bet · GB01FiU21 · 1987-12-31 00:00:00 — Ungdomarsom sparat på ett särskilt konto har, när insättningarna påkontot uppgår till , rätt till en skattefri bonusränta på perår. De är därigenorn också berättigade att låna ett belopp som är såstort som de gjorda nettoinsättningarna. Dethögsta tillåtna månatliga belopp en sparare får sä.tta in på konton anslutnatill ungdomsbosparandet är . Beloppet får fördelas på högst två anslutnakonton. Så länge ett konto är anslutet fill ungdomsbosparandet skall bankenbetala en inlåningsränta som skall motsvara minst den ränta som betalas förannat bundet sparande i bank. Ungdomsbosparandetföreslås bli administrerat och kontrollerat av . Förkostnaderna för arbetet med drift och utveckling av dataregister ochadministrativa rutiner föresläs att 1 milj. kr. anvisas utöver fidigareföreslaget belopp under anslaget Sparfrämjande åtgärder. Moderatasamlingsparfiet avvisar förslaget i sin helhet. Visserligen innebär det att det skattegynnade bosparandet frikopplas från allemanssparandet för att i stället knytas till bankernas spara-låna-system, vilket motionärer na finner vällovligt. Enligt vad som sägs i partimotion Fi22 (m) är emeller tid regeringens förslag krångligt fill sin konstruktion. Dessutom skulle det, om det genomfördes, leda till ökade kostnader för såväl banker som ansvarig myndighet, utan att ge särskilt stora effekter på nysparandel. Mofionärerna förordar i stället ett bosparsystem enligt den modell som finns redovisad i partimötionerna Fi613 (m) och Fi707 (m) samt i motioner na Fi606 och Fi617 av m.fl. (m). Det är ett bosparsystem som premieras av staten men som administreras och hanteras av banker och andra kreditinstitut. Ett sådant bosparsystem skall inte ha någon nedre eller övre åldersgräns. Den statliga sparpremien skall vara skattefri och uppgå till av de medel som stått inne under . Premien skall dock kunna utgå med högst . Enligt förslaget skall den bli tillgäng lig när spararen uppvisar ett ingånget köpeavtal. Staten bör dessutom ställa en statlig borgen för lån, vilket enligt mofionärernas bedömning kan innebära en sänkning av låneräntan med ungefär 0,. Folkparfiet föreslår i partimotion Fi605 (fp) och motion Fi607 av 12 m.fl. (fp), somväckts under allmänna motionstiden, att samma FiU 1987/88:21 regler som gäller för allemanssparandet i fråga om skattefrihet för ränta, utdelningoch realisationsvinst också skall tillämpas på ungdomars bosparande i bank.Någon nedre åldersgräns bör inte finnas. Till sparandet bör viss länerättknytas vid bosfadsköpet. med anledning av komplefteringspropositionen väckta partimotionen Fi28(fp) avvisas regeringens förslag till nytt ungdomsbosparande. Från liberalutgångspunkt är det inte angeläget - eller ens acceptabelt -att statsmakternasöker styra själva målet för människors sparande. Enligt mofionärerna tycks detnya med förslaget främst bestå i en uppsjö av komplicerade regler och i kravetpå att ett nytt centralt personnummerba-serat dataregister inrättas för attkontrollera att systemet inte missbrukas. Det är enligt motionärerna ocksåanmärkningsvärt att regeringen utformar ett förslag sä att det diskriminerarSveriges Bostadsrättsföreningars () jämfört med HSB ochRiksbyggen. Även i motion Fi29 av () uttrycks krifik över dendiskriminerande behandlingen av SBC i bosparandet. Centerngodtar i W0//0/7 F/24 regeringens förslag till ungdomsbosparande men kräveratt denna sparform skall stå öppen också för dem som sparar i aktiefond. Iannat fall utesluts en nu existerande sparmöjlighet organiserad för de privatabostadsrättsföreningarna. Något skäl till en sådan begränsning föreligger inte,anser motionärerna. 