bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) I detta betänkande behandlas dels proposition 1987/88:66,dels de motioner som väckts i anslutning till denna, dels också ett antalmotioner och yrkanden ur motioner som väckts under den allmänna motionstiden. Utskottet har tidigare behandlat EG-frågan, bl.a. ibetänkandena / 85:18 och i 1986/87:18 och därvid redogjort för EG:sinstitutioner, det pågående arbetet med den s.k. inre marknaden, Sverigesnuvarande relationer till EG och strävandena att utvidga och fördjupa dessam.m. Utskottet hänvisar till dessa båda betänkanden. Eftersom de motioner och yrkanden som utskottet nu har attbehandla även berör andra utskotts verksamhetsområden, har utskottet givitsamtliga andra utskott tillfälle att yttra sig över propositionen. Yttrandenhar inkommit från konstitutions-, finans-, skatte:, lag-, socialförsäkrings-,social-, kultur-, utbildnings-, jordbruks-, närings-, arbetsmarknads- ochbostadsutskotten. Yttrandena bifogas betänkandet. Regeringens förslag till riktlinjer för fortsatt svenskmedverkan i det västeuropeiska integrationsarbetet Propositionen (s. 2-4) Med en redogörelse för utvecklingen av det västeuropeiskasamarbetet på olika områden presenterar regeringen i proposition 1987/88:6 sinsyn på den roll spelar och kan spela i integrationsarbetet. Regeringens redovisning utmynnar i förslag till riktlinjerför hur det svenska deltagandet i det västeuropeiska integrationsarbetetfortsättningsvis skall gestalta sig. Regeringen konstaterar att har ett starkt intresseav att medverka i ett brett västeuropeiskt samarbete. Vi skall gå vidare i det nordiska samarbetet, vi skallstärka EFTA som vi skall bredda och fördjupa samarbetet med EG sålångt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Den bedömning som gjordesår 1971 att medlemskap i inte är förenligt med neutralitetspolitiken stårfast, heter det i propositionen. Vi skall medverka i EFTA:s och EG:s arbete på att skapaökad rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital i . 1 1987/88. Vi skall verka för att den sociala dimensionen ges en ökadtyngd i det UU 1987/88:24 västeuropeiska samarbetet. Detta innebär att vi skall främja sysselsättning och social trygghet och samverka inom ekonomisk politik, arbetsmiljö- och miljöpolitik liksom konsumentpolitik, . Med detta för ögonen skallregeringen arbeta för att en gemensam marknad, omfattande samliga 18 länder i ' EFTA ochEG, upprättas i arbeta föratt EFTA:s ställning stärks som ett medel att uppnå denna gemensamma marknad - arbetaför ett nära och gott samarbete med EG:s olika institutioner på allaområden utanför det säkerhets- och utrikespolitiska i - särskilt arbeta för ettfortsatt och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna , , , initieraen bred informationsverksamhet om det västeuropeiska integrationsarbetet fördjupakontakterna i Europafrågor med löntagarorganisationerna och näringslivet. Härutöver avser regeringen att förstärkaden interna samordningen inom i fråga om Europasamarbetetverka för smidiga och effektiva samverkansformer riied och mellan statliga verkoch myndigheter i det internationella harmoniseringsarbetet. Regeringen föreslår att godkänner ovanståenderiktlinjer. Nedan följer en uppställning av de motioner som behandlasi betänkandet, väckta i anslutning tillpropositionen eller under den allmänna motionstiden. Motionernas innehåll kommer att redovisas tillsammans medutskottets synpunkter under resp. ämnesområde. 1987/88:U2 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att alkohol och tobak skall undantas från integrationsarbetet med EG. 1987/88:U3 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutgångspunkterna och riktlinjerna för en svensk alleuropeisk politik, 2. att riksdagenmed avslag på regeringens proposition 1987/88:66 som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om och den västeuropeiskaintegrationen, 1987/88:U4 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det nordiska samarbetetsåsom det bedrivits genom och börvidareutvecklas och utgöra en förebild för de svenska insatserna i ett bredareeuropeiskt samarbete. 