bet · GB01UbU32 · 1987-12-31 00:00:00 — Endast genom en medveten strävan att i alla sammanhangsöka påverka attityder och undanröja hinder vid olika typer av studieval kanförändringar ske. En utgångspunkt för denna strävan bör vara att påvisa fördelarna-ekonomiskt, personlighetsmässigt, kulturellt m.m. - med högskoleutbildningför individen och framhålla värdet av högskoleutbildade medborgare för landetsom helhet. '.Utformningen av antagningssystemet till högskolan har också i debatten framhållitssom betydelsefull för rekryteringen. Utskottet kan dela meningen attantagningssystemet har betydelse, men att förändringar i detta har begränsadeffekt, såvida inte direkta och uttryckliga socialgruppskvo-. te ringar byggsin. Hitintills har inga sådana förslag framförts. Utskottet bedömerdet inteheller som möjligt eller rimligt att lösa snedrekryteringsproblemet med dentypen av åtgärder. Utskottetkan inte heller utesluta att inkomstlägena för de yrken fill vilkahögskoleutbildning leder spelar en roll för rekryteringen. Dessa förhållandenhar dock ytterligt begränsade möjligheter att påverka, såvida inteen direkt stafiig inkomstpolitik skall introduceras. Några förslag härom har ejförts fram. Utskottet bedömer det inte heller som ändamålsenligt att så sker.Däremot har givetvis staten i sin roll som arbetsgivare möjlighet ochskyldighet att se till att lönelägena för stora grupper av lågavlönadhögskoleutbildad personal höjs till en rimlig nivå. Motsvarande gäller även förkommuner och landsting. Sammantagetär det alltså ett komplext mönster av orsaker till snedrekryteringen tillhögskoleutbildning. Utskottet har i det föregående pekat på några orsaker ochantytt på vilket sätt dessa orsaker bör angripas. Utskottet, som avser attfölja dessa frågor med stor uppmärksamhet, anser emellertid, som tidigareframhållits, inte att det behövs någon särskild UbU 1987/88:32 utredning,varför motion 1987/88:Ub6l3 avstyrks. Utskottetanser inte heller att det finna anledning att göra något särskilt uttalande avden art som efterlyses i motion 1987/88:Ubl7 yrkande 2, varför även dennamotion avstyrks. Imotion l987/88:Ubl7 (m) yrkande I anförs att - eftersom tillgängliga resurserär begränsade , måste tillträdessystemet utformas så att det säkerställer attde för högre studier och forskning bäst lämpade antas till den högreutbildningen. Motionärerna anser att behörighets- och urvalsregler måsteutformas utifrån detta övergripande syfte. Utskottetmenar att de regler som gäller för tillträde till högskolan måste utformasutifrån fler mål än de som anges i motionen. Med hänvisning till deprincipiella utgångspunkter som redovisats i propositionen och de mer ingåenderesonemang som förts om den sociala snedrekryteringen avstyrker utskottetmotion /88:Ubl7 yrkande 1. Ipropositionen föreslås att nuvarande krav på allmän behörighet tillhögskoleutbildning i huvudsak skall gälla. Det innebär att den sökande skall hafullständig minst tvåårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarandestudier i vuxenutbildning eller på folkhögskola och ha kunskaper isvenska och engelska som motsvarar minst två årskurser i gymnasieskolan. Allmänbehörighet har också den som är minst 25 är, har minst fyra årsarbetslivserfarenhet och kunskaper i engelska motsvarande minst två årskurser igymnasieskolan (25:4-regeln). För studerande med utländsk förutbildning skallsärskilda regler gälla. Imotion 1987/88:Ub21 (fp) yrkande 3 anförs att den allmänna behörigheten börskärpas till att motsvara genomgången treårig gymnasieutbildning. För vissakortare högskoleutbildningar.skall dock tvåårig gymnasieutbildning vara nog. Idessa fall bör detta utformas som dispens från den allmänna behörigheten.Förutsättningen för att medge dispens bör vara generös till dess attgymnasieskolans tvååriga linjer har förlängts till tre är. Imofionerna 1987/88:Ubl7 (m) yrkande 4 och 1987/88:Ubl8 (c) yrkande 1argumenteras för det förslag till skärpning av den allmänna behörigheten-somtillträdesutredningen föreslog, nämligen