bet · GB01SfU26 · 1987-12-31 00:00:00 — Propositionens förslag innebär dessutom en ytteriigare höjning avbidraget till av basbeloppet. Såsom framhållits i propositionen innebärett högre bidrag att behovet av lån minskar och skuldbördan kan således hållasnere. Detta kan i sin tur påverka rekryteringen till högre studier ochdessutom ge den enskilde större möjligheter att satsa på heltidsstudier.Utskofiet delar till fullo denna uppfattning och är mycket positivt tillförslaget. Däremot anser sig utskottet omöjligt kunna förorda en ytteriigarehöjning av bidragsdelen på sätt som begärts i motion Sf23 med hänsyn till de avsevärdakostnadsökningar som detta skulle medföra. Utskottettillstyrker således propositionen även i denna del och avstyrker bifall tillmotion Sf23 yrkande 5. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även yrkande 12 i motion Sf23 av m.fl. Motionärerna tar där upp situafionen för vuxenstuderande underhögskolenivå och anser att det är principiellt viktigt att undvika att dessaelever skuldsätter sig redan för studier på gymnasienivå eller motsvarande. Imotionen begärs därför att beslutar att vuxenstuderande underhögskolenivå skall överföras från studiemedelssystemet till det särskildavuxenstudiestödet. Studiesituationenför vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå har berörts ipropositionen. Departementschefen har därvid framhållit att ett förbättratstudiemedelssystem, med en kraffigt förstärkt bidragsdel, innebär en avlastningför vuxenstudiestöden, som därmed kan reserveras för studerande pågrundskolenivå och för de studerande på gymnasial nivå, som har särskilt stortbehov av stöd. Han bedömer det dock som ogöriigt att nu höjavuxenutbildningsavgiften och därmed skapa utrymme för fler vuxenstudiestöd. Utskottethar för sin del ingen annan uppfattning än vad som kommit till uttryck ipropositionen, och utskottet avstyrker således bifall till motion Sf23 yrkande12. Ipropositionen föreslås att en inkomstprövning även fortsättningsvis skall göras i förhållande till den studerandes egen inkomst. Med inkomst skall dock avses sammanräknad inkomst vid taxering till statlig inkomstskatt i stället för nuvarande bruttoinkomst. Inkomstprövningen innebär att stu- 10 diemedlen minskas för enheltidsstuderande av den del av SfU 1987/88:26 inkomsten underkalenderhalvåret som överstiger vissa s. k. fribeiopp, och fördeltidsstuderande sker en motsvarande minskning. Reduktionen av studiemedelskall först avse bidraget och därefter lånemedlen. Slutligen föreslås attnuvarande prövning i förhållande till förmögenhet avskaffas. Imotion Sf22 av m.fl. framhålls alt inkomstprövningen för rätt fillstudiemedel pä sikt bör upphöra. Som ett etappmål bör därför de s.k,fribeloppsgränserna höjas för vartdera halvåret, ochmotionärerna begär i yrkande 3 att beslutar i enlighet härmed. Vidarebegär motionärerna i yrkande 7 (delvis) att beslutar attinkomstbegreppet taxerad inkomst skall användas vid prövning mot egen inkomst. Enligtnuvarande regler om prövning av rätt till studiemedel mot egen inkomst räknassom inkomst i stort sett alla former av inkomst, oavsett om de ärskattepliktiga eller inte. Med inkomst avses alltid bruttoinkomst. I gällandeåterbetalningssystem används dock ett annat inkomstbegrepp, nämligen taxeradinkomst med tillägg för underskott i förvärvskälla. Departementschefenframhåller i propositionen att samma inkomstbegrepp bör användas på såvälbeviljnings- som på återbetalningssidan. I valet mellan olika inkomstbegreppförordas sammanräknad inkomst med hänsyn till att det är enkelt och entydigtsamt uppfyller rimliga krav på rättvisa. Detta inkomstbegrepp används numeraäven inom bostadsbidragssystemet. I fråga om begreppet taxerad inkomst framhållsi propositionen att det inte uppfyller tillräckliga rättvisekrav. a. harCSN påvisat att taxerad inkomst systematiskt missgynnar dem som bor i