1987/88:U5av m.fl. (c) vari yrkas UU 1987/88:24 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den allmännainriktningen av arbete i vad gäller den europeiska integrationen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ochEFTA-organisationens roll i EG-förhandlingarna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den socialadimensionen i EG-samarbetet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregionalpolitiken, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omEG-samarbetet på jordbruks- och livsmedelsområdena, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkontrollordningen på veterinär- och växtskyddsomrädet, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenav samarbetet på miljöområdet, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omharmonisering av bestämmelserna på transportområdet, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deninternationella mediapolitiken, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt deltagande i deteuropeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildnings- och ungdomsfrågor,t.ex. 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utredning kring tjänstehandelnoch de finansiella tjänsternas roll i den europeiska integrationen, 13. att begär att regeringeninitierar ett gemensamt västeuropeiskt forum för ekonomiskt samarbete enligtdet i motionen anförda, 14. att hos regeringen begären översyn av kilometerskatten enligt det i motionen anförda, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om personers rörlighet, 16. att hos regeringen begäratt en parlamentarisk utredning ges i uppdrag att se över konsekvenser av enökad rörlighet i enligt det i motionen anförda, 17. att hos regeringen begäratt en parlamentarisk delegation tillsätts med uppgift att följa handläggningenav de europeiska integrationsfrågorna. 1987/88:U6 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett vidgat student- och praktikantutbyte och om ömsesidigt erkännande av examina, 2, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att underlätta utbytet mellan europeiska och svenska ungdomar. 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen UU 1987/88:24 anförts om behovet av en bättre analys av de villkor EG-samarbetet ställer 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SverigesEG-samarbete beträffande tjänstesektorn, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensktdeltagande i en öppen bank- och försäkringsmarknad i , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettregelbundet informations- och meningsutbyte med EG i miljövårdsfrågor, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutgångspunkter för strävanden att medverka i integrationen ochsamarbetet i , 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att måletför svensk EG-politik måste vara att svenska medborgare och företag påvitbokens alla områden får åtnjuta samma fri- och rättigheter som medborgareoch företag i EG:s medlemsländer samt att svenskar och svenska företag inte inågot hänseende skall diskrimineras. 1987/88:U7 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår de av regeringen förordaderiktlinjerna i proposition 1987/88:66, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts såsomriktlinjer för deltagande i det västeuropeiska samarbetet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det nordiskasamarbetet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbetetinom EFTA. 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördjupadekontakter med EG-parlamentet, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominformationsverksamhet kring den europeiska integrationen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförhandlingar i syfte att uppnå en tullunion mellan och EG, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensameuropeisk arbetsmarknad, 9. att hos regeringen begär förslag tillavskaffande av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m., K), att hos regeringen begär förslag till övrigaåtgärder för att undanröja hinder för utländska förvärv av aktier i svenskabolag, i enlighet med vad som i motionen anförs, 11. att som sin mening gerregeringen och fullmäktige i till känna vad i motionen anförts omsvensk anknytning till , 12. att som sin mening gerregeringen och fullmäktige i riksbankentill känna vad i motionen anförts om skyndsam och definitiv UU 1987/88:24avveckling av valutaregleringen, 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om tekniskt och vetenskapligtsamarbete mellan och EG, 14. att hos regeringen begärförslag till finansiering av svenska företags medverkan i EG:s forsknings- ochutvecklingsprojekt i enlighet med vad som i motionen anförs, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av svenskmedverkan i SClENCE-programmet, 17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om medverkan i ERASMUS- ochCOMETT-programmen, 18. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av harmonisering avsvensk lagstiftning med lagar och regler inom EG, 19. att hos regeringen begärförslag till former för systematisk redovisning av lagar och regler inom EG vidförslag till ny svensk lagstiftning! enlighet med vad som i motionen anförs, 20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om agerande vid depågående överläggningarna om förslag till Europarådskonvention rörandeinnehållet i internationella reklamsändningar. Yrkande 15i motion U7 behandlas av näringsutskottet. 1987/88:So409 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samordning med länderna inom EG för en gemensamstrategi för att begränsa tobaksskadorna, 1987/88:U522 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdet europeiska integrationsarbetet. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:N304. 1987/88:U523 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskningssamarbete inom ramen för EG:s ramprogram. 1987/88:U524 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökadtyngd på samarbetets sociala, kulturella och fredsbevarande dimensioner iriktlinjerna för det fortsatta västeuropeiska integrationsarbetet, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett system med observatörsplatser vidEuropaparlamentet för svenska parlamentariker, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett program för organiserat studentutbytemed EG med målsättning att även ge svenska studenter tillgång tillERASMUS-utbytet, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett program för ett samlat forskningsutbytesom även ger svenska företag och forskningsinstitutioner med EG-konkurrenternajämbördiga finansieringsmöjligheter. 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen UU 1987/88:24anförts om en förnyad prövning av en tullunion mellan EG och EFTA-länder, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slutligtställningstagande till anknytning till EG . 1987/88:Ub806 av m.fl. (m) vari yrkas 30. att hos regeringen begär att en strategiutvecklas och att verkar för ett fullvärdigt deltagande i EG:s utbytes-och forskningsprogram inom den högre utbildningen. 1986/87:N150 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs angående forskning och undervisning kring EG. 1987/88:N.303 av m.fl. (fp) vari yrkas 5, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om utländska medborgares rätt att förvärva aktier isvenska aktie- och handelsbolag. och den västeuropeiska integrationen Propositionen (s. 22-29) I sin redovisning av var står i denvästeuropeiska integrationen konstaterar regeringen att denna gått in i en nyfas: arbetet på en inre marknad. lade fram en sk, vitbok medsammanfattande förslag om hur Gemenskapens ursprungliga målsättning bordekunna uppnås. Denna sammanfattades i begreppet inre marknad, vilken enligtvitboken skulle vara genomförd till utgången av . höllEG:s medlemsländer en konferens om revidering av beslutsreglerna i bl.a.Romfördraget. Härvid enades man om den s.k. europeiska enhetsakten, somförutom en ändring av Gemenskapens beslutsregler också innehåller bestämmelserom EG:s inre marknad, valutapolitik, regionalpolitik, forskning och utveckling,utrikes- och säkerhetspolitik, socialpolitik, miljövård och förhållandetmellan EG:s institutioner. Enhetsakten trädde i kraft . Genomden skapades de institutionella förutsättningarna för att genomföra bl.a.vitbokens målsättning. Den s.k. vitboken är både en katalog över arbetsuppgifteroch en tidtabell. Målet enligt vitboken är att skapa en inre marknad med frirörlighet för varor och tjänster, människor och kapital. Intresset i för de västeuropeiskaintegrationsfrågorna är enligt propositionen omfattande. Intresset har ocksåvuxit i och med den senaste tidens utveckling inom integrationen. I propositionen konstateras att är en del avEuropa och att vi. som européer, deltagit i och främjat den ekonomiskautvecklingen inom . Det konstateras vidare att det varit naturligtför öss att engagera oss i det breda västeuropeiska samarbetet. Detta har enligt propositionen skett under ständigthänsynstagande till var UU 1987/88:24 neutralitetspolitik, som regeringenser som ett väsentligt bidrag till fred och stabilitet i norra . Regeringen anser att starka uppslutning kring detnordiska samarbetet, vårt medlemsskap i och och i frihandel- ' savtal medEG till viss del har drivits fram av ekonomiska intressen, Med det speglarockså, enligt regeringen, en känsla av samhörighet som har flera andradimensioner är de rent ekonomiska. Där finns en värdegemenskap som