att betyg 3 i svenska och engelskaskulle krävas för genomgängen tvåårig studiekurs. I den sistnämnda motionenanförs att det är viktigt att garantera den som inte uppnår allmän behörighetpå grund av för låga betyg en kompletteringsutbildning. Samma krav framförs imotion 1987/88:Ubl7 yrkande 7. I motionen hävdas vidare att regeringensargumentering mot tillträdesutredningens förslag på ett avslöjande sätt formulerarkritiken mot det relativa betygssystemet. Att betygssystemet inverkar negativtpå högskolans tillträdessystem bör enligt motionärerna ges regeringen tillkänna (yrkande 3). Slutligen hävdas i motionen (yrkande 5) att utbildning somställer lägre krav än vad som anges i den allmänna behörigheten inte börklassificeras som högskoleutbildning. t2 1987/88. Utskottetanser att det är viktigt att alla barn och ungdomar får goda UbU 1987/88:32kunskaper i svenska och engelska både med tanke på fortsatta studier och somförberedelse för yrkesverksamhet. Åtgärder har vidtagits för attstärka undervisningen i svenska på olika stadier i skolan. En treårigyrkesinriktad gymnasieutbildning kommer också att öka de berörda elevernaskunskaper i såväl engelska som svenska. Utskottet delar regeringensuppfattning att det nu vore olyckligt att, som föresläs i motion l987/88:Ub21,lägga fast skillnader i allmän behörighet mellan dem som gått igenom tvåårigutbildning och dem som gått igenom tre- eller fyraårig utbildning igymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernal987/88:Ubl7 yrkandena 3, 4, 5 och 7, l987/88:Ubl8 yrkande 1 och 1987/88:Ub21yrkande 3. Utskottet vill tillägga att självfallet kan, när så är motiverat,betyg 3 pä genomgängen studiekurs i svenska och engelska från tvåårig linje igymnasieskolan uppställas som ett särskilt förkunskapskrav för viss utbildning. Ipropositionen föreslås vidare att sökande till fristående kurs som är 25 är ochhar yrkesverksamhet själv får bedöma om han eller hon har dekunskaper som behövs för att genomgå utbildningen, s. k. självprövningsrätt.Det innebär att denna rätt utvidgas till att gälla också de krav på kunskaper isvenska och engelska som finns i den allmänna behörigheten.Antagningsmyndigheten, dvs. högskolan, föreslås själv få rätt att besluta omsjälvprövningsrätt även för andra kategorier sökande till fristående kurs. Itvå motioner, nämligen 1987/88:Ubl7 (m) yrkande 6 och 1987/88:Ub2l (fp) yrkande4, hävdas att det finns ett värde i att ha en självprövningsrätt för vissafristående kurser av fort- och vidareutbildningskaraktär. Denna rätt böremellertid inte vara generell utan det bör enligt motionärerna ankomma påantagningsmyndigheten att avgöra vilka kurser som skall omfattas av denna rätt.Rätten bör också enligt motionärerna omfatta samtliga sökande. Utskottetdelar regeringens bedömning att självprövningsrätten inte skall uppfattas somen dispens från behörighetskraven utan som en frihet för de äldre och erfarnaresökande att på eget ansvar bedöma om de egna förkunskaperna motsvarar deuppställda kraven. Övervägande goda erfarenheter har redovisats av denhittills tillämpade självprövningsrätten. Enligt utskottets uppfattning harsjälvprövningsrätten stor betydelse för en vidgad social rekrytering tillhögskolan. Den del av motionärernas krav som syftar till attantagningsmyndigheten skall kunna besluta att även andra kategorier sökandeskall kunna omfattas av självprövningsrätten är tillgodosett genom regeringensförslag. 1 övrigt avstyrker utskottet motionerna 1987/88:Ubl7 yrkande 6 och1987/88:Ub2l yrkande 4. 