bet · GB01KU43 · 1987-12-31 00:00:00 — Någon av de gamla kamrarna i östra skulle enligt mofionen kunna användas i stället, Mofionären anser att plenisalen är för stor i förhållande till antalet deltagare i fråge- ochinterpel- lafionsdebattema. Det är enligt mofionen inte nödvändigt för ledamöterna att ha egna platser i den lokal som används endast för fråge- och interpella tionsdebatterna, I motionen hemställs att ett lokalbyte genomförs inom 27 ramen för enförsöksverksamhet (yrkande 2) och att förvaltningsstyrelsen ' KU 1987/88:43skall få i uppdrag att vidta nödvändiga praktiska arrangemang (yrkande 3), Enplatsfördelning i plenisalen efter partitillhörighet skulle enligt motion1986/87:K309 av () skänka debatten större livfullhet ochåskådlighet. Det skulle, anför motionären, bli lättare att hälla kontakten inomen riksdagsgrupp och att där. fördela uppgiften att ta till orda. Skillnader inärvaro mellan partierna skulle tydligt framgå. Likaså skulle partiernasuppträdande i voteringar bli mera överskådligt. Utfalletav det försök med nya debattformer i som pågått under valperioden1985-1988 har enligt utskottet i huvudsak varit positivt. Aktualiteten hos defrågor som debatterats i har blivit större. I många fall harhändelser kunnat komma upp till debatt i endast efterdet att de inträffat. Frågeinstitutethar enligt utskottet i stort sett funnit sina former. Ett problem återstår ochdet är tidpunkten för frågestunden. Utskottet återkommer under hösten 1988fill denna fräga. Även de nya reglerna för interpellationsdebatterna har ihuviidsak fungerat bra. Detsamma gäller den nya formen av fristående debatt ien särskild fråga. Enligt utskottet är det tillfredsställande att dennadebattform har utnyttjats förhållandevis restrikfivt. På så sätt har varjesådan debatt fått relativt stor tyngd och uppmärksamhet. Utskottet beklagardäremot att informationsstunder då statsråden lämnat informafion om viktigareregeririgsbeslut ägt rum sä sällan. Utskottetföreslår att försöket med kammarens nya arbetsformer fortsätr ter /89års enligt samma regler som /. Imotionerna finns förslag som syftar till att öka intresset för debatterna iriksdagen, I mofion 1986/87:K301 föreslås att en ledamot skall ges rätt attomgående replikera då han eller hon blir apostroferad eller kritiserad i ettpågående anförande. Enligt motion I986/87:K303 bör applåder uttryckligenfillätas i riksdagsordningen. En bättre atmosfär för fråge- och interpellationsdebatternaskulle enligt motion 1986/87:K304 skapas om dessa hölls i någon av de gamlakammarsalarna. Motion 1986/87:K309 slufiigen tar upp platsfördelningen ikammaren. Motionären ser vissa fördelar bl. a. från debattsynpunkt om ledamöternaplacerades partivis i stället för valkretsvis. Deregler som finns för genmäle avser avslutade anföranden.Stundom förekommer dock under pågående anförande att en ledamot eller ettstatsråd som blivit apostroferad av talaren gör ett kort inlägg. Om detuppfattas av stenografen tas det till protokollet, eftersom det kan.habetydelse för förståelsen av det protokollerade anförandet. , Enligt utskottets uppfattning skulle i och för sigen viss ökad spontanitet och livakfighet i kammardebatterna vara önskvärd.Utskottet delar emel- lertidfolkstyrelsekommitténs uppfattning att det inte är regeländringar KU 1987/88:43som behövs utan förändringar av ledamöters och statsråds uppträdande. En ökadnärvaro och spontana bifallsyttringar skulle säkert skapa en bättredebattatmosfär. Likaså kunde det inte skada om en kortare replikväxlingemellanåt utbröt under pågående anförande. Utskottet instämmer således i syftetmed mofionerna men ställer sig skeptisk till behovet av en reglering. Det fårankomma på talmannen att söka uppmuntra en utveckling i denna riktning.Motionerna K30I och K303 avstyrks. Utskottettror inte att en flyttning av vissa debatter en mindre lokal skulle hanågra påtagliga fördelar från debattsynpunkt. Däremot skulle det innebära vissapraktiska svårigheter. Även motion K304 yrkandena 