omfattarbegrepp som demokrati och försvar av mänskliga rättigheter. På denna grundval harett vidsträckt samarbete byggts upp på en rad områden, konstaterar regeringen.Växande turistströmmar, intensifierat studentutbyte, ökad migration och ettstörre kulturellt och vetenskapligt utbyte är uttryck härför. I korthet kan regeringens Europapolitik sammanfattassålunda: har ett starkt intresse av att medverka i ettbrett västeuropeiskt samarbete. Regeringen vill gä vidare i det nordiska samarbetet, villstärka EFTA och bredda och fördjupa samarbetet med EG sä långt detta ärförenligt med den svenska neutralitetspolitiken. Dennapolitik ligger i linje med tidigare svenska ställningstaganden. Under frihandelsförhandlingarna med EG 1970-72 framhöllsatt eftersträvade att delta i utvidgningen av EG genom omfattande, näraoch varaktiga ekonomiska förbindelser under hänsynstagande till neutralitetspolitiken.Vidare underströks att betraktade ett deltagande i den gemensammavarumarknaden - innefattande inte bara tullmässiga utan också ett antal andraekonomiska och sociala åtgärder-som en väsentlig del i en framtidaöverenskommelse. Den principiella synen på neutralitetspolitiken från år 1962och stod fast. Frågan om anslutningsformen lämnades däremot öppen. förklarade regeringen att medlemskapmed hänsyn till neutralitetspolitiken inte längre var en realistisk möjlighetför del. Huvudmålet för förhandlingarna - att uppnå nära, omfattandeoch varaktiga ekonomiska förbindelser med EG under hänsynstagande till neutraliteten-slogs dock åter fast. I detta låg att önskade ingå en tullunion medEG, innefattande både industri- och jordbruksvaror. förklarade sigockså villigt att diskutera ökad rörelsefrihet för arbetstagare, tjänster ochkapital jämte samverkan inom socialpolitiken och den ekonomiska politiken. Resultatet blev ett avtalom frihandel. Liknande bilaterala frihandelsavtal slöts med övriga EFTA-länder.Därmed uppnåddes enligt regeringen det centrala målet för del.Visserligen ansåg sig EG av olika skäl inte kunna tillgodose det svenskaönskemålet om en tullunion. Det har vidare under förhandlingarna bl.a.konstaterats att det inte var möjligt att inbegripa jordbrukshandeln i en tullunionutan fullt deltagandei EG:s jordbrukspolitik. Men överenskommelse nåddes om,att UU 1987/88:24avskaffa tullar och kvantitativa restriktioner för alla industrivaror, ochdessa utgör den helt dominerande delen av handel med EG. Avtalet medEG innehåller också en del bestämmelser som enligt regeringen kan ses somnaturliga komplement till ett frihandelsomräde. Ursprungsregler, konkurrensregleroch bestämmelser om statsstöd är exempel härpå, I avtalet intogs dessutom enutvecklingsklausul, som öppnade möjligheter för framtida förhandlingar om enutvidgning av samarbetet. Regeringen konstaterar att utvecklingsklausulen hittillsinte har åberopats. Inte desto mindre har ett samarbete vuxit fram på en radområden utanför frihandelsavtalet. Ofta rör det sig om informationsutbyte ochdiskussion av gemensamma problem. Det gäller sådana områden som ekonomiskpolitik, miljövård, arbetsmiljö, konsumentpolitik, transporter, varumärken sannu-landsfrågor, 1 några fall går samarbetet längre. Detta gäller framför allt påforsknings- och utvecklingsområdet där nu deltar i fleraforskningsprogram. Ett särskilt ramavtal för det fortsatta forskningssamarbetetmellan och EG har också ingåtts. Ytterligare ett område där EG och EFTAsamverkar gäller harmonisering av standarder och tekniska föreskrifter. Detpraktiska arbetet sker i allmänhet inom de europeiska standardiseringsorganensåsom och . men riktlinjerna för arbetet dras på en rad områden uppgemensamt av EG och EFTA, Frihandelsavtalen mellan och innebar en successiv tullavveckling. Denna hadegenomförts den . Sedan den tidpunkten råder full tullfrihet föralla industrivaror i handeln mellan EFTA och EG. Därmed har ettfrihandelsomräde som omfattar 350 miljoner människor skapats. Ett nytt viktigtsteg i relationerna mellan EFTA-länderna och EG togs , då ettförsta gemensamt ministermöte EG-EFTA hölls i . Ministrarna enades vidmötet om en deklaration som lade den politiska grunden för ett utvidgatsamarbete mellan EG och EFTA:s medlemsländer med yttersta mål att skapa ettdynamiskt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (European Economic Space. EES)omfattande hela . tillhörde initiativtagarna tilldeklarationen, Under avsnittet Samarbetsintressen (s. 25-27 ipropositionen) ger regeringen sin syn på framtida samarbete med EG,vilka de svenska intressena är