bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — 16 (m). Utskottet vidhåller sin principiellauppfattning att lönesubventioner på den nivå det här gäller bör förbehållashandikappade arbetssökande. De ungdomar som åsyftas i den moderata motionen böri en del fall kunna slussas in i arbetslivet på det sätt motionärerna tänkersig med anlitande av de reguljära introduktions- och lönebidragen förhandikappade. Alternativt finns möjligheter att underlätta ungdomarnas inträdei arbetslivet med hjälp av rekryteringsstöd och de behandladeinskolningsplatserna. Utskottet anser att inte har skäl att frångåsina tidigare ställningstaganden i frågan utan avstyrker det aktuella yrkandeti motion A263. Folkpartiyrkanden om en lönebidragsfinansieradlärlingsutbildning har handlagts av utbildningsutskottet, senast ibetänkandet UbU 1986/87:14 s.39-40, res. 29 (m,fp). Utskottet anser att detovan redovisade principiella synsättet är tillämpligt även på det förslag detnu gäller. Med hänvisning härfill och till vad sagts om den merövergripande behandling av frågorna kring företagsförlagd utbildning som är attvänta i utbildningsutskottet avstyrks även det förevarande förslaget i motionA219. begär i partimotion 1987/88:A219 också enöversyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för ungdomar. Motionärernapekar på att för 16-17-åringar, 18-19-åringar och 20-24-åringar varieraråtgärderna i fråga om huvudmän och organisatorisk uppbyggnad,ersättningsvillkor, arbetstider och subventionsgrader. Åtgärderna sägs varadåligt samordnade, och det råder en viss konkurrens mellan dem. Även ommålet är att minska de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för ungdomar kommerde att behövas också . Det är därför angeläget att få till stånd enutvärdering av de gjorda insatserna för de olika åldersgrupperna och en översynav insatsernas utformning. De olika åtgärderna för ungdomar, framför alltverksamheten med ungdomslag, har utvärderats av olika instanseroch från skilda utgångspunkter. Den senaste undersökningen har utförts av AMS,som på regeringens uppdrag har gjort en uppföljning av arbetshandikappadeungdomar i ungdomslag. Undersökningsresultatet refereras i budgetpropositionensanslagspunkt om statsbidrag för ungdomslag. Den bedrivna utredningsverksamhetenhar lett till återkommande modifieringar av ungdomsåtgärdernas inriktning ochutformning. Utskottet anser att det är självklart att nya erfarenheter ochändrade förutsättningar - det må gälla exempelvis konjunktursvängningar ellerförändringar av gymnasieskolans yrkesutbildning - kommer att leda tillfortsatta anpassningar av åtgärdernas inriktning och dimensionering. Någotinitiativ från sida med anledning av motion A219 är sålunda intepåkallat, utan den bör i den aktuella delen lämnas utan åtgärd från riksdagenssida. kommunisterna aktualiserar i partimotion1987/88: A235 på nytt behovet av riktlinjer för insatser för fasta jobb åtungdomar. Bakgrunden till förslaget är en kritisk genomgång av tidigare ochnuvarande åtgärdssystem för ungdomar. Som utgångspunkt för kritiken anför vpkatt såväl socialdemokratiskasom borgerliga regeringar sökt göra kampen mot ung- AU 1987/88:11domsarbetslösheten till en fråga om att komma på nya typer av särlösningar,vilkas främsta syfte tycks ha varit att dölja de besvärande ungdomsarbetslöshetssiffrorna. Motionärerna anser vidare att det i många av de vidtagnaspecialåtgärderna göms en orättvis behandling av ungdomen, inte minstlönemässigt. Åtgärder som ungdomskooperafiv, rättvisa lärlingssystem och rejälayrkesutbildningar kan spela en positiv roll för ungdomen, men i grunden ärproblemet med ungdomsarbetslösheten djupare och måste bekämpas med en politiksom syftar till fasta jobb med lön som det går att leva på. Nyaarbetsfillfällena bör kunna tas fram genom en massiv satsning på utbyggnad avvård, omsorg och utbildning/kultur, finansierad genom en skärpt beskattning avbolagsvinsterna och åtgärder mot storkapitalets penningspekulation ochkapitalexport. Motionärerna yrkar att vad de anfört skall ges