2 och 3 avstyrks. Platsfördelningeni den svenska är av tradition annorlunda än i de flesta utländskaparlament. En placering av ledamöterna partivis även hos oss skulle vara enmarkering av den framträdande roll som de politiska partierna numera spelar iriksdagen. En sådan placering skulle troligen ha vissa andra fördelar fränkontakt- och debattsynpunkt som motionären pekar på. Någon tillräckligt starkopinion bland ledamöter för att bryta den svenska riksdagenstradition finns emellertid inte. Motion K309 avstyrks. Arendefördelningenmellan vissa utskott tas upp i några motioner. Enligtmotion 1986/87:K308 av i (m) bör beredningen avmedborgarskapsfrågor flyttas från socialförsäkringsutskottet tillkonstitutionsutskottet. Mofionären framhåller att medborgarskapet ärgrundläggande, bl.a. för både rättigheter, främst rösträtten, och för skyldigheter,såsom värnplikten. Utskottsberedningenav de alkoholpolitiska frågorna tas upp i tre mofioner. Enligtmotion 1986/87:K311 av () och () äralkoholfrågorna i första hand socialpolifiska. Motionärerna anser att de alltidbör hänskjutas fill socialutskottet. Imotion I986/87:K312 av m.fl. (m, s, fp, c, vpk) förordas attsocialutskottet fär huvudansvaret för beredning av alla alko-holpolifiskaärenden. skall emellertid enligt mofionärerna ha ett avgörandeinflytande pä aspekter som gäller alkoholbeskattningen. Detta skulle enligtmotionen uppnås genom att skatteutskottets yttrande inhämtas i fiskala ochskattetekniska delfrågor. Enligtmotion 1986/87:K315, yrkande 1, av () har i samband medtidigare riksdagsbehandling anförts övertygande skäl för att föra överalkoholfrågorna från skatteutskottet till socialutskottet. Enligt motionärenbör riksdagsordningen ändras så att enbart alkoholbeskattningen framdelesankommer pä skatteutskottet, I samma motion, yrkande 2,hemställs att arbetsmiljöfrågorna bör föras 29 över från socialutskottettill arbetsmarknadsutskottet. Även om företags- KU 1987/88:43 hälsovård ochyrkesinspekfion har ett naturligt samband med hälso- och sjukvården förefallerdet rimligt, framhåller motionären, att ge arbetsmarknadsutskottet ettövergripande ansvar för de frågor som hör till arbetslivet i vid mening. Ändradbenämning på jordbruksutskottet föreslås i motion I987/88:K301 av (). Enligt motionen tar behandlingen av miljöfrågornaför i anspråk en större del av handläggningstiden. Benämningen bordedärför ändras till jordbruks-och miljöutskottet. Dealkoholpolitiska frågorna handläggs av skatteutskottet. Förslag att föraöver dessa frågor till socialutskottet har förts fram tidigare men avslagits avriksdagen (KU 1982/83:31). I tre nu aktuella motioner, 1986/87:K311 av BörjeStensson (fp) och (), 1986/87:K312 av m.fl. (m,s, fp, c, vpk) och 1986/87:K315 av (), yrkande 1, förordas nupå nytt en sådan överflyttning. Alkoholbeskattningen bör enligt motion K315ligga kvar hos skatteutskottet. Enligt motion K3I2 bör även denna fråga följamed fill socialutskottet, dock att yttrande bör inhämtas från skatteutskottet i"fiskala och skattetekniska frågor". bör frågor som rör alkoholpolitiken i fortsättningen beredas avsocialutskottet. Det är dock lämpligt att följa förslaget i motion K315 ochlåta alkoholskattefrägorna ligga kvar i skatteutskottet. Motionerna tillstyrkssåledes i huvudsak. Imotion 1986/87:K3I5 yrkande 2 av () hemställs attarbetsmiljöfrågorna förs över från socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet.Även om företagshälsovård och yrkesinspekfion har ett naturiigt samband medhälso- och sjukvärden förefaller det motionären rimligt att gearbetsmarknadsutskottet ett övergripande ansvar för de frågor som hör fillarbetslivet i vid mening. Fråganaktualiserades 1983 då frågor om arbetstid och semester flyttades från social-till arbetsmarknadsutskottet (KU 1982/83:31). Konsfitu- , tionsutskottetföreslog dock inte någon förändring beträffande beredningen av dessa frågor.Detta blev också beslut. Detstarka sambandet mellan arbetsmiljöfrågorna och övriga arbetslivsfrågor görenligt utskottet att beredningen av arbetsmiljöärendena bör flyttas frånsocialutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Vid beredningen av frågor som rörföretagshälsovård bör samråd ske med socialutskottet. Imotion 1986/87:K308 av i (m) föreslås att beredningen avmedborgarskapsfrågorna flyttas frän socialförsäkringsutskottet tillkonstitutionsutskottet. Mofionären framhåller att medborgarskapet ärgrundläggande, bl. a. för både rättigheter, främst rösträtten, och förskyldigheter, såsom värnplikten. Medborgarskapslagstiftningenflyttades 1983 (KU 1982/83:31) frän ar- 30 betsmarknadsutskottet tillsocialförsäkringsutskottet med ufiän- KU 1987/88:43 nings- ochinvandrarfrågorna. uttalade i det sammanhanget att deti och för sig kunde anföras skäl för att medborgarskaps-lagsfiftningen skulleberedas av . Utskottet ville emellertid ej motsätta sigflyttningen till socialförsäkringsutskottet och förutsatte att detta utskottinhämtar yttrande när det behandlar frågor inommedborgarskapsområdet som är av betydelse i grundlagssammanhang. Dettaställningstagande har sedan upprepats avkonstitufionsutskottet. Utskottet står fast vidsin fidigare ståndpunkt och avstyrker motionen. Imotion 1987/88 :K301 av och () föreslås attJordbruksutskottets benämning ändras till jordbruks- och miljöutskottet.Motionärerna hänvisar bl. a. till att behandlingen av miljöfrågorna tar allt större del av handläggningstiden. Miljöfrågornasökade vikt skulle möjligen ge anledning till diskussion av namnfrågan.Motionärens namnförslag är emellertid långt och otympligt. Enligtmotion 1987/88:K306 (vpk) bör fastsläs i riksdagsordningen att JO-delegationenskall bestå av företrädare för samtliga i konstitutionsutskottetrepresenterade partier. Det fär enligt motionen prövas om detta är möjligt inomramen för nuvarande angivna antal av sex ledamöter eller om det erfordras ettutökat antal ledamöter i delegationen. Konstitutionsutskottetutser frän det att utskottet har blivit tillsatt en delegation,JO-delegation, bestående av sex ledamöter i utskottet. Delegationen skall, däriksdagens ombudsman påkallar det, samräda med ombudsman om arbetsordningeneller i andra frågor av organisatorisk art (RO 8.10.1). Val av ombudsman beredsav JO-delegationen, som därvid samråder med de av partigrupperna utseddaledamöterna i talmanskonferensen (RO 8.10.2). Ettgenomförande av förslaget i motionen skulle enligt utskottet kräva en utökning av antalet ledamöter i delegationen. Härigenom skulle delegatio nens arbete försvåras. Utskottet vill erinra om att JO-delegationens förslag fill nya ombudsmän skall för samråd underställas partigruppernas repre sentanter i talmanskonferensen, Mofionen avstyrks, 31 Hemställan KU 1987/88:43 1, beträffandeomläggning av budgetåret attriksdagen avslår motionerna 1987/88:K17 yrkande 1 och I987/88:K310, båda såviunu är i fräga, 2. beträffande för avlämnande avanslagsproposi tioner attriksdagen antar i bilaga 1 intaget förslag till ändrad lydelse av.3 kap, 2 §riksdagsordningen, 3, beträffandebudgetpropositionens innehåll attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4, beträffande beredningen av kompletteringspropositionenoch andra ärenden med ekonomiskt-politiskt syfte attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K16 yrkande I antar i bilaga 1 intagetförslag till ändrad lydelse av 4 kap, 7 § riksdagsordningen, 5, beträffandesamlade debatter i budgetfrågor attriksdagen förklarar motion 1986/87 :K304 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört, 6, beträffande/ör5ö/cmed förändrad budgetprocess i övrigt att godkänner vad utskottetuttalat, 7, beträffandesamrnanläggning av finaris- och skatteutskotten att med bifall tillmotionerna 1987/88:K13 yrkande 2, 1987/88:K14, såvitt nu är i fräga, 1987/88:K16 yrkande 2 och 1987/88:K17 yrkande 3 avslår proposition 1987/88:22såvitt avser förslagen om ändringar i a) 4 kap, 3 § och8 kap. 6 § regeringsformen, b) 4 kap. 5 §riksdagsordningen, c) tilläggsbestämmelserna4.8.1 och 4.11.3 riksdagsordningen, 8. beträffande gransknings- och utvärderingsverk samhet , attriksdagen förklarar motionerna I987/88:K10 yrkande 5 och 1987/88:K31 yrkande 8,båda såvitt nu är i fråga, besvarade med vad utskottet anfört, 9. beträffandeorganisationen av den statliga revisionen attriksdagen avslår motionema. 