bet · GB01KrU5 · 1987-12-31 00:00:00 — l986/87;Kr259 av () vari yrkas attriksdagen begär all regeringen låter utreda hur arkivmaterial i Radiosfilmarkiv lill rimliga kostnader skall kunna användas av olika grupper isamhället. Motionären tar upp möjligheterna all få tillgång till ochutnyttja det material som finns i filmarkivel hos (). Honhävdar att kulturella föreningar och institutioner tidigare kunde få kopior avs.k. kulturfilm genom SR:s multimediearkiv. Sådana kopior erhölls för ettrelativt överkomligt pris. Genom omorganisation av SR:s arkivverksamhet harenligt motionären mullimediearkivel upphört, och helt nya regler gäller för allfå tillgång lill inspelad film. Mofionären anser att i motsats lill vad som gäller förtryckt information och bilder möjligheterna att få tag i filmer ärobefintliga med hånsyn till det pris som SR begär för sitt material. I motionen anförs att del borde vara självklart attkulturorganisationer, hembygdsforskare, folkbibliotek och andra som arbetar meddokumentation om gångna lider hade tillgång till all sådan film som någon gångvisats offentligt. SR som är ell monopolföretag med publicservice-ambiiionerbör prissätla verksamheten så alt den täcker kostnaderna. () har yttrat sig över motionen.I sitt yttrande anför SVT att det i mofionen angivna priset om . perspelminut inte är ett försäljningspris film utan en licenskoslnad peranvänd spelminul. SVT påpekar all SVT Arkivförsäljningen säljer visningsrätter fördelar av program till externa producenter som inte kan eller vill spela in filmsjälva. Beroende på användningsområde betalar man per använd spelminut i enskala ftån 2 000 lill . Vidare framhåller SVT alt kunden kan få 20till 30 minuters material, som del lar Arkivförsäljningen dagar att leta fram,men där endast används. I yttrandet påpekas att SVT Arkivförsäljningensprissättning överensstämmer med vad som tillämpas inom liknande förelagnationellt och internationellt. SVT Arkivförsäljningen har enligt yttrandet i vissa falllevererat material lill hembygdsföreningar där totalkostnaden för ell heltprogram om 10 till 45 1987/88. KrU 1987/88:5 SVT erinrar även om att SVT:s filmarkiv håller på attdatoriseras. Allt material för tiden ligger på en manuellkortkatalog, som ej går att datorisera till rimliga kostnader. Del är urdetta material som hembygdsföreningar och privatpersoner oftast söker sillmaterial. Detta medför sökning, framplockning, bildkontroll, kopieringoch eventuell renovering. Upplysningar i anslutning till motionen Frågan om sidoaktiviteter till Radiossändningsverksamhet I proposition 1985/86:99 om verksamhetm.m. föreslogs att skulle godkänna att det i avtalet med för den avtalsperiod som började skulleföreskrivas att sidoakfiviteter till sändningsverksamheten skall varasjälvbärande. Föredragande statsrådet uttalade (s. 70) bl.a. följande: Enligt min mening är del värdefullt om de etersändaprogrammen i viss utsträckning kan spridas även i andra former. Programbolagenbör emellertid inte engagera sig i projekt som kan medföra risk för förlustersom måste täckas med avgiftsmedel. Liksom andra sidoaktiviteter, t.ex.förlagsverksamhet och utgivning av fonogram, bör distributionen av program iandra former än via elersändning vara självbärande. godkände på utskottets förslag (KrU 1985/86:21)propositionen i denna del. televisions arkiv för TV I betänkandet (SOU 1987:51) Ljud och bild för eftervärldenlämnas en redogörelse för arkivet för TV vid (). Avdenna redogörelse framgår bl.a. följande. En organiserad arkivfunktion för televisionsmaterialtillkom . TV-arkivel är en avdelning underteknikenheten inom SVT. Personalstyrkan uppgår till 39,5 heltidstjänster ocharkivet har årliga kostnader på ca 8,5 milj. kr. TV-arkivel är organiserat i enexpedition, en kalalogseklion, ett bildarkiv saml en försäljningsfunkfion. Avdelningenshuvuduppgifter är att för televisipnens bruk: ~ insamla, katalogisera ochvårda film, ljudband, textband saml katalogisera videoband och sfillbilder - övervakaoch informera om materialets skötsel och handhavande ~ ombesörja lån ur samlingarna och lämna hjälp vid materialets utnyttjande - bevaka attgällande upphovsråttsliga bestämmelser efterföljs - ombesörja vissförsäljning och kopiering av programmaterial. Förinsamling, förvaring och vård av videoband svarar en annan avdelning inom dentekniska enheten. Den årliga accessionen utgörs av film,omräknat i Därtill kommer 1 200bandi motsvaran- KrU1987/88:5 de ca . Del bevarade film- och videomaterialet överlappardelvis varandra. Det är därför svårt att bestämt ange hur stor del av TV-produklionensom löpande sparas i TV-arkivel. bandas för arkivels för ljud ochbild () räkning samtliga svenska program på enlumsband (BCN-band), inspelademed halva hastigheten. Dessa band är, med undanlag för påkostademusikproduklioner, av återulsändningsbar kvalitet och SVT har rättighet altanvända dem för programändamål. Del är praktiskt laget uteslutande den inhemskaproduktionen som bevaras i TV-arkivel. Endast i undantagsfall kan utländskaprogram arkiveras. Del föreligger inte någon statistik, ur vilken man kanutläsa hur stor del av SVT:s programutbud som arkiveras. TV-arkivel har också förvärvat äldre filmsamlingar som harbedömts vara av intresse för programändamål. Så inköptes t.ex. SF:s hela journal- och kortfilmsarkiv. ' En stor del av resurser har