vidare in på motion Fi9 (vpk) i dettasammanhang. De övriga frågor som motionärerna tar upp behandlas i betänkandeFiU 1987/88:10. Moderatasamlingspartiet riktar i motion Fil2 krifik mot allemanssparandet och pekar påandra upplåningsformer som är billigare för staten. Motionärerna anser ocksåatt hushållens sparande bör sfimuleras med åtgärder av mer generell natur. Iavvaktan på att sådana åtgärder genomförs godtar de emellertid de avregeringen framlagda besparingsförslagen. FiU 1987/88:9 Folkpartietanser i motion Fill att det är bra att regeringen vill stimulera hushållenssparande. Motionärerna har inga erinringar mot den föreslagna startbonusen ochförslaget om ett utökat antal delägare i varje allemansfond. Enligtmotionärernas mening bör dock förslaget om ett ideellt sparande kompletteras itvå avseenden (yrkande 2). För det första bör den som är berättigad att delta iallemanssparandet ges möjlighet att spara högsta fillåtna sparbelopp,dvs. , på såväl ett vanligt allemanskonto som ett ideelltallemanskonto. För det andra anser motionärerna att utdelningen från deideella allemansfonderna inte skall begränsas till av fondens värde utankunna uppgå fill ett procenttal motsvarande halva diskontot, dvs. Centernanser i motion FilO att förslagen om en startbonus och ett ideellt sparande endasti marginell utsträckning kommer att få någon dämpande effekt påefterfrågetillväxten. Mofionärerna vill dock inte motsätta sig förslagen.Däremot avvisar de den filltänkta utökningen av antalet delägare i varjeallemansfond, eftersom den leder fill en ytterligare koncentration till varjefond (yrkande 12). Ävenom vissa erinringar framförs råder således bred enighet om de av regeringenföreslagna sparstimulanserna. Närallemanssparandet infördes premierades alla som började spara med enbonusränta på det årets insättningar. Bonusen har därefter varit förbehållennytillkomna ungdomar. Det kan förmodas att startpremien bidragit tillallemanssparandets stora popularitet. I likhet med föredragande statsrådet görutskottet därför den bedömningen att en temporärt införd startpremie, som ärlika för alla åldersgrupper, skulle kunna locka till sig nya sparare. Utskottetbiträder med hänsyn härtill förslaget att alla som börjar spara iallemanssparandet under de tre sista kvartalen skall få tillgodoräknasig en bonusränta motsvarande årlig ränta på insättningarna under detåret. Utskottetvill med anledning av förslaget om ett ideeUt sparande erinra om attallemanssparandet är ett sammanhållet sparsystem som omfattar både bankinlåning(allemanssparkonto) och sparande i aktiefond (allemansfond). Systemet äruppbyggt kring vissa grundläggande principer. En sådan princip är att den somsparar skall från en månad till en annan fritt kunna välja hur han vill fördelasparmedel på ett allemanssparkonto eller i högst två allemansfonder. Endarestriktionen är att det sammanlagda sparandet inte får översfiga . En annan grundläggande princip är att en sparare har rätt att föra över,helt eller delvis, behållningen i en allemansfond fill en annan sådan fond. Regeringensförslag innebär att det ideella sparandet integreras med allemanssparandet. Densom sparar i en ideell allemansfond kan sålunda föra över hela eller delar avsin innestående behållning fill en "vanlig" allemansfond eller viceversa. Deti motion Fill (fp) framförda förslaget om att det skall ges möjlighet attsamtidigt spara . i såväl en "vanlig" som enideell allemansfond är inte förenligt med dessa grundprinciper. sparandet är skattebefriatinnebär mofionärernas förslag i praktiken att de FiU 1987/88:9 somutnyttjar båda fondmodellerna maximalt skulle komma i åtnjutande av en dubbelsubvention. Omman, som regeringen föreslår, knyter det ideella sparandet fillallemanssparandet bibehåller man ett skattebefriat sparsystem som är enhetligtuppbyggt och lätt överblickbart. Enligt utskottets mening ligger det ett stortvärde i en sådan konstruktion. Motionärernas förslag skulle, om det genomförs,innebära att detta sammanhållna system bryts upp. Utskottet kan med hänsynhärfill inte ställa sig bakom det av mofionärerna framlagda förslaget. Motionärernasförslag om vidgad utdelningsrätt för de ideella allemansfonderna går, somutskottet ser det, i och för sig att förena med allemansfondssystemetsgrundprinciper. Till saken hör emellerfid att det ideella sparandet är en försvenska förhållanden ny och i det närmaste helt oprövad sparform. Den riktarsig bl.a. fill sådana personer vars kapitalplaceringar styrs av andrabevekelsegrunder än rent ekonomiska. Många som väljer denna sparform tordedärför inte påverkas nämnvärt om fonderna ges rätt att dela ut mer än de avfondens värde som regeringen föreslår. Men ju högre utdelningen är, desto lägreblir värdet av spararnas andelar i fonden. Det går därför inte att bortse frånatt en vidgad utdelningsrätt skulle kunna inverka menligt på anslutningen tilldenna sparform. För att inte redan i inledningsskedet begränsa intresset fördenna nya typ av sparande kan det enligt utskottets mening därför finnas skälatt iaktta viss återhållsamhet i detta avseende. Utskottet finner med hänsynhärtill det av regeringen föreslagna utdelningstaket väl avvägt .Vunnaerfarenheter får senare visa om och i vilken utsträckning det kan vara lämpligtatt ompröva detta tak. