bet · GB01SoU5 · 1987-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlas två motionsyrkanden (s resp. c) om arbetsmiljön inomhemtjänsten. Motionerna tar upp konflikten mellan å ena sidan hjälptagarnasrätt till självbestämmande och å andra sidan arbetsmiljökraven. Motionerna,som har remissbehandlats, avstyrks. Utskottets vpk-ledamot avger ett särskiltyttrande. 1986/87:So234 av () och ()hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 4), 4.alt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av överensstämmelse mellan kraven i socialtjänstlagen,arbetsmiljölagen och den sociala . Yrkandena1 och 3 i motionen har behandlats i utskottets betänkande SoU 1986/87:18.Yrkande 2 har behandlats i utskottets betänkande SoU 1986/ 87:28. Imotion 1986/87:So708 av m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga(yrkande 1), 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om arbetsmiljöfrågor i vården. Yrkandena2 och 3 har behandlats i utskottets betänkande SoU 1986/ 87:17. Imotion 1986/87:So234 av och (båda s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförtsom behovet av överensstämmelse mellan kraven i socialtjänstlagen,arbetsmiljölagen och den sociala (yrkande 4). Motionärernakonstaterar att kraven enligt arbetsmiljölagen på en god arbetsmiljö ofta ståri motsats till socialtjänstlagens krav på självbestämmanderätt och integritetför vårdtagaren. Som exempel nämns att den som får vård kan vägra anskaffahjälpmedel som erfordras för att undvika arbetsska- 1Riksdagen 1987/88. dor hos vårdbiträdet.Motionärerna anser att arbetarskyddsstyrelsén och SoU 1987/88:5socialstyrelsen bör få,regeringens uppdrag att studera hur verksamheten kanutformas så både arbetsmiljölagen och socialtjänstlagen kan tillgodoses. I motion l986/87:So708 av m.fl. (c) hemställsatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om arbetsmiljöfrågor i vården (yrkande 1). Motionärernaframhåller alt man inte kan bortse från situationer med konflikt mellan hemsjukvårdensoch arbetsmiljökrav och den enskildes iniegriletskrav. Del anförsalt det i många fall har visat sig att vårdbiträdet avstår från alt i tidbegära behövliga hjälpmedel av hänsyn lill den vårdade. Motionärernaunderstryker att det är viktigt att förebyggande insatser sätts in, såsomkurser i lyflteknik, ryggymnastik m.m. Om hemvårdsverksamheten skall kunnautvecklas i avsedd omfattning,och kvalitet är det, enligt motionärerna,nödvändigt med en långsiktig planering, som också inrymmerarbetsmiljöas-peklen. Det föreslås att ges i uppdrag all företaen problemin-veniering vad avser berörda aspekter samt alt därefter utforma etlprogram till stöd för kommunernas och landslingens planering. Gällande bestämmelser m. m. Enligt 1 § socialtjänstlagen (1980:620) skall verksamhetenbygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Enligt 9§ samma lag skall socialnämndens insatser utformas och genomföras tillsammansmed den enskilde. Även hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anger att vårdenskall bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet (2 a §). proposition 1979/80:1 om betonadeföredragande statsrådet alt hemtjänstpersonalen,inte skall överta sysslor ochansvar från dem som skall hjälpas (prop. s. 287 f,). Personalen bör i ställetstödja den hjälpbehövande och fullgöra de sysslor som han inte harförutsättningar att klara själv. I propositionen framhölls vidare (s. 185) alldet av lagens allmänna bestämmelser följer alt insatserna skall utformas isamförstånd med den enskilde hjälpbehövande. Den enskilde har dock ingenovillkorlig rätt att erhålla en viss bestämd insats. Hälso- och sjukvården och kan inte tvingapå den enskilde de tjänster vederbörande inte efterfrågar eller direkt avvisarom inte förutsättningar föreligger för tvångsingripande enligl lagen (1980:621)med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), lagen (1981:1243) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) eller lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall (LSPV). JO