bet · GB01TU12 · 1987-12-31 00:00:00 — av denna service som skulle medge att verksamheten kan avslutastidigare skulle medföra ytterligare kostnadsstegringar räknat perhushåll. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravet i motionsyrkandet.Det avstyrks sålunda. I motion T201 (c) begärs (yrkande 2) att posten skallsamråda med- kommunernas sociala myndigheter när posten på grund av vikande befolkr , : ningsunderlagplanerar att ändra lantbrevbäringen. Motionärerna framhåller att kommunernassociala myndigheter har ett helhetsansvar för framför allt de äldres totalavälfärdssituation. Den service och kontakt som lantbrevbärarens besök germåste enligt motionärerna kunna vägas in när den totala sociala situationen ien bygd skall bedömas. Enligt postens riktlinjer för organisationen av posten pålandsbygden skall posten lämna skriftlig information till berörd kommun infören indragning av postkontor eller omorganisation av ett sådant kontor tillfilialpostkontor och kommunen skall beredas tillfälle att yttra sig. Av de skälsom motionärerna anför anser utskottet att det är angeläget att postenkontaktar kommunen då ändring av lantbrevbäringen planeras. Från posten har detupplysts att posten också tar kontakt med kommunen i sådana fall. Med hänsynhärtill torde något initiativ av för att så skall ske inte varaerforderligt. Motionsyrkandet synes därför kunna avslås. I motion T201 (c) påpekas att indragning av postkontor istorstäders förortsområden kan i dessa områden- medföra problem med avståndtill postkontor som liknar sådana problem på landsbygden. Ambulerandepostkontor - gärna med lantbrevbäringen som förebild - skulle, framhållermotionärerna, kunna ge en ny typ av service för exempelvis äldre och hemarbetande i våra storstäders förortsområden. Motionärerna begär /88:12 (yrkande4) att som sin mening skall ge regeringen detta till Enligt vad utskottet under hand har inhämtat från postenhar posten i Brommaområdet i bedrivit försöksverksamhet medambulerande postkontor i en buss som inretts för ändamålet. Allmänheten hadedock ej utnyttjat denna service i den utsträckning man väntat ochförsöksverksamheten hade därför avslutats. Det nu anförda visar att posten äröppen för att pröva sådan postservice som föreslås i motionen. Motionsförslagettorde därför inte böra föranleda något initiativ från sida. I två motionsförslag framförs önskemål beträffande namn ipostadress. Postadress består enligt allmänna poststadgan, som beslutas avposten, av utdelningsadress och ortsadress. I områden där gatunamn ochhusnummer inte förekommer skall som utdelningsadress användasområdesbeteckning, bynamn, gårdsnamn e.d. och i förekommande fall ävenpostlådenummer. Som ortsadress skall i allmänhet anges postnummer och namnet påadressorten, dvs. namnet på det postkontor från vilket postutdelningen utgår. Namn på postkontor fastställs av posten.Innan sådant namnfastställs eller ändras skall posten enligt instruktionen för verket samrådamed berörd kommun. Kan enighet därvid inte nås skall ärendet underställasregeringen. Med postnummersystemet har postsorteringen underlättatsoch införande av avancerade tekniska hjälpmedel i denna möjliggjorts. har en rad postkontor dragits in ellerfått ändrade namn vilket har inneburit att många gamla ortnamn ej längre ingåri ortsadresser. I motion T201 (c) anförs att det inte finns någonanledning vare sig för posten eller något annat kommunikationsverk att angripadet skick i fråga om användning av gårds- och ortnamn i adresser - som har växtfram kanske under flera århundradens lopp - med syfte att dessa namn skallersättas med vägnamn och nummer. Motionärerna begär (yrkande 7) att riksdagenskall uttala att posten har ett ansvar för att bevara gårds- och ortnamn. redovisades i rapporten eninom posten genomförd översyn av ortnamnsfrågor i postadresser. I rapportenredovisas bl.a. framförd kritik mot införande av vägnamn på landsbygden. I ettavsnitt med förslag anges (s. 10) bl.a. att utdelningsadressen i enlandsbygdsadress