satsatspåkatalogisering av framför allt filmmaterialet. Då en huvuduppgift förTV-arkivel är att fungera som bildkälla för TV-produklionen, krävs en utförligoch mångfassetterad kalalog. infördes etl datorbaseral katalogsystem(C04)'. Dessförin- ' nan hade katalogen framställts manuellt som enkonventionell kortkatalog. Inom SVTfinns en arkivkommilté för TV-ihspelningar. Ljud- och bildbevarandekommiltén har i det i föregåendeavsnitt nämnda betänkandet (SOU 1987:51) Ljud och bild för eftervärlden lagt fram förslag, om leveranspliklens omfattning och utformning för.de olika medierna. Huvudprincipen i förslagen är alt alla offentliggjorda ljud- och bildupptag ningar skall omfattas av leveransplikl, för fonogram dock bara för i framställda upplagor över 50 exemplar och för videogram för upplagor över . För vissa medier föreslås att ett urvalsförfarande skall tillämpas. Härutöver är del angelägel menar kommittén att arkivet för ljud och bild () disponerar resurser för att kunna förvärva sådant material som faller utanför pliktleveranslagen men som ändå är av intresse att bevara för eftervärlden. Sådana förvärv förutsätter givelvis samtycke från dem som har upphovsrätt lill verken. Dessa ljud- och bildupptagningar kan samman fallas i tre kategorier: 1) fonogram och videogram vars upplaga understiger den stipulerade exemplarsgränsen, 2) professionellt producerade ljud- och bildproduktioner som endast är tänkta att nå en begränsad krets, t.ex. inom förelag eller en organisation, saml 3) ljud- och bildupplagriingar som producerats för alt dokumentera en företeelse eller ett evenemang som t.ex. en teaterföreställning. I betänkandet anförs vidare följande: ,, , . Den gällande pliktexemplarslagen omfattar ljud- ochbildupptagningar som producerats/sänts efter . Men del finnsmängder av intressant material som tillkommit tidigare och alltså inte varitleveransplik-tigt. Det är viktigt all del finns resurser för att rekvirera ocharkivera också sådantäldre material, vilket inte nödvändigt alllid måste ske hos . KrU 1987/88:5 I utredningsuppdraget ingår att pröva om ALBs samlingarkan utnyttjas för andra ändamål än forskning. Kommittén har därför prövat omdet är möjligt och lämpligt alt göra arkivmaterialet tillgängligt också förandra intressenter. I princip anser kommittén all del arkiverade materialetborde vara tillgängligt också för andra ändamål än sådana som kan definierassom forskning. Genom de kontakter som kommittén haft med olikaföreträdare för upphovsrättshavare har en sådan utvidgning avtillhandahållandet emellertid mött starka invändningar. Den nuvarande ordningenär allmänt accepterad, och de fiesta seriösa användarna har fåll sina kravtillgodosedda. Önskemål från t.ex. allmänheten om att få tillgång tillsamlingarna är av ringa omfattning. Del är därför inte motiverat att nu föreslånågra ändrade regler för tillhandahållande av material ur ALBs samlingar. Den prissättning som AB:s TV-arkiytillämpar vid försäljning av filmmaterial kritiseras i motion Kr259 (m).Motionären föreslår en utredning av frågan om hur arkivmaterial i TV-arkiveltill rimliga kostnader skall kunna användas av olika grupper i samhället. lämnar i remissyttrande över motionenen redogörelse för de prissältningsprinciper som tillämpas vid försäljning avkopior av material som finns i TV-arkivel. Priset som varierar från 2 000 till10 . , per spelminul avser huvudsakligen visningsräll för delar avprogram och är relaterat lill användningsområdet. Det, högsta priset tas ut dåköpet innefattar världsrältigheter för visning i alla medier. För köp avmaterial som är avsett att ingå i utbildnings- eller informationsfilmer ärgrundprisel . Hembygdsföreningar och museer efterfrågari regel delar av program för etl mera begränsal användningsområde eller för dokumenta-fion.I dessa fall tillämpas inte de redovisade prissättningsprinciperna, utanTV-arkivets försäljningsenhet tar ut ell lill beställaren anpassat pris. Med anledning av molionsyrkandet vill utskottet erinra omall statsmakternas beslut rörande verksamhet bl.a.syftade till att i organisatoriskt avseende stärka koncernens integritet ochatt avlasta regering och riksdag en del beslut rörande verksamheten (prop.1985/86:99, KrU 1985/86:21, rskr. 1985/86:343). Enligt 1986årsbeslut skallsidoakfiviteter lill sändningsverksamheten vara självbärande. Del ankommer alltså på SVT all vid försäljning av materialfrån TV-arkivel liksom när del gäller övriga sidoaktiviteter uppfylla dettaåliggande. Utskottet vill vidare erinra om all enligt det avtal somträffats mellan staten och moderbolaget i skallbolaget svara för att koncernen som helhet bedriver och utvecklar verksamhetenraliohellt och iakttar god hushållning med tillgängliga medel. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. Hemställan KrU 1987/88:5 att avslårmotion 1986/87;Kr259. Stockholmden På kulturutskottets vägnar (), (), (), (), (), (), (m), KerstinGöthberg (c), (vpk), o Karisson (s), MaudBjörnemalm (s), (), (), () och (). LarsAhlmark, och (alla m) anför: Yttrandetfrån visar inte klart vilka debiteringsprinciper somanvänds gentemot ideella organisationer och andra betalningssvaga användare avarkivet. Det finns därför anledning att även fortsättningsvis uppmärksamt följaprissättningen och företagets beredvillighet att ställa material tillförfogande till rimliga kostnader.