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionFill (fp) yrkande 2. Somfidigare nämnts föreslås i propositionen också att gränsen för störstatUlåtnaantalandebägareienallemansfondskallhö']asfrån75 000till 100 000.Bakgrunden till förslaget är att sparandet i allemansfonder nu har nått ensådan omfattning att man i vissa fonder börjar närma sig taket för antaletdelägare. För att nya sparare skall kunna få fillträde till allemansfondernamåste därför ytterligare fondbolag bildas och nya fonder sättas i gång, vilketdrar med sig extra kostnader för administration och förvaltning. Såsomframhålls i proposifionen skulle dessa kostnader kunna undvikas om gränsen förstörsta antalet sparare höjs. I motion FilO (c) yrkas avslag på detta förslag. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. Den nuvarande gränsen vid högst 75 000andelsägare per fond har bl.a. motiverats med att andelsägarna skall hamöjligheter att kunna utöva ett inflytande på fondernas förvaltning. I likhetmed föredraganden anser utskottet att en viss höjning av taket är möjlig utanatt inflytandeintresset sätts åsido. Utskottet avstyrker således mofion FilO(c) yrkande 12 och biträder propositionens förslag i denna del. Moderatasamlingspartiet har i sin motion Fil2 tagit fasta på att regeringen ipropositionen anmäler att ett förslag om ungdomssparande med särskildinriktning på bostadsanskaffning skall utarbetas i . anknytning av bosparandettill allemanssparandet som regeringen tidigare FiU 1987/88:9 infört är enligtmotionärernas uppfattning olämplig. De anser att en stimulans till bosparandebör bygga på redan existerande "spara/låna till bostad-system" istället för att på ett krångligt sätt kopplas till allemanssparandet.Motionärerna förordar att hos regeringen skall begära förslag omstimulans av bosparandet i enlighet med ett sådant system. Utan att någotyrkande framläggs redovisas i motion Fill (fp) en snarlik uppfattning. mening finns det inte anledning att på nuvarande stadium binda sigför en viss lösning. Regeringen bör ges möjlighet att pröva olika vägar för attstimulera ett ungdomssparande med särskild inriktning på bostadsanskaffning.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till motion Fil2 (m) yrkande4. Centernför i sin motion FilO ånyo fram förslag om ett sparande uppbyggt kring privatainvesteringskonton. Det är ett sparsystem för hushållen som förespråkatunder en följd av år och som innebär att insättningar på ett sådant konto skallvara avdragsgilla och avkastningen skattefri. Det nu framlagda förslagetskiljer sig från tidigare förslag genom att det är mer detaljerat till sinutformning och att det har modifierats i vissa avseenden. Sålunda föreslås attde årliga insättningarna skall begränsas fill högst ett halvt basbelopp (dvs.12 250 kr. ) och att uttag i princip inte skall få göras utom för investeringar i egen permanentbostad eller som eget kapital vidstart av företag. Ilikhet med tidigare anser utskottet att förslaget är intressant i sin avvägningmellan konsumtion och långsikfigt sparande. De gjorda modifieringarna innebäratt långsiktigheten i sparandet nu skjutits i förgrunden. Dessutom har ett taksatts för de avdragsgilla insättningarnas storlek. Trots detta är enligtutskottets mening förslaget alltjämt behäftat med vissa svagheter. Så t.ex.skulle ett system med privata investeringskonton öppna möjlighet för s.k.skattearbitrage genom att en sparare kan låna medel med avdragsgilla räntor föratt placera dem på skattemässigt gynnade investeringskonton. Införandet avprivata investeringskonton skulle dessutom leda till betydande inkomstbortfallför stat och kommuner, särskilt i övergångsskedet, och man skulle vid sidan avallemanssparandet få ett nytt omfattande sparsystem som bärs upp av gynnsammaskatteregler. Detär som utskottet ser det angeläget att hushållens sparande ökar. Detta bör emellertidinte åstadkommas genom en långtgående utbyggnad av möjligheterna tillskattearbitrage. I stället bör man inrikta sig på att stimulera till ett ökatsparande och en minskad skuldsättning genom en enhetlig och mer rättviskapitalbeskattning. Kapital- resp. arbetsinkomster bör också beskattas sålikvärdigt som möjligt. Frågor av detta slag kommer att övervägas avutredningen om reformerad inkomstbeskattning (dir. 1987:29). Enligt direktivenbör de förslag utredningen läggeri fram bl.a. innebära gynnsammare regler försparande och mindre gynnsamma villkor för skuldsättning. Med det anfördaavstyrker utskottet motion FilO (c) yrkande 2. Hemställan FiU 1987/88:9 1. beträffandeutdelning tdl ideella organisationer attriksdagen med avslag på mofion 1987/88:Fill yrkande 2 antar det i proposition1987/88:60 bilaga 2 punkt 1 