regeringen tillkänna. Det minskade utbud av nya arbetstillfällen som har bliviten följd av att den offentliga sektorns expansion har bromsats upp bidrar tillungdomarnas svårigheter på arbetsmarknaden. I rhotsats till vpk tror utskottetemellertid inte att en ensidig satsning på en utbyggnad av den offentligasektorn på det sätt vpk förespråkar löser ungdomarnas sysselsättningsproblem.Därför avstyrker utskottet att gör det i motionen begärdatillkännagivandet till regeringen. yrkar i motion 1987/8: A219 som åtgärd för attsänka lönekostna- , . den förungdomar att skall uppdra åt regeringen att ta initiativ tillöverläggningar mellan arbetsmarknadens parter om särskilda ungdomsavtal. Dessaförutsätts bli kombinerade med en temporär nedsättning av arbetsgivaravgifternamed exempelvis första året, andra året, tredje året och 2,5 %fjärde året varefter nedsättningen upphör. Parterna skall komma överens omoförändrade ungdomslöner avgifts-nedsättningen gäller. Därmedskulle enligt motionärerna uppnås att kostnaderna för att anställa ungdomaranpassas till en mer rimlig nivå jämfört med kostnaderna för mer erfarenarbetskraft. Detta sägs innebära en kraftig konkurrensförbättring förungdomarna och vidgar den arbetsmarknad som står fill deras förfogande. Lägre ingångslöner för ungdomarföreslås som pilotprojekt i av m.fl. (fp) i mofion1987/88:A267. Som andra åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i förordarmotionärerna hjälp och stimulans att starta eget, förbättrat statsbidrag tilllärlingsutbildning, arbete på heltid i ungdomslag m.m. Höga ingångslöner som hinder för ungdomar att komma in påarbetsmark naden påtalas också i den moderata kommittémotion 1987/88;A263. Motio närerna understryker att ingångslönerna primärt är en fråga för parterna på arbetsmarknaden, och de framställer inte något yrkande i ämnet. Ungdomslönerna diskuteras också, ehuru från en annan utgångspunkt, i partimotion 1987/88:A235 från vpk. Ingångslönerna för ungdomar har med anledning av motioner,däribland AU 1987/88:11 från , behandlats av utskottet flera gångerde senare åren. I dessa motioner liksom i den nu föreliggande har man ansettdet vara önskvärt att hålla tillbaka löneutvecklingen för ungdomar. Utskottetshuvudinvändning mot dessa förslag till riksdagsinitiativ har varit att det ären vedertagen princip att löner och allmänna anställningsvillkor skallfastställas genom förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden utaninblandning från statsmakternas sida. Utskottet vidhåller denna inställning ochkan därför inte biträda tanken i motion A219 att regeringen på uppdrag avriksdagen skall initiera partsöverläggningar om särskilda ungdomsavtal. Av det sagda följer att utskottet inte har anledning attnärmare gä in på motionens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter. Det kan dockpåpekas att antalet sysselsatta ungdomar i åldern uppgår fill nästan700 000. En generell sänkning av arbetsgivaravgifterna för dem medför ettbetydande inkomstbortfall för det allmänna utan att man har några garantier föratt eventuella positiva effekter står i rimlig proportion tillinkomstbortfallet. Åtgärder för att sänka lönekostnaderna har i och för siganvänts inom arbetsmarknadspolitiken. Rekryteringsstöd, bidrag tillinskolningsplatser samt introduktions- och lönebidrag är medel av det slagetsom används . Genom att dessa lönekostnadspåverkande åtgärder kaninriktas på enskilda individer och bestämda målgrupper finns det bättre förutsättningaratt till rirriliga kostnader stödja de grupper det gäller än genom en generellåtgärd av den typ motionärerna förordar. I enlighet med det anförda avstyrker utskottet motionernaA219 och A267 i de förevarande delarna. Utskottet är inte heller berett attmedverka till regionala särlösningar för på grundval av vad som i övrigtanförs i motion A267 utan avstyrker motionen även i den delen. I motion 1987/88:A250 föreslår () attATP-avgiften skall avskaffas för ungdomar i syfte att göra detlättare för ungdomar att få anställning. Yrkandet avstyrks med hänsyn till detavsevärda inkomstbortfall för socialförsäkringssystemet som åtgärden skullemedföra. 