1propositionen föreslås att betyg från gymnasieskolan eller motsvarande utbildning inom den kommunala vuxenutbildningen samt högskoleprovet skall utgöra de huvudsakliga grunderna för urval till utbildningslinjer. De sökande indelas i två grupper, en grupp för betygsurval och en grupp för 12 provurval.Inom gruppen för betygsurval indelas de sökande i undergrup- UbU 1987/88:32per. Enligt motion 1987/88:Ubl6 (vpk) bör målsättningen varaatt helt komma bort från betygskonkurrensen i gymnasieskolan. Andra mätmetodermåste då utvecklas för antagning till högskolan. Motionärerna anser attstudiefärdighetsprovet är en sådan modell. Utformningen av provet måste liksomkonsekvenserna av en vidgad provantagning noggrant granskas och värderas avriksdagen och ansvariga myndigheter (yrkande 1). Motionärerna anser vidare attregeringens förslag om anmälningsavgift om . bör avslås av principiellaskäl (yrkande 3). Utskottet hänvisar till vad som i propositionen angivitsom att det är viktigt att resultatet av provurvalet fortlöpande följs upp. I propositionenanförs också att ett vetenskapligt råd bör inrättas för att följa provverksamheten,vilket också föreslogs av tillträdesutredningen. Utskottet finner ingenanledning för att göra något särskilt uttalande i frågan, varförmotion 1987/88:Ub 16 yrkande 1 bör avslås. Utskottet har inga invändningar mot den föreslagnaanmälningsavgiften, som måste betraktas som måttlig. Yrkande 3 i motion1987/88:Ubl6 bör avslås av . Utskottet anser att bör ge regeringen detbegärda bemyndigandet att inrätta en tjänst som professor i pedagogik, särskdtpedagogiska mätningar, vid i fr. o. m. föratt därigenom ge arbetet med konstruktion m. m. av högskoleprovet en fastareorganisation. I propositionen föreslås vidare att fördelningen avplatserna mellan gruppen för betygsurval och gruppen för provurval skall kunnavariera mellan olika utbildningslinjer inom intervallet 1/3 2/3. Fyra motionsyrkanden berör frågan omfördelningen avantalet platser mellan de olika kvotgrupperna. I motionerna 1987/88:Ub565 (fp)yrkande 22 och 1987/88:Ub806 (m) yrkande 19 begärs att den andel studerande somantas direkt från gymnasiet skall uppgå till . Denna ändring börgenomföras inom ramen för gällande tillträdesregler. I motionerna 1987/88:Ubl7 (m) yrkande 12 och 1987/88:Ub2l(fp) yrkande 2 begärs motsvarande andel inom ramen för de nyatillträdesreglerna. I den sistnämnda motionen anges dock att de studerandeskall ha högst betyg. Utskottet konstaterar inledningsvis att nuvarandebestämmelser innebär att en tredjedel av platserna avsätts för sökande medhögst tre är gamla betyg. Utskottet finner ingen anledning att ändra dessaregler, varför motionerna l987/88:Ub565 yrkande 22 och 1987/88:Ub806 yrkande 19avstyrks. Utskotten anser vidare att det förslag till varierandeandelar för olika utbildningar som föreslås i propositionen och som för övrigttillträdesutredningen föreslog ger stora möjligheter för regeringen eller denmyndighet som regeringen bemyndigar att besluta om hur många platser som skalltilldelas betygs- resp. provurvalsgruppen. Hänsyn kommer därvid att kun- na tas till innehållet iutbildningen och syftet med den, liksom efterfrågan UbU 1987/88:32 frånolika grupper av studerande. Utskottet anser att bör godkänna vad som föreslagits- i propositionen och avslå motionerna1987/88:Ubl7 yrkande 12 och 1987/88:Ub21 yrkande 2. 1propositionen föreslås att 0,5 poäng arbetslivserfarenhetskall kunna komplettera poäng för högskoleprovet. Meritvärdeför arbetslivserfarenhet tas upJD i två motionsyrkanden. 1 motion 1987/88:Ubl7(m) yrkande 13 argumenteras för att meritpoäng inte alls skall ges vid urvaltill högre utbildning för att undvika den s. k. väntrumseffekten. Motsattuppfattning hävdas i motion 1987/88:Ubl6 (vpk) yrkande 2, där motionärernaanser att 15 månaders arbetslivserfarenhet bör ge 0,5 poäng och fem årserfarenhet I poäng. Dessa poäng bör gälla tillsammans med såväl betyg som medhögskoleprovet. Utskottetfinner att förslaget i propositionen är väl avvägt. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1987/88:Ubl6 yrkande 2 och 1987/88:Ubl7 yrkande 13. Ipropositionen föreslås att sökande som uppnått allmän behörighet endast genomstudier vid folkhögskola skall kunna antas både inom provurvalet och inombetygsurvalet. Sökande som har gymnasieutbildning skall dock enligtpropositionen inte kunna antas i undergruppen för dem som har studieomdöme frånfolkhögskola. Fyramotionsyrkanden tar upp frågan orh inplacering i urvalsgrupp av sökande medfolkhögskoleuibildning. 