i första hand bör bestå av gårds-,by- och då så är möjligt enområdesbeteckning. Rapportens förslag har inte fastställts av posten men sägsvara vägledande vid behandlingen av adressfrågor. Mot bakgrund av att detsålunda finns anledning räkna med att posten tillgodoser motionsförslagetssyfte torde motionsförslaget kunna avslås. I motion T923 (s) anförs att orten (i kommun, ), för vilken (postnummer 570 81) är ortsadress, är under kraftig utveckling. Motionärerna' begär i här aktuell del av motionen att skall utgöra ortsadress och ' att lantbrevbäringen i orten därvidskall bibehållas. Orten har numera ca 160 hushåll. har aldrig varit 22 ortsadressutan detta har , som ligger ca 1 mil från och TU1987/88:12 som har ca200 hushåll, varit. Post till boende och företag i har I - ca 1 mil från och med ca470 hushåll - finns också postkontor. hittillsansetts vara en alltför liten ort för att få eget postkontor och därmed egenortsadress med postnummer.Med hänsyn härtill är utskottet inte nu berett attställa sig bakom motionsförslaget. Det avstyrks sålunda. 5 Samverkan med andra företag m.m. för lokal postservice I motion T929 (m,fp,c) anförs mot bakgrund av deserviceinskränkningar som har drabbat mindre orter att - även om postens,och järnvägens tjänster var för sig kan vara kommersielltomotiverade på sådana orter - affärsverken likväl skulle kunna förbättraserviceutbudet på ett kommersiellt försvarbart sätt på dessa orter om desamverkade. Motionärerna begär (yrkande 1) att som sin mening skallge regeringen till känna betydelsen av en förbättrad samverkan mellan destatliga affärsverken som ett medel att förbättra postens service. förekom det på mindre orter att postkontoret ochjärnvägsstationen var förenade. Genom indragning av järnvägsstationer hardenna lokala samverkan i stort sett upphört. Enligt uppgift under hand haremellertid posten hos fört fram tanke på samarbete i fråga om"telebutiks-tjänster" men tanken har inte ännu förverkligats. Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen för åtgärder imotionsförslagets syfte synes något initiativ med anledning avdetta inte vara erforderligt. Det avstyrks sålunda. 1 motion T201 (c) påpekas att det på landsbygden blir alltvanligare att båda makarna i ett hushåll arbetar utanför hemmet och därigenominte kan träffa lantbrevbäraren och utnyttja vissa delar av hans service, t.ex,paketutdelning. Motionärerna begär (yrkande 3) att posten skall samverka medbensinstationer, lanthandel och kommunala institutioner för tillhandahållandeav sådana posttjänster som i angivet slag av situationer inte kan utnyttjas hoslantbrevbäraren. I ett 50-tal butiker och i ett tiotal andraserviceinrättningar - kiosk,turiststation, sparbank, mekanisk verkstad m.m. -lämnas posttjänster på entreprenadbasis. Entreprenaderna har olika omfattning.Vanligast är utlämning av aviserade försändelser till dem som inte hartillfälle att träffa lantbrevbäraren samt försäljning av frimärken. Vissaentreprenader omfattar även utbetalningar och inbetalningar. Posten är sålunda öppen för att erbjuda posttjänster i denform som önskas i motionen. Här aktuellt yrkande i motionen bör därför inteföranleda något initiativ av . Det avstyrks sålunda. Normalbrev - brev för vilka portot uttas enligt den avregeringen fastställda normaltaxan - befordras, som nämnts ovan, i princip . Normal taxan framgår av förordningen (1981:193) om vissa postavgifter. Långsammare men billigare befordran erbjuds för s.k.ekonomibrev. /88:12 Sådana brev befordras som s.k. B-post, vilketinnebär att breven i princip delas ut först tredje vardagen ()efter inlämningen. Avgifterna för detta försändelseslag uttas enligt den s.k.ekonomitaxan som fastställs av posten. Avgiften för ekonomibrev består av enbefordringsavgift som är lägre än befordringsavgiften för normalbreven samt enabonnemangsavgift som uppgår till . Vid enstakainlämning av ekonomibrev utan abonnemang uttas - i stället förabonnemangsavgift - en engångavgift av . Ekonomibrev fårinte