1 718 000 000 1 817 388 000 1 900 614 000 Frånanslaget bekostas löner m.m. för verksamheten vid arbetsförmedlingen,länsarbetsnämnden och AMS. Regeringen föreslår under punkt B 1. (s. 67-73) attriksdagen skall 1. medge att regeringen får bemyndigaAMS att under /89 besluta om avskrivning av lånefordranuppkommeri inom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar som gäller /88, 2. till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för / 89 anvisa ett ramanslag av . Beräknadändring 1988/89 1987/88:11 1 614 360 000' (1 246 761 000) Af/ADB,m.m. Nettoutgift(= anslag) -1-110 359 000 (-1- 77 808 000) - 13 500 000-I- 6 245 000 - 19 878 000 1 818 088 000 + 83 226 000 700 000 1 817 388 000 + 83 226 000 ' Regeringen har medgivit attbudgetposten får överskridas med . för vissa kostnader föruppvärmning av lokaler. Lokalkostnaderna beräknas fr, o, m. /88under denna budgetpost, I propositionen lämnas följandesammanställning över det totala antalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetareoch lönekostnad med finansiering dels över de gemensammaförvaltningskostnaderna, dels över andra anslag. Sammanställningöver totala antalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetare och lönekostnad den 1juli 1987 finansierade dels över anslaget B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader, dels över andra anslag. Lönekostnad (1 000-tal kr.) Fördelningav lönekostnader /87 (1 000-tal kr,) Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader Arbetsmarknadsutbildning Ami-organisationenArbetsmarknadsinformation m, fl. /88 ingår arbetsmarknadsverket i en försöksverksamhet med s.k.ramanslag. Anslaget B 1. förvaltningskostnader försdärför upp som ett ramanslag. har medel dels för förläggningpersonalm.m. AMU-center,dels handläggarkostnaderna för det arbetsmarknadspolitiskt AU 1987/88:11 motiverade bilstödet beräknats under detta anslag. För /89 , . har vidmedelsberäkningen hänsyn tagits till att lönemedlen för förläggningspersonalm.m. vid AMU-center kommer att bestridas från anslaget B 3.Arbetsmarknadsutbildning och till att ansvaret för det arbetsmarknadspolitisktmotiverade bilstödet flyttas till annan huvudman än AMV. Vidare kommer frånnästa budgetår medel för handledarinsatser för ungdomslag, som innevarandebudgetår tas upp som egen budgetpost under anslaget, att i stället anvisastillsammans med övriga lönemedel i detta anslag. har - som redovisats i ett tidigareavsnitt - genomgått en genomgripande omorganisation somsyftar till anpassa de olika verksamhetsdelarna fill de principer som utgör grundenför det s.k. serviceprogrammet. Bl.a. har en omfattande översyn gjorts avarbetsförmedlingens lokala organisation och arbetsformer. Frågor om arbetsmarknadsverkets organisation m.m behandlasi två motioner. I kommittémotion 1987/88:A265 anförs bl.a. attden påbörjade decentraliseringen av AMS bör fortsätta. Antalet anställda påcentrala AMS och i viss mån på länsarbetsnämnderna går att minska med 200tjänster. Motionärerna framhåller vidare att arbetsförmedlingen bör aktivt ochkonfinuerligt undersöka vilka arbeten som finns att tillgå och inte enbart varamottagare av de arbeten som anmäls. I motion 1987/88:A238 av () förslås att resurser bör föras över frånlänsarbetsnämnderna till arbetsförmedlingarna. Liknande synpunkter, förs fram imotion 1987/88:A203 (m). Utskottet vill framhålla att förändringsarbetet inomarbetsmarknadsver ket har skapat förutsättningar för en större effekfivitet i verksamheten och en förbättrad service till arbetsförmedlingens kunder. Decentralisering på den '. centralanivån till regionerna har följts upp på det regionala planet. Ett mycket stort antal, ca 500 tjänster, beräknats härigenom ha frigjorts för den platsförmedlande verksamheten. Utskottet anser för sin del att man därmed , . uppnåttett mycket positivt resultat av förändringsarbetet. Huruvida man kan gå vidaremed en ytterligare neddragning av personalresurserna centralt är det svårt