1samma mofion samt i motion Fi6l4 av m. fl. (c) förordas attungdomars bosparande också kanaliseras via de av förespråkade privatainvesteringskontona. Många yrkesarbetande ungdomar betalar . iskatt öch har därmed stora möjligheter att utnyttja ett avdragsgilltskattesparande för t. ex. boende, hävdar motionärerna. De privatainvesteringskontona bör kombineras med en lånerätt för ungdomar under 28 år.Ett liknande förslag förs fram i bl. a. motion Fi6IS av AlfSvensson (c). Vänsterpartietkommunisterna avvisar i motion Fi30 regeringens förslag. Motionärerna - sömanser atf ungdomars bostadsförvärv bör underlättas på annat sätt - finner detinte särskilt meningsfullt att införa en ny sparform begränsad till ungdomar iåldern . Ungdomar i den åldern har mycket begränsade ekonomiskamöjligheter och saknar ofta egna inkomster. Dessutom finns redan ett bosparandeknutet till allemanssparandet. Bostadsutskottethar beretts tillfälle att yttra sig över förslagen. Den ikompletteringspropositionen föreslagna lösningen biträds av en majoritet avutskottets ledamöter. fyller ett bosparande riktat till ungdomar flera syften. Delsskapar det goda sparvanor, dels ger, det en grundplåt vid bosättning eller köpav bostad. Genom anslutning till ett system med turordning för bostadsförvärvkan ett bosparande vara väsentligt för möjligheten att få en egen bostad.Speciellt i storstadsregionerna och i andra områden med en betydandebostadsefterfrågan kan ett målinriktat sparande av detta slag vara avavgörande betydelse. Finansutskottetinstämmer i bostadsutskottets bedömning. För egen del FiU 1987/88:21 villfinansutskottet dessutom anföra följande. För ungdomar är det en mycket kännbarkostnad att sätta bo och skaffa bostad. Efter avregleringen av kreditmarknadenhar det visserligen blivit mycket enklare att erhålla lån, och det kan därförhävdas att det infe längre är lika påkallat att vidta åtgärder för attunderlätta ungdomars bosättning och bostadsanskaffning. Det ligger dock isamhällets intresse att på olika sätt försöka stimulera ungdomar till attspara. Ungdomar har i allmänhet ett mer konsumfionsin-riktat beteende än äldregenerationer, och det är därför önskvärt att de grundläggergoda sparvanor. Föratt öka ungdomars intresse för sparande knöts en lånerätttill allemanssparandet (prop. 1984/85:51, FiU 7, rskr. Ungdomar somsparar på allemanssparkonto eller i allemansfond fick därmed rätt till lån förbostadsanskaffning och bosättning. Lånen som lämnas eller förmedlas avkontoförande bank uppgår fill sparat belopp. Även ungdomarsbosparande i HSB och har knutits till allemanssparandet. Dennakoppling av bostadssparandet till allemanssparandet har kommit att kritiserasfrån olika utgångspunkter, inte minst därför att den fömtsatta långivningeninte bygger på bankernas vanliga kundrelationer. Så t.ex. avvisas den nuvarandeformen för bosparandet i motion Fi607 (fp). Motionärerna vill att stimulansertill bostadssparandet i stället skall bygga på redan existerande system hosbanker och andra kreditinstitut, dvs. på den relafion mellan spara och lånafill bostad som byggs upp mellan kund och bank. Det är, framhållermofionärerna, en stor fördel för både sparare och banker om de medel som sparasfår behällas av bankerna och kan användas för utlåning för bostadsändamål.Därmed skapas normala kundrelationer, vilket enligt motionärerna är viktigtaft bygga upp inte minst när det gäller ungdomars långsiktiga sparande.Liknande synpunkter förs också fram i mofion Fi613 (m). Regeringensförslag fill nytt bosparande bygger på den i dessa och ytterligare någramotioner förespråkade bank-kund-relafionen. Förslaget har också anpassats tilldet sparande som förekommer inom bl. a. HSB och . mening bör staten stödja inte bara de ungdomar som väljer attbospara på allemanssparkonto och i allemansfond. Staten bör premiera också demsom föredrar ett mer traditionellt banksparande för sitt bosparande. Härtillkommer att det för ungdomar med lägre inkomster och marginalskatter blirförmånligare att spara i det föreslagna ungdomsbosparandet än iallemanssparandet. Moderatasamlingspartiet föreslår för sin del att premieringen av bospa rande i bank skall ske på annat sätt. Förslaget är i och för sig intressant men är behäftat med vissa svagheter. Bonusen skall beräknas på det belopp som varit innestående under . Dessutom skall något tak för insättningarna inte finnas. I