lägenhetjämfört med dem som bor i villa. Utskottet ställer sig helt bakom propositionensförslag om nytt inkomstbegrepp vid prövning av rätt till studiemedel ochavstyrker således motion Sf22 yrkande 7 i motsvarande del. Ifråga om fribeloppsgränserna kan utskottet konstatera att det nyainkomstbegreppet medför en höjning av dessa gränser med . iförhållande fill nuvarande regler. Denna höjning beror på effekten avschablonavdraget . vid inkomst av tjänst. Med hänsyn till attreduktionen av studiemedel vid prövning mot egen inkomst i första hand skallavse bidragsdelen kan utskottet av kostnadsskäl inte medverka till någonytterligare höjning av fribeloppsgränserna. Utskottet avstyrker därför bifalltill mofion Sf22 yrkande 3. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även yrkande I i motion Sf25 av . Motionärerna framhåller att ett alternativ tillslopad inkomstprövning skulle vara att låta prövningen omfatta endast deinkomster de studerande har dä studiemedel utgår medanferieinkomsterna skulle vara undantagna från prövning. Enligt motionärerna börett sådant system utredas och kostnadsberäknas, och de begär i yrkande 1 attCSN får ett sådant uppdrag. Utskottetvill till en början framhålla att ett slopande av hänsynstagande till ferieinkomster skulle medföra betydande merkostnader för staten. Där fill kommer att det nuvarande systemet enligt utskottets mening är mer rättvist än ett system där ferieinkomster inte beaktas. Utskottet vill också framhålla att den inkomstgräns då reduceringen börjar ligger på . ' méd nuvarandebasbelopp, och rätten till studiemedel upphör helt SfU 1987/88:26 vid eninkomst på . Sålunda medger reglerna ominkomstprövning, enligt utskottets uppfattning, att betydande utrymme finns förferieinkomsler. Mot.bakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifall fillmofion Sf25 yrkande 1. Enligtpropositionen skall all utbildning i gymnasieskolan för ungdomar under 20 århänföras till studiehjälpssystemet. Departementschefen framhåller i dennafråga att det är viktigt att undvika att de studerande skuldsätter sig redanpå gymnasienivån. LarsWerner m. fl. framhåller i motion Sf23 alt de delar den principiellauppfattningen att ingen skall behöva skuldsätta sig för gymnasiestudier, men deanser inte att studiehjälpen är tillräcklig för gymnasieelever i åldrarna 18-20år. Mofionärerna begär därför i yrkande 11 en utredning om förstärkt ekonomisktstöd till nämnda gymnasieelever. mening är det principiellt riktigt att gymnasieelever omfattas av studiehjälpssystemet, och utskottet biträder pro- - posifionen i denna del. Ifråga om ytterligare ekonomiskt stöd fill gymnasieelever i åldrarna 18-20 åranser utskottet att detta prövas i ett vidare sammanhang om ekono- . misktstöd till barnfamiljer. Utskottet är således inte berett att förorda någonsådan utredning som begärts i motion Sf23 yrkande 11, och motionsyrkandetavstyrks följaktligen. Enligtnu gällande regler påböijas återbetalningen av studiemedel när två kalenderårförflufit då studiemedel senast utbetalades. Återbetalningstidenär beroende av låntagarens ålder och skuldens storlek. Normalt pågåråterbetalningen t. o. m. För den som är eller äldre näråterbetalningen böljar är återbetalningstiden det antal år som är kvar t. o. m.65 års ålder. Undantag gäller om det rör sig om en liten skuld. Skulden räknasårligen upp med ett s. k. regleringstal som är 1,042. Skuldenräknas dock inte upp med högre belopp än konsumentprisindex under ett visstår. Skulden multipliceras med regleringstalet. Återbetalningensker genom årliga avgifter. Uppskovmed återbetalningen kan erhållas enligt särskilda regler. På grundval av egenekonomi beräknas ett avgiftsunderlag. Uppgår inte detta till 3,5 basbelopp harlåntagaren rätt till helt uppskov. Finns barn i familjen minskasavgiftsunderlaget med ett basbelopp. Avskrivningav kvarvarande skuld sker när låntagaren