förutskottet att ha en bestämd uppfattning om. Motionen ger i vart fall ingetunderlag för att så skulle vara möjligt . På sätt som anförs i motion A265 om en aktivarbetsförmedling är ett viktigt led i förmedlingens arbete att kontinuerligthålla kontakt med bl.a. företagen. Arbetsplatsförmedlarna gör t.ex. numeraregelbundna besök ute på arbetsplatserna. Med hänvisning fill vad som ovan anförtsom,förändringsarbetet inom arbetsmarknadsverket avstyrker utskottet de isammanhanget upptagna motionerna i aktuella delar. Utskottet övergår härefter till att ta upp frågan rörandesammansättningen av m.m. I motion 1987/88: A203 (m) föreslås attsammansättningen av bör ändras. 3 1987/88. Imotionen anförs att parterna på arbetsmarknaden dominerar AMS AU1987/88:11 styrelse vilket visat sig medföra problem i flera avseenden.Parternas möjligheter att utöva inflytande och bidra med kunskaper ocherfarenheter kan tryggas på annat sätt än genom direkt styrelserepresentation. Utskotteterinrar först om att arbetsmarknadsparterna alltsedan AMS tillkomst varitrepresenterade i styrelsen. Utskottet har tidigare (bl.a. AU 1986/87:11 s. 434)framfört den principiella uppfattningen att parterna på arbetsmarknaden börvara företrädda i styrelsen. Detta bl.a. därför att det visat sig vara en klarfördel att styrelsens sammansättning återspeglar trepartssamvérkan mellanstaten och arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna. Utskottet vidhållerdenna uppfattning, varför motion A203 avstyrks i föreliggande del. Arbetsförmedlingensresurser har byggts ut såväl personellt som tekniskt för att möta deolika behoven på arbetsmarknaden. Innevarande budgetår har arbetsförmedlingen filiförts250 nya tjänster (AU 1986/87:11 s. 44--t5). Ipropositionen anförs om personalresurserna vid arbetsförmedlingen att,överväganden om ytterligare personalförstärkningar får göras först sedan enutvärdering gjorts av effekterna av de 250 nya tjänster som fillkommit underinnevarande budgetår. Imotion 1987/88: A219 (fp) anförs att de 250 nya tjänsterna till arbetsförmedlingenbör avskaffas då rafionaliseringsarbetet inom arbetsmarknadsverket, genom atttjänster flyttats från centrala administrationen, redan har medfört attförmedlingen tillgodogjorts motsvarande antal tjänster. Utskottetvill framhålla att det fortgående förändringsarbetet som innebär minskning av personal på det centrala planet och tillskottet av de 250 nya . tjänsterna innebär attarbetsförmedlingen i än större utsträckning får möjligheter till ett meraktivt, utåtriktat förmedlingsarbete. Detta är vikfigt för att förmedlingenskall kunna möta de ökande kraven hos såväl företag som sökande. Som fidigarenämnts kommer effekterna av förstärkningen med de 250 tjänsterna attutvärderas. Detta beräknas vara klart i sin första etapp under hösten 1988.Utskottet kan med hänvisning till det anförda inte ställa sig bakom förslaget imotion A219 i aktuell del. Idet föregående har utskottet tagit ställning till vad som anförts i propositionenom personal vid arbetsförmedlingarna. Utskottet tillstyrker även vad som iövrigt anförts under anslaget. Det gäller bl.a. kostnader för tekniskutrustning, lokaler och kapitalkostnader. Tillanslaget förvaltningskostnader föreslås för nästabudgetår 1 , varav 1 324,6 milj. kr. för de sammanlagdalönekostnaderna. Vid beräkningen av lönekostnaderna har hänsyn tagits fill detlångsiktiga besparingsmål som gäller för arbetsmarknadsverket och som /89 innebär en minskning av kostnaderna ined 25 milj. kr. i 1985 årsprisläge, vilket motsvarar 29,9 milj. kr. i dagens prisläge. Av AU1987/88:11 lönemedlen bör enligt propositionen 5 milj. kr. avsättas förtillfälliga förstärkningar av arbetsförmedlingen, medel som bör stå tillregeringens förfogande. Som en konsekvens av förslagen beträffande antaletförmedlingstjänster föreslås i motionerna 1987/88:A219 (fp) och 1987/88:A265(c) ett med 40 milj. kr. reducerat belopp när det gäller medelsanvisningen idenna del. Utskottet tillstyrker vad som anförts i propositionenbeträffande anvisning av medel till