har i ett avgjort ärende konstaterat attmyndigheterna inte har någon oinskränkt skyldighet att tillhandahålla sinainsatser på den hjälpsökandes villkor. En hjälpsökande som ställer sådana kraveller villkor på insatserna att myndigheterna inte kan lämna sina insatser imeningsfulla former får därför finna sig i att ta ernot den hjälp som erbjudseller att avslå från hjälp. En annan sak är all vårdorganen så långt möjligt ärbör försöka övertygaden vårdbehövande om att ta emot den erbjudna hjälpen, anför JO SoU1987/88:5 (beslut , dnr 3011-1985). Arbetsmiljölagens (1977:1160)övergripande krav är en i fysiskt och psykiskt hänseende god arbetsmiljö.Enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen skall arbetsgivare vidta alla åtgärder sombehövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa ellerolycksfall. Särskild uppmärksamhet skall därvid ägnas åt arbetets planläggning.Arbetsgivaren har också en allmän skyldighet at förvissa sig om attarbetstagaren har den utbildning som behövs och vet vad han har alt iaktta föratt undgå risker i arbetet (3 kap. 3 §). Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdatallmänna råd för omvårdnadsarbete i hemmiljö (AFS 1984:11). 1 råden anförs att ambitionsnivån för en god arbetsmiljöför den som arbetar med hjälp eller vård i ett enskilt hem måste ses i relationtill de möjligheter som finns lill t. ex. arbetsorganisatoriska och tekniskaarbetsmilr jöförbättringar på en sådan arbetsplats. ligger det iarbetets natur all arbetsmiljöförbättringar som innebär förändringar i enenskild persons närmiljö måste anpassas till dennes behov och önskningar.Arbetsmiljön är särskilt i detta arbete i hög grad en arbetsorganisatoriskfråga, en fråga om utbildning och kommunikation och en etisk fråga. Arbelarsskyddslyrelsen betonar att kommunens ansvar förden enskildes rätt till hjälp eller vård inte begränsar kommunens ansvar förarbetsmiljöfrågor. Däremot ställer, enligt styrelsen, den enskildes behov ochönskningar särskilda krav på arbetsplanering, organisation, hjälpmedel etc. Styrelsen konstaterar att arbetsgivaren har att se tillatt lämplig utrustning och lämpliga hjälpmedel finns samt att de är tillfredsställandefrån skyddssynpunkt. Även transporter till och mellan arbetsplatser måsteplaneras och ordnas på lämpligt sätt. Det understryks att en kompetenthandläggning av hjälpmedelsfrågor i samarbete med den som behöver hjälpmedlenbidrar till att förverkliga såväl rätten till bistånd som till en godarbetsmiljö i enskilt hem. I råden betonas bl. a. att arbetstagaren behöver kännatill, förutom hjälp-och vårdbehovet i allmänhet, också insatsens målsättning,vad den enskilde själv vill och kan göra samt ekonomiska, hygieniska, psykiskaoch sociala förhållanden i hemmet. Råden tar också upp våldsrisker o. d. vidensamarbete. I fråga om sekretess anför styrelsen bl. a. följande. Om arbetsmiljöregler inte skall inkräkta på den personligaintegriteten är lyhördhet och respekt för individens särart, rättigheter ochönskemål nödvändiga liksom respekt för de sekretessregler som gäller på områdetoch som är lill för att skydda den enskilde. Information om förhållanden sompåverkar arbetsmiljön i det enskilda hemmet kan utbytas mellan berördatjänstemän endast i den mån sekretesslagen medger detta. har utfärdat allmänna råd omsocialtjänstens insatser för vuxna handikappade (1985:8). Råden belyser bl. a.konflikter mellan arbeismiljö-och inlegrilelssynpunkter (s. 61 f.). Styrelsenredovisar även allmänna synpunkter i ämnet i allmänna råd om samordnadäldreomsorg (1986:1). Inom pågår arbete med allmänna råd försocial hemtjänst. Enligl underhandsuppgift kan arbetsmiljö- och inlegritetsfrågornaväntas bli 1* 1987/88. behandladei de kommande allmänna råden. Arbetet med dessa avses vara SoU 1987/88:5avslutat . Inom ramen för arbetet med de allmänna råden harföretagits en studie som publicerats i PM 160/87 Social hemtjänst. Någrastudier om arbetsuppgifter, kompetens och utbildning. Utredningar m. m. Socialberedningen (S 