är samt vid dödsfall. Möjlighettill avskrivning finns även vid t.ex. varaktigt nedsatt arbetsförmåga på grundav sjukdom eller handikapp. Iproposifionen anförs att det nuvarande återbetalningssystemet som har gällt under uppenbarligen har varit mycket gynnsamt för '2 flertalet av destuderande. har t.ex. visat att SfU 1987/88:26räntesubventionen på utbetalade länemedel beräknasuppgå till . Vidareframhålls alt de allra flesta låntagarna har små skulder. Den I januari 1987hade t.ex. av det totala antalet studiemedelstagare en skuld under 50000kr. hade en skuld som översteg . Under desenaste åren har dock skulderna ökat relafivt snabbt. Av dem som under 1987ännu inte var avgiftsskyldiga var andelen med skulder . , dvs.mer än dubbelt så hög som för hela gruppen studiemedelstagare. Det är ihuvudsak de som lånat och som påbörjat sinåterbetalning som har stora skulder och avgifter i förhållande tillbetalningsförmågan. Samtidigtsom det övervägande flertalet alltså har en i förhållande till sin ekonomiskaförmåga lindrig skuldbörda finns det en växande grupp för vilka återbetalningenär mycket betungande, och i propositionen framhålls att det är troligt attdenna tendens består om inte reglerna förändras. Vidareinnebär systemets konstruktion att utfallet för den enskilde resp. staten i höggrad blir beroende av hur stor inflationen är. Ett ytterligare problem med detnuvarande återbetalningssystemet är att det är detaljerat och krångligt. Det ärmycket svårt för en enskild återbetalare att till fullo förstå konsekvensernaav skuldsättning. Mot bakgrund av tidigare principer för det nyastudiemedelssystemet och med hänsyn till erfarenheterna av de nuvarandeåterbetalningsreglerna föreslås i propositionen ett nytt återbetalningssystem. Ipropositionen föreslås att återbetalningen påbörjas fidigast efterdet studierna avslutats. Enligt departementschefen innebär de tvååterbetalningsfria åren en. betydande subvention, och i konsekvens medhuvudinriktningen i förslaget bör även denna subvention överföras tillbeviljningen av studiemedel. Med hänsyn till konstruktionen av del nyaåterbetalningssystemet kommer denna förändring, enligt departementschefensmening, inte att medföra några orimligt hårda återbetalningskrav. LarsWerner m. fl. begär i motion Sf23 yrkande 6 att beslutar attåterbetalningen skall påböijas först under tredje året efter det studiestödsenast uppburits. Utskottethar ovan tillstyrkt propositionens förslag om tilldelning av studiemedel inom det nya systemet varigenom en avsevärd del av subven- fionerna flyttats över från återbetalningssidan till tilldelningssidan. Mot denna bakgrund kan enligt utskottets mening en så betydande subvention, som de nuvarande två återbetalningsfria åren innebär, inte bibehållas i det nya systemet. Därtill kommer att med den föreslagna konstruktionen av de nya återbetalningsreglerna saknas det enligt utskottets mening behov av någon längre återbetalningsfri period. Med det anförda tillstyrker utskottet proposifionen i nu behandlad del och avstyrker bifall till mofion Sf23 yrkande 6. Årlig återbetalning ochränta SfU 1987/88:26 Ipropositionen förordas att ett inkomstrelaterat återbetalningssystem införs.Enligt departementschefen är ett sådant system rättvist och enkelt. Genom attäterbetalningsbördan avpassas med hänsyn till den enskildes inkomst undviks attnågon får en i förhållande till sin betalningsförmåga alltför tung återbetalningsbörda.Vidare blir konsekvenserna av skuldsättningen relativt enkla att överblickaför den enskilde, eftersom alla återbetalar en viss andel av sin inkomst.Sålunda föreslås att återbetalning skall ske med ett årligt belopp om av denätérbetalningsskyldiges inkomst. Med inkomst avses även i detta sammanhangsammanräknad inkomst enligt taxeringen till statlig inkomstskatt året föreåterbetalningsåret. Förlåntagare som är bosatt utomlands eller är föreslås