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande såvitt avser 18 §, 2. beträffandehögsta antalet sparare i allemansfond attriksdagen med avslag på mofion 1987/88:FilO yrkande 12 antar det ipropositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande såvitt avser 11 §, 3 beträffande lagen om allemanssparande i övrigt attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1983:890) om allemanssparande i den mån förslaget inte omfattas av vadutskottet hemställt under mom. 1 och 2, 4. beträffandelagen om skattelättnader för allemanssparande attriksdagen antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande, 5. beträffandelagen om arvsskatt och gåvoskatt attriksdagen antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 6. beträffandestimulans av bosparandet attriksdagen avslår motion 1987/88:Fil2 yrkande 4, 7. beträffandeprivata investeringskonton attriksdagen avslår motion 1987/88:FilO yrkande 2. Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), LisbetCalner (s), (), i (s), (), i (vpk), (), MarianneCarlström (s), () och (). Utdelning till ideella organisationer (mom. 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 6 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Det i propositionen framförda förslaget om ett ideelltsparande öppnar möjlighet för ideella organisationer att låta sina medlemmaroch sympatisö- rer sparai en fond som placerar sparmedlen i verksamheter i linje med FiU 1987/88:9organisationernas värderingar. Genom att denna typ av sparande inordnas iallemanssparandet blir avkastningen skattebefriad. Utskottet ser detta som ettaccepterande av principen om avdragsrätt för ideella gåvor. Kopplingen av det ideella sparandet till allemanssparandetinnebär att sparbeloppet får uppgå till högst . i denna ochandra allemanssparformer. föreslår i motion Fill att det skallöppnas möjlighet att spara med högsta sparbelopp, . , såväl i enideell allemansfond som i det vanliga allemanssparandet. Utskottet biträderdetta förslag eftersom det verksamt kan främja anslutningen till det ideellasparandet och öka det totala sparandet. Då det är frågan om ett skattebefriatsparande bör det inte finnas möjlighet att föra över behållningen från enideell allemansfond till en vanlig allemansfond eller vice versa. Enligt utskottets mening är det i proposifionen föreslagnataket för fondernas utdelning till de ideella organisationerna alltför snävttilltaget. Det bör därför i överensstämmelse med förslaget i motion Fill (fp)höjas från föreslagna av fondens värde till ett procenttal motsvarandehalva diskontot, dvs. Med dessa jämkningar godtarutskottet regeringens förslag till ideellt sparande. Det innebär att utskottetockså biträder förslaget i mofion Fill (fp) yrkande 1. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande utdelning till ideellaorganisationer att med anledning av det i proposition 1987/88:60 bilaga2 punkt 1 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande såvitt avser 18 § och med bifall till motion 1987/ 88:Fillyrkande 2 antar följande som Reservanternas förslag betecknade lydelse: Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 3 § Sparmedel skall sättas in i en 3 § Sparmedel skall sättas in i en svensk bank som enligt överenskom- svensk bank som enligt överenskom melse med för- melse med för medlar allemanssparande. En spara- medlar allemanssparande. En spara re får inte spara på mer än ett re får inte spara på mer än ett allemanssparkonto och i fler än två allemanssparkonto och i fler än två allemansfonder. Sparande får ske i ytterligareen allemansfond, om från fonden skall ske utdelning enligt 18 § sista stycket. Vad somföreskrivs---- om sparkassa. För visstsparande--- enligt 24 och 25 §§. 4 § Varje sparare får sätta in högst 4 § Varje sparare får sätta inhögst i allemansspa- i allemans- randet. får högst800 kronor sättas in i sådana allemansfonder som avses i 18 § sista stycket och högst i alle manssparandet i övrigt. Spararens insättningar, i förekom- Spararens insättningar, i förekom- mande fallminskade med uttag, får mande fall minskade med uttag, får Nuvarandelydelse Reservanternas förslag FiU 1987/88:9 sammanlagt inte överstiga 60 000 inte överstiga kronor. I. sammanlagt i så- danaallemansfonder som avses i 18 § sbta stycket och 2. sammanlagt i al lemanssparandet i övrigt. 7 § En sparare får överföra hela 7 § En sparare får överföra hela behållningen på sitt allemansspar- behållningen på sitt allemansspar konto till ett sådant konto i annan konto till ett sådant konto i annan bank. Med iakttagande av 3 § första bank. Med iakttagande av 3 § första stycket får han även överföra, helt stycket får han även överföra, helt eller delvis, behållningen i en alle- eller delvis, behållningen i en alle mansfond till annan sådan fond. mansfond till annan sådan fond. Överföringfår dock inte ske till eller från en sådan allemansfond som avses i 18 § sistastycket. 18 §Fondbestämmelserna för-- i aktiefondslagen (1974:931). Fondbestämmelsernaskall-- om fondandelsägarstämma.