1980:07) behandlar frågan omhjälptagarnas inflytande över i belänkandet Aktuellasocialtjänslfrågor (SOU 1986:19 s. 97 f.). Beredningen anser att vårdtagarensinflytande över utformningen och innehållet i måste förslärkas ochatt det är angelägel alt olika former för etl ökat inflytande prövas.Beredningen framhåller också alt kommunerna måste ägna betydligt störreuppmärksamhet åt såväl organisation som utbildning ochhandledning för personal. Socialberedningens betänkande harremissbehandlats och bereds inom . Åldreberedningen (S 1981:01)behandlar i sitt överlämnade betänkande Äldreomsorg i utveckling (SOU1987:21) bl. a. frågor om den sociala utformning. Beredningenanser att kommunerna bör ge högsta prioritet åt personalpolifiskt ocharbelsorganisaloriskl utvecklingsarbete inom den sociala . Berördamyndigheter och organisationer på central nivå bör samordna sina insatser ochstödja utvecklingsarbetet, anförs det. Beredningen behandlar även frågor omfortbildning, gymnasie-och högskoleutbildning på det aktuella området (s. 155f.). Det föreslås att kommunerna skall ha en lagfäst skyldighet all planerasina insatser för dem som har funktionshinder. Planeringen skall ske i samrådmed sjukvårdshuvudmannen. 1 fråga om forsknings- och utvecklingsarbeteföreslås bl. a. all forskningsrådsnämnden (FRN) och Delegationen för socialforskning (DSF) får i uppdrag att utarbeta ett samlat program föräldreforskningen. Beredningens betänkande är nu föremål för remissbehandling. Regeringen har tillsatt enkommitté för att analysera konsekvenserna av olika arbetstidsreformer som t.ex. skilda slag av arbetstidsförkortning och förändrat arbetstidsmönster (dir.1987:23). Frågor om en kortare arbetsdag inom bl. a. kan antas blibelysta av utredningen som enligt direktiven bör avsluta sitt arbete under år1989. Regeringen beslutade den 16 oktober1986 om direktiv (dir. 1986:31) för en utredning om hjälpmedel för handikappadem.m. Utredningsmannen skall kartlägga och analysera den nuvarande situationenpå hjälpmedelsområdet och om han så finner motiverat föreslå åtgärder för allfå lill stånd en bättre fungerande och mer effektiv hjälpmedelsverksamhet settsåväl ur den enskilde hjälpmedelsanvändarens som ur samhällets perspekfiv. Idirektiven erinras bl. a. om att det inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten pågår ett föråndringsarbete i syfte att minska vård och boendepå institution lill förmän för eget boende och vård i öppna former.Utredningsmannen skall bl.a. granska vilka effekter dessa strukturellaförändringar har haft och kommer att få på hjälpmedelsförsörjningen. Regeringen uppdrog åt altgenomföra och föreslå SoU 1987/88'5 insatser som syftar lill att förbättrapersonal- och rekryieringssituationen inom den sociala . Arbetetskall genomföras i samarbete med berörda departement, myndigheter och fackligaorganisafioner saml . Uppdraget skall redovisas senastden . Arbetsmiljön inom är en viktig fråga iutredningsarbetet och arbelarsskyddslyrelsen medverkar i arbetet. Som tidigarenämnts pågår inom även arbete med allmänna råd för social hemtjänst. har tagitinitiativ till en organisation för utvecklingsarbete på hemtjänstområdet.Förbundets fortbildningsverksam-het m. m. inom redovisas i cirkulär1987:110. 1 ett stort antal kommuner pågår utvecklingsarbete på området.Särskilt stöd lill lokalt utvecklings- och förnyelsearbete utgår via anslagetför statsbidrag till social hemhjälp. Utvecklingsarbetet inom behandlades iutskottets belänkande SoU 1986/87:18 s. 15 f. I anledning av en motion (vpk) omförsöksverksamhet med 6-timmars arbetsdag inom den sociala hemtjänstenuttalade utskottet bl. a. att det är av stor vikt att arbetets innehåll ochorganisation utvecklas så att de anställda inom vill stanna iyrket. Utskottet hänvisade till pågående utvecklingsprojekt för att förbättrahemtjänsten och pekade på alt en allmän arbetstidsförkortning är en fråga som iförsta hand bör behandlas av arbetsmarknadens parter. I sammanhangetbehandlades även bl. a. en motion om uppdrag till