avlämnas i brevlådor utan måste avlämnas "över disk". med allmännyttigt ändamål kan få sändabrev som s.k. föreningsbrev och stora postkunder kan få sända brev som s.kmassbrev. Avgifterna för dessa slag av brev är nedsatta. För försändelser innehållande böcker, tidskrifter, notereller korrektur kan avgiften erläggas i form av frankoetiketter, varom närmareinformation lämnas nedan. Här kan erinras om att allmänheten från tid till annanerbjuds att köpa s.k. rabattfrimärken att användas för befordran av normalbrev. I motion T920 (fp) begärs i här aktuell del attmöjligheten att sända ekonomibrev skall ökas genom att kravet på visst antalbrev för varje inlämning slopas, att avgifterna tas ut genom särskildaB-postmärken och att breven får avlämnas i brevlådorna. Posten kräver inte att ett minsta antal ekonomibrev skallavlämnas för befordran. Med hänsyn till abonnemangsavgiften/engångsavgiftenblir emellertid befordran av brev som ekonomibrev förmånlig för avsändarenförst om det är fråga om ett större antal brev. Postens organisation för brevbefordran och ekonomin fördenna verksamhet är baserad på befordran av normalbreven. ,föreningsbreven och massbreven m.m. utgör rabattformer för vissa postkunder.Det svenska portot för normalbrev om högst , som är den vanligastevikten på brev, ligger väl till vid en internationell jämförelse, något somockså gäller utvecklingen av realportot i (se budgetpropositionen s.51). Med hänsyn till det anförda och till att allmänheten genom rabattfrimärkenkan få rabatt på normalportot synes något initiativ i motionens här aktuellasyfte inte vara erforderligt. Motionen avstyrks därför i här aktuell del. I motion T920 (fp) begärs också att viktgränsen högst 20gr- vid vilken högsta vikt avgifterna för normalbrev och ekonomibrev är lägst -skall höjas till t.ex. högst 40 gr. Genom en sådan åtgärd skulle enligtmotionären betydligt fler brev kunna sorteras i automat vilket skulle blibilligare. Enligt vad som under hand har inhämtats medför intebrevens vikt hinder för automatsortering, däremot planmått och"tjocklek". Kuvert för "A4-formatet" kan sålunda intesorteras i automat men däremot kuvert för "A5-formatet" och mindre. Med hänsyntill det anförda avstyrks motionen även i här aktuell del. Före fanns i den då gällande postavgifiskungörelsen TU1987/88:12 (1971:745) separata taxor för ettvart av försändelseslagen brev, postkort. A-korsband och B-korsband. Avgiftsnivåeriia var - i ordning efter uppräk ningen-högst för brev och lägst för B-korsband. Som korsband befordrades trycksaker och varuprov. A-korsband befordrades och utdelades med samma hastighet som brev, B-korsband långsammare. Fr.o.m. den , då postavgiftskungörelsen ersattes av förordningen (1981:193) om vissa postavgifter, behandlas de nämnda försändelseslagen likformigt som' brev i distributions- och avgiftshänseenden. Avgiftsnivåerna höjdes samti digt. Avgiftsförändringen innebar bl.a. att kraven på snabbhet i befordran och vikten på försändelserna på ett annat sätt än tidigare bestämde avgifterna. Avgifterna har därefter höjts i olika omgångar. genomfördes senast vissa avgiftshöjningar. För att tillmötesgå önskemål från bl.a. bokförlag ochutgivare av tidskrifter om ett lägre porto införde posten detovannämnda systemet med frankoetiketter. Sådana får användas av företag inombok- och musikbranscherna m.fl. för befordran av försändelser innehållandeböcker, tidskrifter, noter eller korrektur. Frankoetiketter finns numera endastför befordran av brev som B-post. Med frankoetikett blir avgiften för befordranav brev lägre än vid befordran enligt ekonomitaxan. Frånabonnemangsavgiften/engångsavgiften för ekonomibrev bortses vid dennajämförelse. I fyra motioner begärs att nedsatta avgifter, ett"kuliurporio/bökporio". för böcker m.m. skall införas. I motion T903(m) begärs sålunda återinförande av trycksaksportot, i motion T907 (fp) ettkulturporto, i motion T911 (s) ett bokporto/kulturporto samt i motion T932 (c) bokbrev.Motiveringarna för yrkandena innebär