det här aktuella anslaget. De isammanhanget upptagna motionerna avstyrks i motsvarande delar. Slutligen tillstyrker utskottet att AMS liksom tidigarebemyndigas att avskriva vissa lånefordringar inom verket. Från anslaget betalas service åt arbetssökande i form avreseersättningar och traktamenten i samband med inställelse tillarbetsförmedlingen, läkarundersökningar samt tolkhjälp. Vidare betalaskostnader för flyttningsbidrag och inlösen av egna hem m.m. Flyttningsbidragomfattar bidrag för att underlätta för arbetssökande att söka och anta arbetenutanför hemorten. Från anslagsposten Inlösen av egna hem m.m. betalasutgifterna för att lösa in fastigheter och bostadsrätter från arbetslösa somflyttar av arbetsmarknadsskäl. 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 Utredningskostnader 7 920 000 -I- 396 000 Flyttningsbidrag 115 000 000 -1-5 750 000 Inlösen avegna hem m. m. 123 920000 4-6 146 000 Under punkt B 2. (s. 73-75) föreslår regeringen attriksdagen skall tillArbetsmarknadsservice för /89 anvisa ett förslagsanslag Från denna anslagspost betalas kostnaderna för arbetssökandei vad avser utredning om förutsättningarna för arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering, resersättningar och traktamenten i samband medinställelse till arbetsförmedlingen, läkarundersökningar och tolkservice. Medelsbehovetför Utredningskostnader beräknas till 8,3 milj. kr. Utskottettillstyrker den begärda medelstilldelningen under denna punkt. Flyttningsbidrag AU 1987/88:11 Frågan om återinförande och utvärdering av den förrabudgetåret slopade starthjälpen har tagits upp i några motioner. I motion 1987/88:A203 av Cad Bildt m.fl. (m) anförs attden s.k. starthjälpen var väsentlig då denna täckte en del av kostnaderna fördem som flyttade fill en ny ort och därigenom stimulerade rörligheten. Därförbör AMS ges möjlighet att inom ramen för fillgängliga medel utge starthjälp. I motion 1987/88: A486 av och () anförs att slopandet av den s.k. starthjälpen har minskatrörligheten på aj-betsmark-naden och att starthjälpen därför bör återinföras. anför i motion 1987/88 :A219 att denrörlighetsstimulerande arbetsmarknadspolitiken kan ses som delar av en merfullständig arbetslöshetsförsäkring än vad enbart kontantbidrag utgör.Tillspetsat kan det därför sägas att arbetslöshetsförsäkringen försämrades närstarthjälpen slopades . Motionärerna föreslår att regeringen börpresentera en utvärdering av starthjälpen och återkomma med förslag tillriksdagen om det visar sig att starthjälpen hade gynsamma effekter pårörligheten. Utskottet vill erinra om att starthjälpen, utom för vissanyckelpersoner, slopades av besparingsskäl och för att möjliggöra enprioritering av regionalpolitiska insatser i budgeten (AU 1986/87:11 s. 48-50).Utskottet anser, i likhet med vad som anfördes , att det inte kanuteslutas att slopandet av starthjälpen kan få hämmande effekter förrörligheten på arbetsmarknaden. Effekterna av beslutet om starthjälpen föiraåret kommer att följas uppmärksamt. Om åtgärden får negativa konsekvenser förrörligheten utgår utskottet från att regeringen återkommer till ifrågan. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetde i sammanhanget upptagna motionerna i aktuella delar. I centermotionen 1987/88: A482 föreslås nya riktlinjer förflyttningsbidragen m.m. Motionärerna framhåller att flyttningsbidragenframdeles bör utformas så att de både främjar en bättre regional balans ochytterligare minskar belastningen på statsbudgeten. Arbetsgivarna bör i expansionsorternasvara för kostnaderna vid rekrytering av arbetskraft från utflyttningsorter.Flyttningsbidrag bör därför bara utgå vid flyttningar tillregionalpolitiskt prioriterade områden. Regeringen bör i kompletteringspropositionenåterkomma med förslag till riktlinjer och regler för ett sådantflyttningsbidragssystem och därvid anvisa 25 milj. kr. Utskottet kan inte biträda förslaget som bl.a. skulleinnebära att ersättning för de reella flyttningskostnaderna inte längre skullekunna utgå vid arbetsmarknadspolitiskt motiverade flyttningar