särskildaåterbetalningsregler som innebär att den årliga återbetalningen skall utgöra entjugondel av skulden, dock av basbeloppet. Vidareförordas i propositionen att räntan för studielånet fastställs avregeringen. Låntagarna skall åsättas en nettoränta där hänsyn har tagits tillavdragseffekten i skattesystemet. I räntan skall dock även ingå ett mindrepåslag för administrationskostnader. Motionärernai motion Sf23 av m.fl. delar uppfattningen att återbetalningenskall inkomstrelateras men anser ätt del finns starka skäl som talar för attprocentsatserna bör differentieras beroende på inkomst. Sålunda bör enligtmotionärerna ingen återbetalning ske när inkomsterna understiger 3,5 basbeloppvid inkomster av heltidsarbete, och vid inkomster mellan 3,5 och 5 basbeloppbör den årliga avgiften vara av årsinkomsten. Först vid inkomster över 5basbelopp bör den årliga avgiften fastställas till av årsinkomsten. Viddeltidsarbete bör årsbe-loppet fastställas till O kr. om årsbeloppetunderstiger av basbeloppet. Vid inkomster från deltidsarbete som grundarårsbelopp av basbeloppet skall återbetalningen ske avårsinkomsten på den del av inkomsten som överstiger den lönenivå som ger ettårsbelopp på av basbeloppet. Inkomster från deltidsarbete som grundarårsbelopp med högre belopp än av basbeloppet skall medföra enåterbetalning på på hela årsinkomsten, och vid inkomster över 5 basbeloppbetalas av årsinkomsten. Motionärerna begär i yrkande 7 förslag i enlighetmed det anförda. Utskottetanser - i likhet med departementschefen - att huvudprincipen i det nyaåterbetalningssystemet bör vara att samtliga löntagare skall betala tillbakasina studieskulder. Systemet bör därför inte konstrueras så generöst att storagrupper av löntagare redan på förhand vet att de aldrig kommer att behövabetala tillbaka hela skulden. Exempelvis bör de låntagare, som har möjlighetatt välja deltidsarbete på grund av att den totala familjeekonomin är god, ändåbetala någon del av sina sludieskulder. Vidare blir marginaleffekterna för densom höjer sin lön eller ökar sin arbetstid betydande i ett system däråterbetalningen påböijas vid en viss inkomstnivå. Dessa problem undanröjs i ettkonsekvent genomfört inkomstrelaterat system. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionens förslag om att åter- betalningen skall ske medett årligt belopp om av den återbetalnings- SfU 1987/88: 26 skyldigesinkomst och avstyrker således bifall fill motion Sf23 yrkande 7. Imofion Sf22 av m. fl. begärs i yrkande 7 (delvis) att riksdagenbeslutar att med inkomst skall avses taxerad inkomst. Utskottethar ovan tillstyrkt propositionens förslag om att det inkomstbegrepp som skallanvändas vid beviljning av studiemedel skall vara sammanräknad inkomst. Medhänsyn härtill och till att samma inkomstbegrepp enligt utskottets mening böranvändas såväl vid beviljning som vid återbetalning tillstyrker utskottetpropositionen även i denna del och avstyrker bifall till motion Sf22 yrkande 7i motsvarande del. Imotion Sf22 av m.fl. konstateras att särskilda återbetalningsreglerhar utformats för personer bosatta utomlands. Dessa regler innebär att denårliga återbetalningen oberoende av inkomsten - skall utgöra en tjugondel avskulden, dock lägst av basbeloppet. Detta system ger enligt motionärerna enklarare uppfattning om återbetalningstiden, och de anser att även en i Sverigebosatt låntagare bör ha möjlighet att välja sådan återbetalning. Motionärernabegär i yrkande 4 beslut i enlighet härmed. Utskottetkan konstatera att låntagare som är bosatta utomlands normalt inte deklarerar iSverige och säledes inte kan omfattas av samma återbetalningsregler somförordats för i bosatta låntagare. Särregler för dem som är bosattautomlands är alltså nödvändiga. Däremot anser utskottet att det saknas skäl attinföra en möjlighet för i bosatt låntagare att välja sådanåterbetalning i stället för huvudregeln. En sådan möjlighet skulle nämligengynna låntagare med hög lön och måttliga skulder, som därigenom skulle kunnaminska sin återbetalning. Därutöver skulle en sådan valfrihet mellan olikaåterbetalningsregler, enligt utskottets mening, onödigtvis komplicera systemet.Mot denna bakgrund anser utskottet att motion Sf22 yrkande 4 bör avslås. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även yrkande 2 i motion Sf25 av . Motionärerna begär däri ett tillkännagivande om att verkningarna av denya återbetalningsreglerna noga bör följas i syfte att kunna vidta förändringarom reglerna blir alltför betungande för lånlagarna. Utskottetvill med anledning av härav erinra om att departementschefen i propositionenutgått från att det föreslagna äterbetalningssystemet för flertalet avlåntagarna kommer att innebära rimliga årsbelopp som medför att studieskuldensuccessivt kommer att minska. I de fall systemet skulle räka i mer allvarligobalans bör det enligt hans mening vara självklart att vidta åtgärderför att komma till rätta med denna. En sådan åtgärd är en justering av räntan. Medhänsyn till dessa uttalanden anser utskottet att motion Sf25 yrkande 2 intepåkallar någon åtgärd. Nedsättningav återbetalningen och avskrivning av skulden Ipropositionen föreslås att den som bedriver studier och har statligt studiestöd medges uppskovmed återbetalningen . föreslås gälla även förden söm har utbildningsbidrag för arbetsmarknads- SfU 1987/88: 26 utbildning eller fördoktorandstudier. Den som har överklagat sin taxering kan också under vissaförhållanden få sitt årsbelopp nedsatt. kan dessutom sättas ned omden återbetalningsskyldiges inkomst under återbetalningsåretberäknas bli väsentligt lägre jämfört med inkomsten enligt taxeringenföregående är. I övrigt föresläs att årsbeloppet kan sättas ned om det finnssynnerliga skäl. Vidareföreslås att skulden avskrivs vid dödsfall och . Den som harstudielån från studier på griindskole- eller gymnasial nivå bör kunna få en delav dessa avskrivna om han uppburit lån för minst tre terminers studier påeftergymnasial nivå. Avskrivning bör dock medges med högst en tredjedel avstudielånet per termin och får avse högst sex terminer. Slutligen föreslås attstudielån kan skrivas av om det finns skäl. LarsWerner m. fl. begär i motion Sf23 yrkande 8 att beslutar attinkomster från heltidsarbete under 3,5 basbelopp skall medföra avgiftsbefrielsedet året samt avskrivning på skulden med belopp motsvarande årsavgiften. Vidarebegär motionärerna i yrkande 9 att beslutar att inkomster fråndeltidsarbete som beräknat på av årsinkomsten skulle ge ett årsbelopp påmindre än av basbeloppet medför avgiftsbefrielse och avskrivning påskulden med belopp motsvarande årsavgiften. Imofion Sf22 av m. fl. begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om atträtten till nedsättning för den som överklagat sin taxering bör tillämpas generöstsamt att korrigering av beloppet bör ske automafiskt om den taxerade inkomstennedsätts i högre instans. Motionärerna begär vidare i yrkande 6 att riksdagenbeslutar att rätt till viss avskrivning av skulden bör finnas för alla somuppburit studiemedel för minst sex terminers heltidsstudier. Sådan avskrivningbör ske av basbeloppet per termin för gymnasiala studier och föruppnådda 20 poäng för postgymnasiala studier. Dessutom bör studieskuldenavskrivas med ett basbelopp för den som avlägger doktorsexamen. Vadförst gäller frågan om avgiftsbefrielse och avskrivning på skulden förlåntagare med låga inkomster vill utskottet erinra om att utskottet ovantillstyrkt ett konsekvent genomfört inkomstrelaterat återbetalningssystem.Utskottet har också framhållit att huvudprincipen i det nya systemet bör varaatt alla låntagare skall betala tillbaka sina skulder. Mot denna bakgrund ochmed hänsyn till att möjlighet till såväl nedsättning av avgiften somavskrivning av skulden finns i vissa speciella fall avstyrker utskottet bifalltill motion Sf23 yrkandena 8 och 9. 