i sammanfattning kritik över attavgifterna för befordran av böcker m.m. har relativt sett blivit höga sedantrycksaksportot avskaffades och att detta innebär nackdelar såväl för företagenoch deras kunder inom bokbranschen m.fl. branscher som för enskilda som sänderböcker m.m. till varandra. Utskottet har (i betänkandenaTU 1983/84:15 s. 5, /85:11 s. 12-13, /86:11 s. 4-5 och /87:18 s. 6-7) behandlat och därvid avstyrkt motionsyrkanden som haft samma syften som de nu aktuella. Utskottet har, sedan systemet med frankoetiketter infördes, erinrat om detta system. Vidare har utskottet erinrat om att allmänheten kan få nedsättning i avgifterna för befordran av böcker m.m. genom att använda rabattfrimärken härför. Utskottet framhöll i betänkandet /86:11 att utgångspunkten för utskottets syn på motionsyrkandena var att postens verksamhet skall bedrivas efter företagsekonomiska och affärsmässiga principer och att någon skyldighet inte kunde anses föreligga för posten att vid portosättningen göra kulturpolitiska överväganden. Utskottet erinrade emellerid om att frågan om posttaxorna och bokdistributionen hade upp märksammats i proposition 1984/85:141 om litteratur och folkbibliotek (s.24-25), vilken behandlats av kulturutskottet i betänkandet KrU 1984/ 85:21 (rskr. I propositionen redovisades att en arbetsgrupp, i vilken bl.a. företrädare för posten hade ingått, hade sökt finna lösningar på de ,. problem.som portoavgifterna medförde för bokförlag och tidskriftsutgivare /88:12 m.fl. Såsom förutskickats i propositionen fick sedan i uppdrag avregeringen att i samarbete med posten och med deltagande av företrädare förberörda branscher fortsätta det arbete som arbetsgruppen hade inlett. I skrivelse till regeringen redovisadekulturrådet sitt uppdrag. anförde att posten inte hade ansett sigkunna erbjuda de berörda kundgrupperna det de i första hand önskade, nämligenen generellt lägre portosats för försändelser innehållande böcker, tidskrifter,bokkataloger o.d. Mot bakgrund av postens inställning var emellertid, anfördekulturrådet, branschorganisationerna positiva till ett andrahands-förslag,nämligen att ordningen med frankoetiketter skulle permanentas. Kulturrådetframhöll som sin mening att om en generellt lägre portosats för böcker m.m.inte kunde återinföras, det var viktigt att behålla systemet medfrankoetiketter, då berörda parter fann detta system användbart. Kulturrådetunderströk emellertid att det delade organisationernas uppfattning omönskvärdheten av en högre rabattsats. har som nämnts yttrat sig över de nuaktuella motionerna (se bilaga). framhåller att det är enviktig uppgift för kulturpolitiken att verka för att så långt möjligt allamänniskor i vårt land skall kunna ta del av kulturutbudet på olika områden.Beträffande de kulturbärare som böcker och tidskrifter utgör kan man med foghävda, anför utskottet, att samhället bör göra långtgående insatser för attutjämna de skillnader som finns i de faktiska möjligheterna för människor attfå tillgång till resurserna. hänvisar till regeringens cirkulär(1974:450) om målen för den statliga kulturpolitiken, vari regeringen haranbefallt berörda statsmyndigheter att i sin verksamhet i tillämpliga delarbeakta de mål för den statliga kulturpolitik som fastställts genom riksdagensbeslut '(KrU 1974:15, rskr. 248) med anledning av proposition 1974:28 angåendeden statliga kulturpolitiken. Enligt dessa mål (prop. s. 289-307) skallkulturpolitiken bl.a. medverka till att skydda yttrandefriheten och skapareella förutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas. Även ettsärskilt decentraliseringsmål har ställts upp. Med hänsyn till det synsätt som kommer till uttryck i 1974års kulturpolitiska beslut bör, anför kulturutskottet, även andra myndigheteroch offentliga institutionen än dem som tillhör kultursektorn kunna åläggas enuttrycklig skyldighet att i sin verksamhet ta vissa av statsmakterna närmarebestämda kulturpolitiska hänsyn. Det sålunda anförda leder enligtkulturutskottet i här