i andra delar avlandet än avfolkningsbygder. Ett ökat arbetsgivaransvar för kostnader i sambandmed flyttning vid rekrytering kan inte uteslutas vid en fortsatt expansion ivissa regioner. Utskottet avstyrker med det anförda motionen i aktuell del. Utskottet tar härefter upp frågan om bidraget förmedflyttande. Regering- , en föreslår att försöksverksamheten med bidrag till arbetsgivare för anställ ning av medflyttande bör få bedrivas även under /89. aviserasatt AMS skall ges i uppgift att utvärdera medflyttandebidraget. y 1987/88-11 I partimotion 1987/88:A482 anförs att det ärpositivt att bidraget skall vara kvar även under nästa budgetår, men attbidragsprocenten till arbetsgivaren bör höjas från nuvarande till avden totala lönekostnaden för den anställde . I motion1987/88:A 264 av (c) yrkas dels att bidragsprocenten imedflyttandebidraget höjs till dels att medflyttandebidraget bör utgåtill arbetsgivare inom stödområdet samt i med undantag av Gävle.I motionerna 1987/88:A247 av m.fl. (s) 1987/88:A259 avKarl-Anders () yrkas att medflyttandebidraget skall få utnyttjasäven vid arbetsplatser i . Enligt bestämmelserna om flyttningsbidrag m.m. utgårmedflyttandebi-drag bl.a. om arbetsplatsen är belägen i , ,, , , och läneller i en kommun som ingår i stödområde C. Vidare lämnas bidrag på av dentotala lönekostnaden . Det var under föregåendebudgetår som bidragsprocenten höjdes fill sin nuvarande nivå och bidragsperiodenutsträcktes fill . Utskottet anser inte, med hänsyn till att det ännu är enförsöksverksamhet och bidragsvillkoren har förändrats, att detföreligger några skäl att nu förändra bidragsreglerna. Inte heller bör områdetinom vilket medflyttan-debidrag utgår förändras. bör därför intekomma ifråga för denna bidragsform. Som redovisats ovan kommer för övrigteffekterna av medflyttandebidraget att utvärderas. Med det anförda fillstyrkerutskottet regeringens förslag till fortsatt försöksverksamhet med det s.k.medflyttandebidraget även under /89. De aktuellamotionsyrkandena avstyrks därför med hänvisning till vad ovan anförts. I mofion 1987/88: A434 av () föreslåssärskilda projektmedel till länsarbetsnämnden i . Dessamedel skall användas för att sfimulera högskoletekniker att söka anställningvid mindre och medelstöra företag i länet. Därmed skulle de nyutbildade teknikernages information och kunskaper om västernorrländska företags kapacitet ochutvecklingsmöj-hgheter samfidigt som teknikerna kan tillföra det tekniskakunnande som är en förutsättning för att särskilt de små och medelstoraföretagen skall kunna utvecklas positivt. Utskottet delar motionärens uppfattning när det gällerbetydelsen av teknikspridning i de små och medelstora företagen i . Härhar också tillkomsten av den tekniska högskolan i visat sig fylla enviktig funkfion. Som framhålls i motionen har en försöksverksamhet sedan enfid pågått vid länsarbetsnämnden i i syfte att åstadkomma en bättreintroduktion och praktik ute på företagen för studerande vid tekniska högskolani . Utskottet är inte berett förorda att liknande försök görs i andra län.Resultatet av verksamheten i bör först utvärderas innan ställningtas till en eventuell utvidgning till andra Norrlandslän. Utskottet vill slutligen erinra om att de tekniker som dethär är fråga om är sådana nyckelpersoner som kan beviljas starthjälp för att tillträda anställ ningar i de delar av som avses i motionen. Rekryteringen av dem 37 bör ocksåfrämjas av bidraget vid anställning av medflyttande. I den mån AU 1987/88:11 sådanaåtgärder inte räcker bör den form av teknikspridning som det här gäller -under förutsättning att den bedöms vara angelägen - liksom andra särskildateknikspridningsåtgärder finansieras över de regionalpolitiska medlenunder industridepartemenets huvudtitel. Med hänvisning till det ovananförda avstyrker utskottet motionen. Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetArbetsmarknadsservice för /89 har beräknats till . förslag beträffande flyttningsbidragen imotion 1987/88:A 482 innebär att anslaget bör räknas ned med 90 milj. kr.