1987/88:KIO yrkande 5 och 1987/88:K31 yrkande 8,båda såvitt nu är i fråga, 10. beträffandeutjämning av höstens arbete attriksdagen med bifall fill propositionen och med avslag pä motion 1987/88:K10yrkande 2 antar i bilaga 1 intaget förslag om a) ändrad lydelseav 4 kap. 8 och 11 §§ riksdagsordningen, b) en nytilläggsbestämmelse 4.8.2 riksdagsordningen, 11. beträffande avlämnandet av propositioner påhösten att avslår mofion 1987/88:K313'yrkande 3, 12. beträffandeen uppdelnirig av den allmänna motionstiden attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K216, 1986/87:K316 och 1987/88:K304, 13. beträffande en förlängning av denaUmänna motionstiden KU 1987/88:43 att avslårmofion 1987/88:K432 yrkande 7, 14. beträffande sammanträden under denallmänna motionstiden att förklarar motion 1986/87:K310 besvarad medvad utskottet anfört, 15. beträffande/ö//t/wofio«er under denallmänna motionstiden att förklarar mofionerna 1987/88:K309 och1987/88:K310, den senare såvitt nu är i fräga, besvarade med vad utskottetanfört, 16. beträffande uppskovsförfarandet attriksdagen avslår motion 1987/88 :K313 yrkande 1, 17. beträffande ärendeanhopningen islutet av våren och hösten att avslår motion 1987/88:K313 yrkande 2, 18. beträffande införande av flersammanträdesfria veckor att avslår mofion 1987/88:K310, såvitt nu äri fråga, 19. beträffande avslutning attriksdagen avslår motion 1987/88:K312, såvitt nu är i fråga, 20. beträffandeundvikande av kvällsplenum au riksdagenförklarar mofionerna 1987/88:K310 och 1987/88:K312, båda såvitt nu är i fråga,besvarade med vad utskottet anfört, 21. beträffande/n motionsrätt underhela au avslår mofion 1986/87:K208, 22. beträffande begränsningar imotionsrätten aU avslår motion 1987/88:K302, attriksdagen avslår motion 1987/88:K218 yrkande 2, 24. beträffanderiksdagsarbetets planering och ledning attriksdagen förklarar propositionen, såvitt avser förslaget om en nyfilläggsbestämmelse 1.7.4, besvarad med vad utskottet anfört, 25. beträffande motionsrätt på skrivelser att med bifall till propositionen a) beslutaratttilläggsbestämmelserna 3.11.2 och 3.13.1 riksdagsordningen skall upphöra attgälla, b) antar i bilagaI intaget förslag om ändrad lydelse av 3 kap. 11 och 13 §§ samt 4 kap. I §riksdagsordningen, 26. beträffandeutskottens sammansättning attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:K10 yrkande 1, 1987/88:K11 yrkande3, 1987/88:K14, såviu nu är i fråga, 1987/88:K17 yrkande 4, och 1987/88:K202yrkande 11 och med avslag på proposifionen, såvitt avser förslagen om dels tvånya paragrafer, 4 kap. 3 a och 3 b §§ riksdagsordningen, dels ändrad lydelse avtilläggsbestämmelsen 4.2.1 riksdagsordningen, godkänner vad utskottet uttalat, 27. beträffandeutskottsminorUets rätt att begära Utredning attriksdagen med bifall till propositionen antar i bUaga 1 intaget förslag tilländrad lydelse av 4 kap. 10 § riksdagsordningen samt förklarar motion 1986/87:K232yrkande 2 besvarad med vad utskottet anfört. 3 1987/88. 28. beträffande UtskottsminorUets rätt att begäralagrådsgransk- KU 1987/88:43 ning attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K206 yrkande 13,' 1987/88:K202 yrkande 17och 1987/88:K218 yrkande 3, 29. beträffandefortsatt försök med nyaarbetsformer i kammaren att antar i bilaga I intaget förslag tilländrad lydelse av filläggsbestämmelserna 6,1,3 och 6,2.3 riksdagsordningen, 30. beträffande regler om replikskiften attriksdagen avslår mofion 1986/87:K301, , 31. beträffande applåder under kammardebatterna att avslår mofion 1986/87 :K303, 32. beträffande annan lokal än plenisalen för fråge-och interpel lationsdebatter attriksdagen avslår mofion 1986/87:K304 