aktuellt avseende till att det är motiverat att man ånyonärmare överväger de frågor som tas upp i motionerna, varvid inriktingen börvara att förbättrade ' möjligheter till bok- och tidskriftsdistribution skallskapas. erinrar om att regeringen har förutskickatatt postens och regionalpolitiska och sociala ansvar skall utredas och föreslår att trafikutskottet skall hemställa att som sin mening skall ge regeringen till känna att utredningen bör få i uppdrag att med den inriktning som kulturutskottet förespråkar överväga även de i här aktuella motioner upptagna frågorna om kulturporto/bokporto m.m. 15 anser att de i motionerna upptagnafrågorna bör övervägas /88:12 i anslutning till överväganden ompostens regionalpolitiska och sociala ansvar. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av här aktuella motioner bör som sin mening ge regeringentill känna. 7 Befordran av tjänsteförsändelser Från anslaget Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser betalas ersättning för försändelser från statligamyndigheter som har medgivits rätt att sända försändelser utan egen kostnad,s.k. Bestämmelser om tjänstebrevsrätten finns itjänstebrevsförordningen (1979:33) och i postverkets tjänstebrevskungörelse(SFS 1979:157). I budgetpropositionen föreslås att . anvisasunder anslaget för nästa budgetår. Föredraganden anför bl.a. att en översyn har inletts isyfte att öka medvetandet hos myndigheterna om kostnaderna för breven. Syftetanges vara att tjänstebrevsrätten skall avskaffas och den här aktuellaersättningen sålunda slopas. Postavgifterna får då betalas med mydigheternasförvaltningsmedel. I bilaga 1 till budgetpropositionen (s. 56-57) föreslås atttjänstebrevsrätten från och med nästa budgetår skall avvecklas för 36myndigheter som ett första steg i avvecklingen. I två motioner tas upp frågor om kostnadsmedvetandet hosmyndigheter som har tjänstebrevsrätt. I motion T918 (s) begärs att tjänstebrevsberättigade myndigheterskall ha att själva betala tilläggsavgiften - som är . förett normalbrev - när de begär expressutdelning av brev. Detta bör enligtmotionären öka kostnadsmedvetandet hos myndigheterna. Motionären framhållerockså att expressförsändelser förorsakar posten kostnader som posten inte fårdirekt kompensation för. Den förestående avvecklingen av tjänstebrevsrätten -varemot utskottet inte har något att erinra - avses enligt vad som anförs inyssnämnda del av budgetpropositionen ske i den takt som är praktiskt möjlig. Iavbidan på att avvecklingen blir genomförd torde tjänstebrevsberättigademyndigheter inte böra ha att - såsom föreslås i motionen - direkt erläggaavgifter för expressutdelning. Då sådan utdelning torde kräva insättande avresurser som posten inte torde få kompensation för inom ramen för detersättningsbelopp som anvisas av bör expressutdelning dock intebegäras i andra fall än då sådan anses nödvändig. Enligt bestämmelser i 6 §tjänstebrevsförordningen gäller för övrigt att avsändaren får begäraexpressutdelning och annan tilläggstjänst endast när det anses nödvändigt.Motionen torde kunna lämnas utan särskild åtgärd av . I motion T221 (fp) begärs (yrkande 2) att avvecklingen avtjänstebrevsrätten skall påskyndas genom att ett 50 milj. kr. lägre belopp ändet som föreslås i budgetpropositionen anvisas under här aktuellt anslag förnästa budgetår. Avvecklingen av tjänstebrevsrätten föregås av mätningar avpostmängden och mot denna svarande kostnader hos de myndigheter som kommer i fråga. Avvecklingen avses som nämnts ske i den takt som är praktiskt möjlig. Utskottet, som därmed avstyrker mo- TU1987/88:12 tionsförslaget, tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen. 8 Särskilt om tidningsdistributionen Postens avgifter för distributionen av dagstidningar m.fl.tidningar har inte täckt särkostnaderna härför. Täckning avunderskottet erhåller posten från anslaget Ersättning till postverket förtidningsdistribution. beslöt (prop. 1975/76:127, , rskr.301) att avgifterna för tidningsdistributionen skulle höjas