1 motion l987/88:Ubl7 (m) yrkande 9 hävdas att dessasökande inte bör utgöra en särskild undergrupp i betygskvotgruppen.Motionärerna anser att dessa sökande endast skall vara hänvisade tillhögskoleprovet, då de ofta visat sig vara konkurrenskraftiga i detta prov.Enligt motionerna 1987/88:Ubl9 (vpk), 1987/88:Ub22 (fp) och 1987/88:Ub24 (c)bör sökande som har både folkhögskoleutbildning och gymnasieutbildning kunnakonkurrera i samtliga aktuella undergrupper inom betygsgruppen. Medhänvisning till den folkhögskoleutredning som tillsatts är utskottetinte berett att nu föreslå några förändringar beträffande reglerna för vilkaundergrupper de sökande med folkhögskoleutbildning kan ingå i. Utskottetfillstyrker således motionerna 1987/88:Ubl9, 1987/88:Ub22 och 1987/88:Ub24,medan mofion 1987/88:Ubl7 yrkande 9 avstyrks. Vad utskottet anfört om sökandemed folkhögskoleutbildning bör som sin mening ge regeringen fillkänna. Ipropositionen föreslås att antagningsmyndighet får möjlighet att pä grund avsärskilda skäl anta enstaka studerande. Enligtmotion l987/88:Ubl7 (m) har regeringen en alltför restriktiv syn på andelensökande som skall kunna antas efter individuell prövning (yrkande 10). Det börenligt motionärerna ankomma pä antagningsmyndigheterna att fastställa hur stordenna andel skall vara. Tillsammans med antagna med utländsk förutbildning börandelen emellertid i normalfallet aldrig överstiga av linjens platser(yrkande 11). Utskottetär ängeläget om att framhålla att en individuell prövning måste UbU 1987/88:32kunna göras av de sökande som har sådana meriter och erfarenheter som intelåter sig omvandlas enligt regelverket. Även andra former av individuellahänsyn måste kunna tas. Utskottet delar regeringens uppfattning att antaletplatser som skall tillsättas genom individuell prövning kommer att vara litet,men för den enskilde individen en viktig möjlighet. Utskottet anser dock inteatt det finns anledning att kvantifiera andelen i procentsatser, utan anseratt antagningsmyndigheterna bör ges frihet att tolka statsmakternas avsikter.Vad gäller antagning av studerande med utländsk förutbildning återkommerutskottet till den frågan . bör således avslå motion 1987/88:Ub17 yrkandena 10 och 11. Ipropositionen föreslås att studerande med utländsk förutbildning också skallantas inom betygsurvalet genom en motsvarandebedömning, dvs. de bör jämställasmed sökande med svensk utbildning och en/7e(/ömrt/«g bör göras av derastidigare utbildning och deras betygsmeriter. Imotion 1987/88:Ub 17 (m) yrkande 16 hävdas att det inte är möjligt att. medledning av vad som sägs i propositionen bedöma hur regeringens förslag är tänktatt fungera. Det finns enligt motionärerna risk för ett byråkratiskt ochrättsosäkert förfarande. Enligt motion 1987/88:Ub21 (fp) yrkande 8 torderegeringens förslag i praktiken komma att kräva en prövning i varje enskiltfall av utländska betyg. Motionärerna anser att det vore angelägnare attprövningen kunde ske pä ett sådant sätt att helheten snarare än innehållet ienskilda ämnen bedömdes. Attbedöma utländska utbildningar, vare sig de är på gymnasial eller högskolenivå,är en grannlaga uppgift. Med det ökande internationella utbytet har efterfråganpå denna typ av bedömningar blivit allt större, och myndigheternas erfarenhetoch förmåga att göra dessa bedömningar har ökat. Genom diskussioner ochsamarbete inom internationella organ utvecklas kunskaper om och förståelse förde olikheter som finns i olika länders utbildningssystem. Utskottet är av dessaskäl övertygat om att antagningsmyndigheterna kommer att kunna utvecklalämpliga former för bedömningen av studerande med utländsk förutbildning. Någotuttalande i frågan anser inte utskottet vara påkallat, varför motionerna1987/88:Ubl7 yrkande 16 och 1987/88:Ub21 yrkande 8 avstyrks. Tvåmotionsyrkanden tar upp frågan om regler för meritvärdering av viss tidigarehögskoleutbildning: I motion 1987/88:Ub21 (fp) yrkande 7 anförs att enmöjlighet bör införas