yrkandena 2 och 3, 33. beträffande platsfördelningen iplenisalen au avslår motion 1986/87:K309, 34. beträffande beredningen av dealkoholpolitiska frågorna att riksdagenmed anledning av mofionerna 1986/87 :K311, 1986/87:K312 och 1986/87:K315yrkande 1 antar i bilaga I intaget förslag till ändrad lydelse avriksdagsordningens tilläggsbestämmelser 4.6.3 och 4.6.9, den senare såvitt nuär i fräga, 35. beträffandeberedningen av arbetsmiljöfrågorna attriksdagen med bifall till motion 1986/87:K315 yrkande 2 antar.i bilaga Iintaget förslag till ändrad lydelse av tilläggsbestämmelserna 4.6.9, såvitt nuär i fråga, och 4.6.15 riksdagsordningen, 36. beträffande beredningen avmedborgarskapsfrågorna att avslår motion 1986/87:K308, 37. beträffande jordbruksutskottetsbenämning au avslår motion 1987/88:K301, 38. beträffande JO-delegationenssammansättning att avslår motion 1987/88:K306. Närvarande: (), (),(), (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (), Böije (),(), (), (), (vpk) och (). Reservationer ku 1987/88:43 Omläggning av budgetåret (mom. 1) BertilFiskesjö och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "avstyrks motionerna" bort ha följandelydelse: måste riksdagsledamöterna ha rimliga förutsättningar att fullgörasåväl funktionen som lagstiftare som uppgiften att aktivt delta isamhällsdebatter utanför . Det måste också finnas utrymme förledamöterna att tillgodose partimedlemmars och väljares berättigade krav påengagemang lokalt och regionalt. Dennuvarande förläggningen av riksdagsåret försvårar pä ett allvarligt sätt ensådan planering av riksdagsarbetet att de olika ovan angivna önskemålen kantillgodoses. Det avgörande hindret mot en mera rafionell och effektiv planeringav riksdagsarbetet är budgetårets förläggning med alla de effekter detta harför aflmän motionstid, propositionsavlämnande och beredning avsakfrågorna. Fortsatta överväganden om arbetsformer måste såledesockså innefatta en omläggning av budgetåret. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande omläggning av budgetåret att medbifall till motionerna 1987/88:K17 yrkande 1 och 1987/88: K310, båda såvitt nuär i fräga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Organisationen av den statliga revisionen (mom. 9) AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), () ochElisabeth () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s, 17 börjar med "I motionerna"och slutar med "är i fråga" bort ha följande lydelse: Medhänsyn till det ansvar som har enligt grundlagen för granskningen avrikets styrelse och förvaltning anser utskottet det naturligt att riksdagenockså ges ett väsentligt störte inflytande över den statligaförvaltningsrevisionen. Detta är för övrigt en ordning som tillämpas i deflesta jämförbara länder där den statliga revisionen betraktas som en naturligoch självklar uppgift för i första hand parlamentet. Frågan bör närmareövervägas i en utredning. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 9, beträffande organisationen av den statliga revisionen attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:K10 yrkande 5 och 1987/88:K31yrkande 8, båda såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Utskottenssammansättning (mom. 26) KU 1987/88:43 AndersBjörck (m), (), (), Hans Nyhage (m), BörjeStensson (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Som utskottet"och pä s. 25 slutar med "för utskottsrepresentationen" bort haföljande lydelse: Förslageti propositionen innebär att ett parti eller en grupp av partier som harmajoritet i kammaren inte kommer att förfoga över en majoritet i utskotten. Istället kommer vissa utskott att ha regeringsmajoritet, andra majoritet föroppositionen. Detta kan vara en nackdel från parlamentarisk synpunkt. Normalthar alla partier som uppnått av rösterna i riksdagsvalet också beretts platsi utskotten i förhällande till sin storlek. Detta har möjliggjorts genom attdet parti som innehar regeringsmakten har ansett det värdefullt att även detparti som utgör