successivt så atttäckning av särkostnaderna skulle kunna avvecklas av ,dvs. Villkor och avgifter för postens tidningsdistributionregleras i postala tidningskungörelsen (1968:489). För postbefordran avtidningar betalar tidningsutgivarna - utöver en viss ärlig grundavgift -befordringsavgifter. Avgifterna baseras i princip på avtal mellan posten och deorganisationer som företräder tidningsutgivare. Posten fick i uppdragav regeringen att efter förhandlingar med berörda parter föreslå nya principerför fastställande av taxorna i postens tidningsrörelse. I budgetpropositionen föreslås en medelsanvisning av 24milj. för nästa budgetår under här aktuellt anslag. Kritik mot eller farhågor beträffande postenstidningsdistribution framförs i två motioner. I motion T915 (m) sägs att det är omöjligt för den som iStockholm prenumererar på en landsortstidning att få tidningen påutgivningsdagen. Motionärerna begär (yrkande 1) att posten skall förbättratidningsdistributionen. Postens tidningsdistribution är utsatt för konkurrens frånandra distributionssätt för tidningar. Inom ramen för de servicemål ochekonomiska mål som gäller för posten torde dock posten hävda sin ställning påhär aktuell marknad. Som nämnts i det föregående utreds inomposten om postens service och servicevillkor är rätt utformade bl.a. med hänsyntill de snabbt skiftande villkoren och behoven på postens marknad. Utskottetutgår från att frågor om bl.a. tidningsdistributionen kommer att behandlas idetta sammanhang. I avvaktan på resultat av detta utredningsarbete tordemotionsyrkandet inte böra föranleda någon särskilda åtgärd. Frågan om udningsdisiribulionen på landsbygdentas vidare upp i motion T915 (m). Motionärerna varnar för sådanaavgiftshöjningar för denna del av tidningsdistributionen att tidningsutgivarnahelt övergår till andra distributionssätt för sina tidningar. De begär (yrkande2) att som sin mening skall ge regeringen detta till känna. I motion T201 (c) uttrycks farhågor för atttidningsdistributionen är hotad. Motionärerna begär (yrkande 5) att det i förhandlingarna om nya principer för fastställande av taxorna i postverkets tidningsrörelse skall beaktas att postens medverkan i tidningsdistributionen ,., måste varaen grundläggande serviceuppgift för posten som ett medel för /88:12upprätthållande av informationsfriheten. För att stärka postens resurser förtidningsdistributionen föreslår motionärerna (yrkande 6 ) att 6 milj. kr. meranvisas under anslaget än vad som föreslås i budgetpropositionen. Regeringen beslöt (SFS 1987:1054) attföriänga giltigheten för postala tidningskungörelsen till att omfatta år 1988och att till kungörelsen foga en ny taxa för avgifterna. En ny förhandlingsordning i förhållandet medtidningsutgivarna beräknas enligt budgetpropositionen komma att gälla tidigastfrån . torde inte böra föregripa de förhandlingar sompåbörjats med tidningsutgivarna om vad som skall gälla om tidningsdistributionenframgent. Utskottet avstyrker därmed motionerna T915 (m)ochT201 (c) yrkandena 2resp. Den av regeringen föreslagna medelsanvisningen tillstyrks.Därmed avstyrks förslaget i motion T201 (c) yrkande 6. I motion T921 (fp) begärs en översyn av poriokosinadernaför befordran av tidningar till utlandet vid prenumeration för att underlättaför svenskar, som för kortare eller befinner sig utomlands, attläsa svenska tidningar. Enligt motionärerna har portokostnaderna stigit mycketkraftigt . För befordran av tidningar till de övriga nordiskaländerna tar posten ut samma befordringsavgifter som vid befordran inomSverige. Till grund för avgifterna för internationell befordran avbrevpost ligger nivåer som anges i världspostkonventionen. Dessa nivåer är dockinte tvingande. nedsättning på trycksaksportot enligtkonventionen får emellertid postförvaltningarna medge för utrikes befordran avtidningar och böcker m.m. Denna nedsättning medger den svenska' posten ochavgifterna för befordran av tidningar till länder utanför tas sålunda utenligt en taxa för "halvtariffkorsband".