alt utarbetamål och riktlinjer för den sociala och hela den socialaöppenvårdsverksamheten. Utskottet hänvisade därvid till pågående arbete inomsocialstyrelsen med allmänna råd om den sociala . Forsknings- och utvecklingsinsatser för att få framlämpliga hjälpmedel för vård och omsorg i hemmet behandlades av utskottet ibetänkandet SoU 1986/87:28 om forskning. Utskottet delade mofionärernas (s)uppfattning att påfrestningarna på personal är stora. Om alla somså önskar skall kunna bo kvar i sin invanda miljö krävs bl. a. atthemljänstpersonalen får tillgång till adekvata hjälpmedel i sitt arbete och attlunga arbetsmoment underlättas, anförde utskottet. Utskottet hänvisade vidaretill den beslutade utredningen om hjälpmedel förhandikappade m. m. I betänkandet SoU 1986/87:30 s. 25 f. behandlade utskotteten mofion (vpk) med begäran om att socialtjänstlagen kompletteras medtillämpningsföreskrifter som ger den hjälpbehövande mer bestämmanderätt överhemtjänstens innehåll. Utskottet anförde att motionärerna pekar på frågor somär av central betydelse för kvalitet. Den enskildes integritet ochrätt till privatliv måste respekteras, slog utskottet fast och tillade att detär som bör anpassas till klienternas behov, inte tvärtom. Utskottetkonstaterade alt bindande föreskrifter kräver lagstiftningsåtgärder och attprincipen om respekt för klientens självbestämmande och integritet redan följerav socialtjänstlagen. Utskottet ställde sig tveksamt till om ytteriigare lagregleringär vad som behövs för att påverka inriktningen av . SoU 1987/88:5Utskottet fann skäl att avvakta regeringens överväganden med anledning avsocialberedningens belänkande Aktuella socialtjänstfrågor samt socialstyrelsensallmänna råd innan går in på frågor av detta slag. Utskottet betonadeatt de frågor som togs upp i motionen måste följas med största uppmärksamhet. I ett svar på enfråga om hjälptagarens rätt till självbestämmande och integritet vid vård ihemmet anförde bitr. a. följande (Snabbprot. 1986/87:118s. 49 f.). Den som får hjälp måste självfallet kunna bestämma överhur det egna hemmet ser ut och utrustas. förutsätter en bra hemvårdoch hemtjänst att vårdpersonalen får en arbetsmiljö som bl. a. minskar riskernaför arbetsskador. Dessa krav på och hemsjukvårdens utformningmåste vägas samman vid tillämpningen av gällande lagstiftning. Utvecklingsarbete och informationsverksamhet i syfte attutveckla till-lämpningen pågår i såväl arbetarskyddsstyrelsens ochsocialstyrelsens som kommunförbundets regi. Ett stort antal kommuner arbetarockså med frågorna. En nyckelfråga är informationen till och samrådet med denenskilde när utredning om behov av insatser görs. Syftet med samrådet skallvara att komma överens med den enskilde om hur behovet av service och vård bästtillgodoses. Detta skall ske bl. a. mol bakgrund av de bestämmelser som gällerför arbetsmiljö och arbetarskydd. Jag vill här starkt understryka vikten av att man i dettasammanhang tar stor hänsyn till den enskildes självbestämmande och integritet. Avslutningsvis vill jag betona att jag följer detutvecklingsarbete som pågår och att jag inte anser detnödvändigt att se över gällande lagstiftning. Utskottet har inhämtat yttranden från ,arbetarskyddsstyrelsen. Även har beretts fillfälle alt yttra sig. anför att del klartkan konstateras att sjukfrånvaron liksom skada i arbetet för personal inom densociala är betydligt högre än för många andra yrkesgrupper. Altförbättra arbetsmiljön så alt heltidsarbete är möjligt är av avgörandebetydelse för att man skall kunna försörja sig på yrket och för att ungdomarskall söka sig till del, framhåller styrelsen. En förbättrad arbetsmiljö höjerkvaliteten på . Inom ramen för det uppdrag som fått avregeringen att ge förslag till åtgärder för att, både på lång och kort sikt,förbättra möjligheterna att rekrytera personal fill den sociala hemtjänstenoch intressera ungdomar att söka sig lill vårdbilrädesutbildning skallarbelsmiljöfrågorna särskilt belysas. Uppdraget skall redovisas under våren1988. Inom