en del av dess parlamentariska underlag också är representerati utskotten. Vid de flesta tillfällen har för övrigt enighet kunnat uppnås omutskottens sammansättning efter partiöverläggningar. Utskottetkan inte ansluta sig till den föreslagna metoden för utskottsval. Den rymmerallvarliga olägenheter och kan inte betraktas som val i egentlig mening.Riksdagsordningens nuvarande bestämmelser bör också i fortsättningentillämpas. dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 26. beträffande utskottens sammansättning att medbifall till motionerna 1987/88:K10 yrkande 1, 1987/88:K11 yrkande 3,1987/88:K14, såvitt nu är i fråga, 1987/88:KI7 yrkande 4 och 1987/88:K202yrkande 11 och med avslag på propositionen, såvitt avser förslagen om dels tvånya paragrafer, 4 kap. 3 a och 3 b §§ riksdagsordningen, deb ändrad lydelse avtilläggsbestämmelsen 4.2.1 riksdagsordningen, godkänner vad utskottet uttalat. 4, Utskottens sammansättning (mom. 26) NilsBerndtson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Det är"och på s, 25 slutar med "för utskottsrepresentationen" bort haföljande lydelse: Detär enligt utskottet en riktig princip att det totala antalet utskottsplatserfördelas proportionellt mellan de riksdagspartier som uppnått av rösterna ivalet, I kommitténs förslag har denna princip omsatts i lagtext. Härigenomskapas en garanti för en rättvis utskottsrepresentation. Propositionentillstyrks och motionerna avstyrks. delsatt moment 26 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: ,, 26. beträffandeutskottens sammansättning attriksdagen med avslag på mofionerna I987/88:K10 yrkande 1, K.U 1987/88:431987/88:K11 yrkande 3, 1987/88:K14, såvitt nu är i fråga, 1987/88:K17 yrkande 4och 1987/88:K202 yrkande 11 antar propositionen, såvitt avser förslagen omdels två nya paragrafer, 4 kap. 3 a och 3 b §§, dels ändrad lydelse avtilläggsbestämmelsen 4.2,1 riksdagsordningen. Utskottsminoritetsrätt att begära lagrådsgranskning (mom. 28) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "När det"och på s, 26 slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Detfinns enligt utskottets uppfattning anledning att överväga om en minoritet iett utskott i skall ges ovillkorlig rätt att begära att lagrådetskall yttra sig över ett lagförslag. För att hindra en tänkbarfördröjningstaktik av en minoritet även då fog för lagrådsyttrande inteföreligger kan den ovillkorliga rätten att begära yttrande kombineras med ettkrav att lagrådets yttrande skall avges inom en viss , . Motionerna 1986/87:206 och 1987/88:202 såviu nu är i frågatillstyrks. När det gäller andra utredningar än lagrådsgranskning bör ingenförändring göras i nu gällande regler. Motion 1987/88:K2I8 yrkande 3 avstyrks, delsatt moment 28 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 28,beträffande utskottsminoritets rätt att begära lagråds granskning att med bifalltill mofionerna 1986/87:K206 yrkande 13 och 1987/88:K202 yrkande 17 och medavslag på mofion 1987/88:K218 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Fortsatt försök med nya arbetsformer (mom. 29) NilsBerndtson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 28 börjar med "Frågeinstitutethar" och slutar med "framläggs härom" bort ha följande lydelse: skulle det dock vara av värde att få pröva debattregler för fråge-och interpellationsdebatterna som ger ett något störte utrymme förargumentering. För frågedebatternas del bör man återgå till den ordning somgällde före försöksverksamheten, dvs. att det första anförandet från varjetalare fär räcka längst , det andra tvä minuter och de övriga enminut. Vad gäller interpellationsdebatterna, därest man inte återgår till vadsom gällde före försöksverksamheten, bör i första hand prövas ätminstone enutökning av tiden för det första anförandet frän varje talare till tio minuter.Utskottet avser att i början av nästa framlägga förslag till ändradebestämmelser. dels att moment 29 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: KU 1987/88:43