att vid urvalet ge poäng för sådana tidigare genomgångnahögskoleutbildningar som är relevanta för den sökta utbildningen. UHÄ börenligt motionärerna få i uppdrag att utforma regler för en värdering av meriterav detta slag. Liknande synpunkter framförs i motion 1987/88:Ub23 (m, fp, c)där exemjpel ges pä vilka tidigare högskolestudier som skulle kunna varalämpliga för vissa angivna utbildningslinjer. I motion 1987/88:Ubl8 (c)yrkande 2 hävdas att det finris anledning att ge meritvärde för relevantarbetslivserfarenhet till vissa utbildningar. Ipropositionen anförs i anslutning till avsnittet om individuell prövning av studerande (s. 15) att det vid urval till vissa utbildningar kan finnas anledning att mera generellt beakta sökande med viss utbildningsbakgrund 15 Utskottet delar uppfattningen att det kan vara rimligt attsökande fill UbU 1987/88:32 vissa utbildningslinjer kan få räkna sig till godoviss tidigare högskoleutbildning eller relevant arbetslivserfarenhet. Utskottetanser att regeringen bör uppdra åt UHÄ att pröva i vilka formerrelevant tidigare högskoleutbildning och relevant arbetslivserfarenhet skallkunna tillgodoräknas vid urval till högskolan. Vad utskottet här anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Ubl8 yrkande 2, 1987/88:Ub21yrkande 7 och 1987/88:Ub23 som sin mening ge regeringen till känna. För att främja rekryteringen av samisk- och finsktalandepersoner till läkarutbildningen i föreslås i motion 1987/88:Ub5l0 (fp) attpersoner med denna språkliga bakgrund som fyller behörighetskraven för läkarutbildninganfingen skall ges extra meritpoäng eller att ett visst antal platser skallreserveras för dem vid i . Utskottet anser i likhet med motionärerna att olikauppslag måste prövas för att förbättra läkarsituationen i norrasjukvårdsregionen. De vägar som antyds i motionen för att rekrytera sökande medspeciella språkkunskaper behöver övervägas närmare av berört universitet och avUHÄ. Utskottet anser inte att bör göra något uttalande i frågan,varför motion 1987/88:Ub510 bör avslås. Enligt propositionen skall vid urval tiU fristående kurserurvalskriterierna betyg, tidigare utbildning, högskoleprov ocharbetslivserfarenhet användas. Även behov av utbildning och andra av sökandenåberopade särskilda skäl skall kunna läggas till grund för urval. De lokalahögskolemyndigheterna beslutar för varje kurs vilka kriterier som skalltillämpas. I motion 1987/88:Ubl7 (m) yrkande 19 tillstyrksregeringens förslag på alla punkter utom vad gäller tillgodoräknande aveventuell arbetslivserfarenhet tillsammans med provresultat i fråga om urvalfill linjealternativ utbildning. Utskottet anser, med hänvisning till vad som tidigareanförts (s. 14), att arbetslivserfarenhet bör kunna tillgodoräknas pä sammasätt som vid urval till linjer. Det ankommer dock på den enskilda högskolan attför varje kurs fatta beslut om vilka av de i propositionen angivna kriteriernasom skall tillämpas. Utskottet avstyrker med det anförda motion l987/88:Ubl7 yrkande19. Fyra motionsyrkanden tar upp frågan om meritvärde förspecialkurserna inom kost och konsumtion, nämligen motionerna l986/87:Ub326(m), 1987/88:Ub218 (m) yrkande 1, l987/88:Ub232 (c) delvis och 1987/88:Ub296(c) yrkande 2. I ett par av mofionerna nämns exempel på utbildningar där detvore speciellt värdefullt att de studerande hade de förkunskaper somspecialkurserna ger. Sådana exempel är vårdutbildningar och förskollärarutbildningen. Utskottet finner det inte rimligt att ge generelltmeritvärde för specialkurserna i kost och konsumtion vid urval tillhögskoleutbildning. Däremot är det naturligtvis möjligt för de lokalahögskolorna att vid fastställande av . sina urvalskriterier för friståendekurser, som utskottet berört, beakta bl.a. värdet av dessa specialkurser.