rameri förärbetet med regeringsuppdraget finns enarbetsgrupp med företrädare för arbetarskyddsstyrelsen, ,kommunförbundet och de fackliga organisationerna, vilken skall utarbeta förslagtill praktiska lösningar för att förbättra arbetsmiljön. lingsarbete i någrakommuner där arbelsmiljöfrågorna är en viktig del av SoU 1987/88:5arbetet. Försöken skall följas och avrapporteras fillsammans med regeringsuppdraget,framhåller styrelsen. Socialstyrelsenanser att arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd beträffande omvårdnadsarbete ihemmiljö, AFS 1984:11 är en bra utgångspunkt för ett fortsatt arbete med attförbättra arbetsmiljön inom den sociala . I samband med enutvärdering av de allmänna råden har påpekats att de bör , följas upp genom altredovisa goda exempel på hur man kan gå till väga och genom att ge särskiltstöd fill några kommuner som är beredda att arbeta aktivt medarbelsmiljöfrågorna, upplyser . Avslutningsvisanförs att allmänna råd om den sociala , somberäknas utkomma , kommer att ägna stor uppmärksamhet åtarbetsmiljön för personalen inom och redovisa konkreta exempel påhur olika problem kan avhjälpas. Arbetarskyddsstyrelsenanför att allmänna råd beträffande omvårdnadsarbete i enskilt hem (AFS1984:11) har utvärderats av styrelsen. Därvid har bl. a. framkommit attskyddsorganisafionen inom omvårdnadsarbetet inte alltid är tillräckligtutbyggd, anförs det. Det förekommer att skyddsombud saknas på vissaarbetsställen. Det har vidare framkommit att det är problem medsamordningsansvaret vid arbete i enskilt hem i de fall då kommun och landsfingsamtidigt bedriver arbete hemma hos någon. Arbetarskyddsstyrelsénframhåller att arbetsmiljön är en viktig fråga i regeringsuppdraget tillsocialstyrelsen angående personalsituationen inom och attarbetarskyddsstyrelsen medverkar i detta utredningsarbete. (förbundsstyrelsen) anser attden enskildes rätt lill integritet i dessa sammanhang bör vara styrande, dockmed iakttagande av sådan aktsamhet alt den anställde ej utsätts för onödigarisker och slitage. För att undvika konflikter bör man, enligt förbundet, i etttidigt skede vid planering av vårdinsatsen tillsammans med den vårdbehövandekomma fram fill vilka speciella arrangemang som krävs för att vården skallkunna ges i hemmet. Iej ringa omfattning samarbetar personal från hälso- och sjukvården med personalfrån den sociala i den enskildes hem. Motsättningen mellan vård-och integritetsaspekter måste därför uppmärksammas också när det gäller hälso-och sjukvården, anför förbundet. Förbundetanser att sjukvårdshuvudmännen har en tillfredsställande bild av arbetsmiljön ivårdarbetet. Det är, enligt förbundeti inte realistiskt all tro attsocialstyrelsen genom en centralt genomförd probleminventering skall kunnatillföra huvudmännens planeringsarbete ett nytt underlag. Landstingsförbundetanser därför alt förslaget att ge uppdrag att genomföra enprobleminventering och utforma ett program bör avvisas. Ett sådantåtgärdsprogram ersätter inte de åtgärder som redan pågår - centralt och lokalt- och som planeras av resp. landsfing. (förbundsstyrelsen) anseratt högsta prioritet bör ges för åtgärder som kan ligga fill grund för att påett mer konsekvent sätt beakta arbelsmiljöaspekterna för vårdbiträdena inomhemtjänsten. Det anförs att ett särskilt problem som har nära sambandmed hemtjänst- SoU 1987/88:5 personalens arbetsmiljö är åtgärder i denenskildes hem för att underlätta vårdbiträdets arbete. Del förekommer inte såsällan att pensionären eller den handikappade motsätter sig anordningar ihemmet som kan förbättra arbetsmiljön inom . Det kan gälla t.ex.installation av olika tekniska hjälpmedel. Dessa frågor måste bli föremål fören noggrann analys. Vi måste finna balanspunkten mellan den enskildes krav på integritetoch vårdbiträdets berättigade krav på en acceptabel arbetsmiljö, framhållerförbundet. Det understryks all kommunförbundet genom sin utbildningsverksamhet"Att arbeta där någon bor" är intensivt engagerat i frågan. Förbundet anser emellertid