motsats till regeringens förslag skulle en sådan premiering därmed knappast leda till något nysparande utan i första hand vara en stimulans för dem som har möjlighet till stora överföringar frän annat sparande för att komma i åtnjutande av bonusen. Medanledning av den kritik som riktas mot regeringsförslaget för att det FiU1987/88:21 inte ger möjlighet till bosparande i aktiefond vill utskottet erinraom att staten redan premierar sådant sparande via allemanssparandet. Syftet medden nya sparformen bör, som utskottet anfört, vara att främja ett stabiltriskfritt sparande i bank eller sparkassa. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Fi22 (m) yrkande 8, Fi24 (c) yrkande9, Fi28 (fp) yrkande 8, Fi29 (fp), Fi30 (vpk) yrkande 22, Fi605 (fp), Fi606(m), Fi607 (fp) yrkande 8, Fi6l3 (m) yrkande 7, Fi614 (c), Fi6]5 (c), Fi617 (m)och Fi707 (m). Utskottetbiträder således det i propositionen framlagda förslaget till lag omungdomsbosparande och de båda övriga lagförslag som är föranledda av detta. Utskottetvill dock för egen del föreslå att lagtexten förtydligas på en punkt. Av despecialmotiveringar som lämnas i propositionen i anslutning till lagförslagets11 § andra stycke framgår att den statliga bonusräntan beräknas på den insattaneftobehållning som stått inne på kontot den sista . Denna ordninghar förordats av för att kontoredovisningarna skall kunnabegränsas till att avse månadssaldon. I praktiken innebär metoden attkontohavaren tillgodoräknas bonusränta på sparmedel först för månaden efter detatt de satts in. För undvikande av missförstånd bör, enligt utskottets mening,denna av administrativa skäl tillkomna ordning också framgå av lagtexten. Utskottetbiträder också propositionens förslag om att skall bemyndigasatt träffa avtal med banker och sparkassor orn utbetalning av bonusränta iungdomsbosparandet samt förslaget att ytterligare 1 milj. kr. skall anvisas förändamålet över anslaget Sparfrämjande åtgärder. Imotionerna Fi607 av m.fl. (fp), Fi608 av () ochFi6l3 av m.fl. (m) begärs bl.a. att skall ge regeringentill känna vad som anförs i motionerna om vikten av atf stimulerahushållssparandet och öka ägandespridningen, om hushållssparandets betydelseför samhällsekonomin samt om vikten av en förmögenhetsuppbyggande politik förhushållen. Utskottethar inledningsvis beskrivit sparandets utveckling i och därvid ocksåredovisat sin syn på sparandets betydelse. Där framgår att utskottet anser ettökat sparande vara nödvändigt såväl för enskilda hushåll som församhällsekonomins tillväxt. Samma uppfattning har regeringen givit uttryck föri kompletteringspropositionen. I dessa frågor föreligger det således ingadelade meningar. Enligt utskottet framstår det därför som obehövligt medsärskilda tillkännagivanden av det slag motionärerna begär. 1motionerna redovisas också förslag till åtgärder av allmän-ekonomisk karaktärsom ett led i en sparstimulerande politik. Man föreslår bl.a. ett reformeratskattesystem som stimulerar hushållssparandef, ändrad akfie-beskattning,lindrad beskattning av vinstandelar m. m. Dessa förslag kan enligtutskottets mening inte ses isolerade från den 15 ekonomiska politiken iövrigt. Sänkta skatter kan under vissa betingelser FiU 1987/88:21 stimuleratill ökat hushållssparande men orsakar , om inte andra åtgärdervidtas, en ökning av det offentliga sparandeunderskottet. Det är därförnödvändigt att beakta de samlade effekterna på tillväxten och det totalasparandet i ekonomin. Utskottet anser således att åtgärder av dennaallmänekonomiska karaktär bör prövas i ett bredare ekonomiskt-politisktsammanhang. Utskottet behandlar i sitt betänkande FiU 1987/88:30 frågan om denallmänna inriktningen av den ekonomiska politiken. Av vad som anförs i dettasammanhang framgår att utskottet inte kan ställa sig bakom de förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken som förordas i motionema. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Fi607 (fp) yrkandena 1, 2, 3,4 och 7, Fi608 (fp) och Fi6l3 (m) yrkande 1. Moderatasamlingspartiet begär i motion Fi6l3 att anger som mål förhushållssparandet att varje hushåll skall kunna ha ett sparkapital sommotsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. På liknande sättföreslås i motion Fi603 av m. fl. (c) ett sparmål, enligt vilkethushållssparandet skall motsvara av de disponibla inkomsterna och dettotala finansiella sparandet i samhället i genomsnitt skall uppgå till I % avBNP. Utskottetanser i likhet med motionärerna att ambitionen bör yara att varje hushåll skallkunna förfoga över ett tillräckligt sparkapital. Genom sparavdraget och detmaximala skatfebefriade beloppet i allemanssparandet kan en familj på tvåvuxna personer ha ett sparat belopp som överstiger årslönen för enindustriarbetare utan att avkastningen behöver beskattas. Det måste dockkonstateras att många hushåll lever med mycket små marginaler, och för dem ärdefta sparmål dess värre mycket avlägset. Utskottet ser inte något skäl förriksdagen att göra uttalanden om sparmål och avstyrker därmed motionerna Ei603yrkande 2 och Fi613 yrkande 2. Personliga investeringskonton m. m. Iflera motioner förs förslag fram om personliga investeringskonfon eller sparformer utformade enligt samma principer. I pariimotion Fi24 (c) och motion Fi603 av m. fl. (c) föreslås att hushållens långsiktigt inriktade sparande stimuleras genom tillkomsten av personliga investe ringskonton. Denna sparform som förespråkat under en följd av år innebär att insättningar på ett sådant konto skall vara avdragsgilla och avkastningen skattefri. De årliga insättningarna skallenligt det nu aktuella förslaget begränsas till högst ett halvt basbelopp (dvs. Vidare skall uttag i princip inte få göras utom för investe ringar i egen permanentbostad eller som eget kapital vid start av företag. Därefter medges uttag av kontots värde . Även i motion Fi224 av () förespråkas någon form av privata investerings konton med skatfebefriade, årliga insättningar på högst ett basbelopp (dvs. Moderatasamlingspartiet föreslår i motion Fi613 en liknande form för FiU 1987/88:21pensionssparande i bank, vilket skall vara förenat med avdragsgilla insättningarpå högst ett basbelopp , skattefri avkastning och långsikfigt bundetsparbelopp. I motion Fi607 av m.fl. (fp) begärs att möjligheternaatt införa ett sådant långsikfigt pensionssparande i bank skall utredas. Imotionerna Fi230 av och (), Fi609 av BertilDanielsson och () samt Fi6IO av m.fl. (c, m, fp)föreslås ett system med nyetableringskonton uppbyggda enligt samma principersom personliga investeringskonton och avsedda aft underlätta nyföretagande. Imotion Fi618 av och () begärs möjlighet att i defem skogslänen starta företag med obeskattade medel. Utskottethar vid upprepade tillfällen behandlat förslag om personligainvesteringskonton och andra snarlika sparformer, (FiU1987/88:9, rskr. har på utskottets förslag avslagit dessamotioner. Detär enligt utskottets mening angeläget att finna former som kan bidra till attstimulera ett långsiktigt målsparande i bank för t. ex. pensionsändamål. Deförslag som redovisas i motionerna är intressanta genom sin avvägning mellankonsumtion och långsikfigt sparande. Otvivelaktigt skulle ett system av dettaslag kunna bidra till att främja ett långsiktigt sparande. går detinte att bortse från systemets svagheter. Den mest framträdande är attpersonliga investeringskonton och liknande förslag öppnar möjlighet för s.k.skattearbitrage. En sparare kan således låna medel med avdragsgilla räntor föratt placera dem på skattemässigt gynnade investeringskonton. Härtill kommeratt införandet av investeringskonton skulle leda till ett betydandeinkomstbortfall för stat och kommun, särskilt i övergångsskedet. Dessutomskulle man vid sidan av allemanssparande få ett nytt omfattande sparsystem sombärs upp av gynnsamma skatteregler. Fråganom en genomgripande reform av inkomstskatfesystemet utreds i enparlamentariskt sammansatt kommitté. Enligt direktiven skall kommitténsförslag bl. a. inriktas på aft sfimulera till ökat sparande och motverkaskuldsättning och skatteplanering. Regeringen har också uppdragit åtspardelegationen att kartlägga sparandet i och föreslå åtgärder som kanleda till ökat hushållssparande. Dessutom har regeringen, utan egetställningstagande, överlämnat en skrivelse till regionalpolitiska kommittén ivilken frågan om nyetableringskonfon förs på tal. Det torde därför kunnaförutsättas att mofionärernas synpunkter kommer att övervägas i dessasammanhang utan att tar särskilt initiafiv i frågan. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Fi24 (c) yrkande 7, Fi224 (c)yrkande 7, Fi230 (m) yrkande 2, Fi603 (c) yrkande 1, Fi607 (fp) yrkande 10,Fi609 (m), Fi610 (c, m, fp), Fi613 (m) yrkande 5 samt Fi618 (c) yrkande 1. 2 1987/88. Startsparande FiU 1987/88:21 Moderatasamlingspartiet föreslår i motion Fi6l3 ätt én ny sparform, kalladstartsparande, införs för barn och ungdom. På bankkonton, som är spärrade föruttag intill , skall föräldrar och släktingar kunna sätta in upptill . Gåvoskaft skall inte utgåpå insättningarna,men någon form av tak bör dock övervägas. All avkastning på kontot bör varaskattefri medlen inte får disponeras. Ettliknande förslag förs också fram av i motion Fi28. I denna motionhänvisas fill att tidigare föreslagit ätt den nuvarande gränsen förskattefria gåvor bör höjas från . Inom detta belopp bördärför innehavaren av ett startkonto inte drabbas av gåvoskaft. Motionärernaförordar dessutom att startsparandét skall kombineras med ett premieratungdomssparande för de ungdomar som fortsätter att spara efter 18-årsåldern.Sparpremien skall utgå till dem som binder sina sparmedel . Denskall ha form av en skattereduktion liknande den som tillämpades inom dettidigare skattesparandet. Ävencentern diskuterar i motion Fi24 någon form av startsparande. Utan atf förslaget tas upp i ett särskilt yrkande, förordar mofionärerna att man bör förstärka möjligheterna för föräldrar att spara åt sina barn utan negativa skattekonsekvenser. En sådan förstärkning kan t. ex. åstadkom mas genom den av i särskild motion förespråkade höjningen av gåvobeskatfningen. Utskottetfår för egen del anföra följande. Det av motionärerna föreslagnastartsparandet är tänkt att premieras på två sätt. Dels skall de anhörigasinsättningar på kontot vara befriade från gåvoskatt, dels skall avkastningen påkontot inte beskattas. I gengäld skall de sparade medlen inte kunna tas ut föremyndighetsdagen. Gåvorav annat slag än lösöre avsett för personligt bruk är enligt nuvarande ordningskattefria i den mån värdet av vad som mottagits av samme givare under ettkalenderår inte översfiger . Två föräldrar kan således ge vartoch ett av sina barn . i gåva utan att skafteplikt föreligger. Det avmotionärerna föreslagna sparsystemet förutsätter att denna gräns höjs. Arvs-och gåvoskattekorrtmittén har haft i uppdrag att utreda frågan om. en höjningav de gåvoskattefria beloppen. Kommittén har i sitt slutbetänkande Ny arvs-och gåvoskattelag (SOU 1987:62) föreslagit atf den skattefria gränsen förannan gåva höjs från . fr. o. m. den 1 januari 1989.Förslaget bereds inom . Enligt utskottets meningbör slutliga ställningstagande fill ; arvs- ochgåvoskattekommitténs förslag avvaktas innan den av motionärerna förordadesparformen tas upp till prövning. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi28 (fp) yrkandena 9 och 10 samt Fi6l3 (m) yrkande 4. Imotion Fi607 av m. fl. (fp) föreslås en utbyggnad av den nya sparform för ideelltsparande som ger ideella organisationer möjlighet att 18 låta sina medlemmar ochsympatisörer spara i en fond som placerar spar- FiU 1987/88:21 medlen i verksamheter ilinje med organisationernas värderingar. motionärerna bör det gåatt spara högst . vanliga allemanssparandetsom i en ideell allemansfond. deras mening taket förfondernas utdelning till de ideella organisafionerna höjas från nuvarande 2%till ett procenttal motsvarande halva diskontot, Fr.o.m.i år är det möjligt att spara ideellt i allemansfond. När tidigareunder innevarande fattade beslut i frågan, prövades