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1986/87:Ub326,1987/88:Ub2l8 yrkande 1, 1987/88:Ub232 del- UbU 1987/88:32 vis ochl987/88:Ub296 yrkande 2. Itvå motionsyrkanden berörs ett par övriga frågor med' anledning av regeringensförslag beträffande urvalsfrågor. Imotion 1987/88:Ubl8 (c) yrkande 3 instämmer motionärerna i regeringensuppfattning att könskvotering vid urval inte bör användas generellt.Motionärerna anser att även vid urval till särskilda utbildningar måstekönskvotering prövas mycket restrikfivt. Det anses viktigt att det i varjesärskilt fall kan åberopas särskilda skäl för att öka andelen studerande av ettkön genom denna typ av åtgärd. Risken är nämligen annars stor attjämställdhetssträvandena i stället motverkas om det blir en allmän uppfattningatt lägre krav ställs för det ena könet. Utskottetdelar motionärernas synpunkter, men anser inte att det finns anledning förriksdagen att göra något särskilt uttalande i frågan, varför motionl987/88:Ubl8 yrkande 3 avstyrks. Ettuttalande efterlyses också i motion l987/88:Ubl7 (m) yrkande 18, därmotionärerna vill att som sin mening skall ge regeringen fill kännaatt föndet fall betygsnormerande prov inte utvecklats för studerande ikommmunal vuxenutbildning så skall dessa sökande hänvisas till provurvalet. Utskottetanser att motionärernas synpunkter är i linje med föredragande statsrådetsintentioner, varför något särskilt uttalande ej behövs. Motion 1987/88:Ubl7yrkande 18 avstyrks. Utskottetgodkänner vad som i övrigt förordats om urval i propositionen. Desärskilda behörighetsvillkoren för allmän linje skall enligt föredragande statsrådetsmening anges i central utbildningsplan. Om inte sådan finns skall de särskildaförkunskapskraven fastställas genom särskilt centralt beslut för attsäkerställa att kraven är de samma i hela landet. Huvudregeln bör vara attbetyget 3 bör ha uppnåtts i vart och ett av de ämnen som ingår iförkunskapskraven. När det är motiverat skall dock kravet på betyg 3 avsemedelbetyget i flera ämnen. I undantagsfall kan krav ställas på högre betyg än3 i ett enskilt ämne. Imofion 1987/88 :Ub 17 (m) yrkande 8 föreslås att det för längre och merkrävande högskoleutbildning skall vara möjligt att som särskilt förkunskapskravkräva genomgången tre- eller fyraårig teoretisk gymnasieutbildning. Utskottetvill påpeka att det enligt vad regeringen redovisat i propositio nen (s. 9-10) kommer att vara möjligt att ställa förkunskapskrav av den art som motionärerna efterlyser för de allmänna utbildningslinjer som UHÄ bedömer kräver sådana kunskaper. Utskottet anser emellertid att det är viktigt att en sådan prövning görs för varje linje så att förkunskapskraven verkligen speglar de kunskaper som behövs för att den studerande skall 17 kunna tillgodogöra sigutbildningen i fråga. bör därmed avslå. UbU 1987/88:32 motion1987/88:Ubl7 yrkande 8. Tvämotionsyrkanden tar upp frågan om särskilda förkunskapskrav i språk. I mofion 1986/87:807 (m) yrkande 2 framhålls att alla nivåer i utbildningsväsendet måste förbereda för yrkesverksamhet i internationell miljö. För högskolans del påpekas att kurslitteratur på andra främmande språk än engelska bör användas. Detta kräver emellertid att de studerande redan vid tillträdet till högskolan har goda kunskaper i andra språk än engelska. Liknande synpunkter framförs i rnotion l987/88:Ub362 (m, fp, c) yrkande 2, där det hävdas att en skicklig tekniker, naturvetare eller eko nom aldrig blir en god yrkesman om språkkunskaper saknas. För att stimulera till språkstudier redan i gymnasiet bör i utbildningsplan för vissal motionen exemplifierade linjer ställas särskilda förkunskapskrav ; när det gäller språk omfattande tre årskurser engelska och tre årskurser B- eller C-spräk från gymnasieskolan. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det kommer att bli allt viktigareatt de som antas till högskolan har goda språkkunskaper dels därför att detskall vara möjligt att använda kurslitteratur pä andra språk än engelska, delsdärför att framtida yrkesverksamhet i allt störte utsträckning kommer attställa krav på internationella kontakter. Det är emellertid inte riksdagensuppgift att föreskriva vilka särskilda förkunskapskrav som skall gälla förolika utbildningslinjer.