att del i huvudsak är enuppgift för kommunerna all utveckla med ledning av lagstiftningenoch träffade avtal. Förslaget att får i uppdragatt företa enprobleminventering saml utforma ett program till stöd för kommunernas och landslingensplanering är enligt förbundets mening inte etl realistiskt angreppssättbeträffande kända problem som måste lösas av huvudmännen själva. Svenska kommunalarbetareförbundetär - i syfte all såväl utveckla den sociala /hemsjukvården, som attåtgärda redovisade arbetsmiljöproblem - positivt lill alt ocharbetarskyddsstyrelsén får i uppdrag att studera hur verksamheten kan utformasså både arbelsmiljöla-gens och socialtjänstlagens krav kan tillgodoses. I dettaarbete bör emellertid berörda parter inbjudas att delta, anförs del. De problem motionerna redovisar förhemtjänsten/hemsjukvården bekräftas av förbundet. årsnedskärningspolitik i kommuner och landsting saml en allmän restriktivitet isamhällsekonomin har också drabbat den sociala omsorgen, anförs det. Dettatillsammans med ett ökat antal äldre och reduceringen av platser inomålderdomshem, sluten somatisk och psykiatrisk vård samt handikappomsorgerna harställt /hemsjukvården inför nya uppgifter och växande problem. Dåavvecklingen av instilulionsplatser ofta inte heller har mötts med motsvarandeutbyggnad av öppenvårdsresurser har påfrestningarna på sina håll blivit akuta,framhåller förbundet. Förbundet förklarar att det är nödvändigt att ökaderesurser avsätts till den sociala /hemsjukvården. Kraftiga personalpolitiska insatser måste till, slårförbundet fast. 1 botten måste finnas en sammanhållen utbildnings- ochrekryterings/sysselsällnings- planering som svarar mol befintliga behov ochsamordnas med den omstrukturering mot öppnare vård- och omsorgsformer sompågår. Redan anställd personal måste ges utbildning och utbildningen utvecklasså att den bättre läcker de "nya" krav verksamheten ställer.Arbetsorganisation och planering saml medbestämmandet måste också utvecklasvidare och föras närmare den anställde så alt både kompelens och engagemang iarbetet kan komma till sin rätt. Arbetsmiljön måste förbättras och ensamarbetetminimeras. Behovet av ytterligare forskning, men kanske i synnerhet tillämpningav redan gjord forskning understryks. Det är, enligt förbundet, en myckel grannlaga uppgift attskapa en bra hemvårdsverksamhet med respekt för den enskilde, somkravet på en tillfredsställande arbetsmiljö skall tillgodoses. Många problem,också i dessafall, kan emellertid tillskrivas otillräckliga resurser och/eller andra SoU1987/88:5 brister i verksamhetsplaneringen och organisationen. Ofta har inteheller omsorg, vård och service svarat mot den enskildes behov, önskemål ellerföreställningar. Härtill kan också beslut om olika insatser och hjälpmedel hafattats utan hörande med den enskilde eller ens med vårdbiträdet. Gemensamtför dessa konflikter är dock att det i allmänhet är personalen i verksamhetensom får "klä skott" för det självklara kravet på en god arbetsmiljöoch beslut fattade på annat håll i förvaltningshierarkin, anför förbundet. Den erfarenhet som finns av nämnda motsättningar ger dockenligl förbundet inte anledning att vare sig förändra arbetsmiljölagen ochsocialtjänstlagen eller tillskapa speciella bestämmelser för vård- ochonisorgsverk-samhet. Nuvarande lagstiftning m. m. bör i stället föras ut ochtillämpas mer konsekvent. I motion l986/87:So234 (s) konstateras att kraven enligtarbelsmiljölagen på en god arbetsmiljö inom den sociala ofta står imotsats till socialtjänstlagens krav på självbestämmande och integritet förhjälptagaren. Motionärerna föreslår att arbetarskyddsstyrelsen ochsocialstyrelsen får i uppdrag att studera hur verksamheten kan utformas så altbåde arbelsmiljölagen och socialtjänstlagen kan tillgodoses (yrkande 4).Liknande synpunkter framförs i motion 1986/87:So708 (c) yrkande 1.1 dennamotion begärs att en probleminventering i frågan företas av somdärefter skall utforma etl program till stöd för kommunernas och landslingensplanering.