och vilka möjligheter enligt regeringeni dag har att i det läge som råder få gehör för dessa intressen. Här återges endast de ställningstaganden som berörintegrationsarbetet allmänt, anslutningsfrågan samt samarbetet med ochEFTA. Övriga konkreta samarbetsområden återfinns under resp. avsnitt senare ibetan- kandet. Enligt regeringen kvarstår det grundläggande önskemåletatt åstadkomma omfattande, nära och varaktiga förbindelser med EG underhänsynstagande: till neutraliteten. Önskemålet har närmast förstärkts genom detarbete som EG harinlett på att förverkliga den inre marknaden. Med visionen av ett UU1987/88:24 "gränslöst " bör enligt regeringen ansträngningarna inriktas på praktiskaåtgärder för att så långt det är möjligt undanröja existerande gränshinderoch åstadkomma likabehandling på hela den västeuropeiska Mot den bakgrunden är det regeringens sammanfattandebedömning att har ett starkt intresse att så långt det är möjligt knytaan till EG:s arbete på att utveckla den inre marknaden. Regeringen vill sålundamedverka i arbetet på att främja fri rörlighet för varor, tjänster, människoroch kapital i hela . är också intresserat av att samarbeta påandra områden där nu bygger ut sitt eget samarbete. Ekonomiskpolitik, miljöpolitik och konsumentpolitik kommer här i främsta rummet. Önskemålet att i alla avseenden delta i den inre marknadenoch att diskutera ett brett samarbete också på andra ekonomiska områden grundasenligt regeringen naturligtvis i första hand på en övertygelse om att detligger i intresse att delta i en långtgående västeuropeiskintegration; Men det skall också, enligt regeringen, ses som en klar markeringatt för sin del är berett att förhandla om ett samarbete som spänneröver hela det ekonomiska fältet. Regeringen är medveten om att varjeförhandling måste bygga pä ett givande och ett tagande, och söker inga ensidigafördelar. är det, enligt regeringen, uppenbart att dennapositionsbestämning från svensk sida grundas på en avvägning av för- ochnackdelar. På en del områden framstår behovet av samarbete som starkt, på andraär intresset mindre och på en del områden åter ser vi inga direkta fördelar'medett samarbete. Den föreliggande kartläggningen av potentiellasamarbetsonirå-den ger en indikation på hur regeringen bedömer dessa intressen.Ifrågavarande bedömningar - som givetvis måste fördjupas och preciseras införeventuella framtida överläggningar med EG - blir enligt regeringen en naturligutgångspunkt för fortsatta agerande. När det gäller neutralitetsfrågan har riksdag (UU1986/87:18) och regering tidigare under är 1987 gjort klart att de inte finnernågon anledning att ompröva inställningen till ett svenskt medlemskap i är desamma nu som är 1971. Enligt regeringens mening kan intedelta i ett förpliktande utrikespolitiskt sarriarbete inom en viss grupp avstater med syfte att utforma gemensamma ståndpunkter. Det finns också enligtregeringen gränser för hur långt kan gå när det gäller att underkastasig överstatliga beslut på det ekonomiska området. Den slutsatsen står enligt regeringen inte i motsättningtill önskemålet om att etablera ett långtgående och nära samarbete med EG. Hälsa, miljö, säkerhet Propositionen tar upp en fråga som särskilt haruppmärksammats i den svenska debatten: våra möjligheter att hävda och utvecklade resultat som har uppnåtts när det gäller skydd för hälsa, miljö ochsäkerhet. enligtregeringen, uttryckts farhågor för att en anpassning till gemensamma UU1987/88:24 europeiska regelsystem skulle minska dessa möjligheter. Det harockså framförts att det fackliga inflytandet vid utformningen av framtidaregler pä arbetsmiljöområdet riskerar att försvagas. Detta är, enligtregeringen, synpunkter som måste beaktas i det fortsatta arbetet. Regeringen tar även upp möjligheter att påverkautformningen av , EG :s regler, eftersom på de flesta områden villsöka åstadkomma en så nära överensstämmelse som möjligt mellan de egna reglernaoch.EG:s. Enligt regeringen måste här göras en klar åtskillnad mellan sådanaregler som EG redan har antagit och sådana som förutsätts läggas fast iframtiden. I det förra fallet torde och andra utanförståendeländers möjligheter att påverka vara starkt begränsade. Har EG väl en gängutformat egna bestämmelser är dess handlingsfrihet i allmänhet inte stor. VillSverige åstadkomma en harmonisering måste vi enligt regeringen alltså inormalfallet räkna med att denna får formen av en anspassning till EG:sexisterande regler. Detta skulle för övrigt vara fallet även för ett land som blirmedlem i EG,