också samma avmotionärerna då framförda förslag. erinrade då om attallemanssparandet är uppbyggt kring vissa grundläggande principer. En sådanprincip är att den som sparar skall från en månad till en annan fritt kunnavälja hur han vill fördela sparmedel på ett allemanskonto eller i högst tvåallemansfonder. Enda restriktionen är att det sarnmanlagda sparandet inte fåröverstiga . En annan gmndläggande princip är att en spararehar rätt att föra över, helt eller delvis, behållning-, en i en allemansfondtill en annan sådan fond. biträdde då finansutskottets uppfattning(FiU 1987/88:9) att motionärernas förslag borde avslås eftersom det bl.a. intevar förenligt med dessa grundprinciper. anser fortfarande attförslaget inte på ett enkelt sätt kan inordnas i allemanssparandet ochavstyrker därför motion Fi607 yrkande 9. Itre motioner väckta iinder allmänna mofionstiden föreslås att sparavdraget vidinkomstbeskattningen höjs. Det uppgår tiU . I motionFi6ll förordar sålunda () att sparavdraget höjs till 3 000 kr.Rune och () föreslår i motion Fi612 att avdraget höjstill ett belopp som motsvarar basbeloppet dådeklarationen skall avlämnas multiplicerat med det diskonto som gällde månad . Omsatt till taxering skulle dettainnebära atf sparavdraget uppgick till drygt I . Mofionärerna föreslårockså att en make återigen skall få rätt atf utnyttja det sparavdrag som denandre maken inte kunnat tillgodogöra sig för egen del. I motion Fi616 av AlfSvensson (c) förordas att sparavdraget höjs så att avkastningen på sparande upptill . bör enligt hans meningallemanssparandet avskaffas. Icenterns med anledning av kompletteringsproposifionen väckta motion Fi24förordas att sparandet sfimuleras inte bara med de av utskottet tidigareberörda personliga investeringskontona utan också genom att sparavdraget höjs.En sådan höjning bör göras i samband med att ett systeni med personligainvesteringskonton införs. De som väljer denna nya sparform skall däremot intesamtidigt få tillgodoräkna sig något sparavdrag. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är angeläget att på olika sätt stimulera till ett ökat sparande. Det blir möjligt att med allemansspa randet och sparavdraget på . ha ett sparkapital på uppemot lOOOOO 19 utan att avkastningenbeskattas. Detta belopp översfiger den nivå som FiU 1987/88:21 förordas i motion Fi616(c). Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Fi616(c). Vidövergången till förenklad självdeklaration fördubblades sparavdraget samtidigtsom det individualiserades. En make kan därmed inte längre tillgodoräkna sigden andre makens outnyttjade avdrag. Denna förändring vidtogs därför att detförenklade deklarationsförfarandet förutsätter att beskattningen individualiserasi så stor utsträckning som möjligt. Olika former av sambeskattning innebärnämligen en avsevärd administrativ merbelastning för systemet. mening bör strävan vara att i möjligaste mån förenkla skattesystemetbåde för den enskilde skattebetalaren och för skatteadministrationen.Förslagen i motion Fi612 (c) tillgodoser inte denna ambition. Utskottet kandärför varken biträda den av motionärerna föreslagna beräkningsmetoden för attfastställa sparavdra-gets storlek eller deras förslag att makar ånyo skallkunna utnyttja varandras sparavdrag. Motion Fi6l2 (c) bör sålunda avslås avriksdagen. Eftersomsparavdraget fördubblats är utskottet inte berett att nu föreslå någonytterligare höjning av det. En höjning av sparavdraget till . - vilketföreslås i motion Fi61l (c) - skulle dessutom inte få någon omedelbar effekt pånysparandet utan i första hand bidra till att avkastningen efter skatt på redanbefintligt sparande ökar. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi24(c) yrkande 8 och Fi611 (c). Moderatasamlingspartiet hävdar i motion Fi6l3 att villkoren för sparande ikapitalförsäkring successivt försämrats samt att marknaden för livförsäkringarär stel i . Enligt motionärerna skulle konkurrensen öka om livbolag intebehövde vara ömsesidiga utan fick drivas i aktiebolagsform.