1fråga om nedsättning av årsbeloppet för den som överklagat sin taxe ring framgår det av propositionen att sådan nedsättning bör vara möjlig om det framstår som oskäligt att fastställa årsbeloppet utan hänsyn till över klagandet. Bedömningen av vad som skall anses som oskäligt bör enligt utskottets mening avgöras av tillämpande myndighet i varje enskilt fall. Utskottet vill dock understryka att nedsättning inte bör komma i fråga när överklagandet gäller mindre belopp eller rör tveksamma principfrågor. Vad därefter gäller frågan om automatisk korrigering av återbetalningsbe loppet i de fall den taxerade inkomsten nedsätts i högre instans och nedsättning av årsbeloppet inte medgivits vill utskottet framhålla följande. ' Med hänsyntill att laxeringen i besvärsärenden ofta fastställs efter SfU1987/88: 26 beslut i första instans skulle ett sådant förfarande medföra ettbetydande administrativt merarbete, vilket inte kan anses motiverat. Utskottetavstyrker med det anförda bifall till motion Sf22 yrkande 5. När det slutligen gäller förslaget om avskrivning avskulden för alla som uppburit studiemedel under sex terminer samt för den somavlägger doktorsexamen kan utskottet konstatera att förslaget innebär ensubvention för den som genomgått längre utbildningar oavsett vederbörandesbetalningsförmåga. Enligl utskottets mening saknas det skäl att införa ensådan subvention, och utskottet avstyrker bifall även till yrkande 6 i motionSf22. Utskottet behandlar i detta sammanhang även två motionerfrån den allmänna motionstiden vilka tar upp frågan om avskrivning ay studieskul den för läkare i glesbygd. I motion Sf4l8 av och ström begärs ett tillkännagivande om alt sådan nedskrivning bör kunna ske för att stimulera läkare till alt arbeta i glesbygd. begär i motion Sf335 förslag om att läkare som förbinder sig att upprätthålla tjänst i av läkarbrist drabbad region skall fä del av studieskulden avskriven. ' Frågan har berörts i propositionen med anledning av attLandstingsförbundet och förordat att möjligheterna prövas attavskriva delar av skulden för personalkategorier som arbetar inom hälso- ochsjukvård i glesbygd. Departementschefen framhåller därvid all förslaget innebäri det närmaste olösliga rätlviseproblem mellan olika studerandekategorier ocholika delar av landet. Han anser del inte heller ur principiell synvinkel vararimligt att studiestödet på detta sätt används för att tillgodose olikaavnämares behov av arbetskraft. Utskottet delar departementschefens uppfattning i dennafråga och avstyrker således bifall till motionerna Sf418 och Sf335. Betalning och utmätning. Enligt propositionen skall årsbelopp och andra avgifterbetalas enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighetsom regeringen utser. Regeringen bemyndigas bestämma att mindre årsbelopp intefastställs för debitering. Vidare skall fastställda belopp som inte har erlagtsinom föreskriven tid få tas ut genom utmätning utan föregående dom ellerutslag. I motion Sf23 av m.fl. begärs i yrkande beslutar att utmätning av obetalda sludieskulder skall föregås av dom eller utslag. ' En bestämmelse om alt avgiftsbelopp i fråga omstudiemedelsavgifter får tas ut genom utmätning utan föregäende dom eller utslag infördes efter förslag i proposition 1967: 143. Förslaget hade föregåtts av ett omfattande utredningsarbete och tillstyrktes av en enig riksdag (2 LU 1967: 76, rskr. Motsvarande bestämmelse har gällt och återfinns enligt nuvarande regler i 8 kap. 73 § sludieslödslagen (1973:349). Enligt utskottets mening saknas det anledning att nu förorda någon ändring i detta avseende, och utskottet avstyrker motion Sf23 yr- 17 2 1987/88. Rättelse: S. 22 rad 6 nedifrån har tillkommit. Ikraftträdande-och övergårigsbestämmelser SfU1987/88:26 Ipropositionen föreslås att det nya studiemedelssystemet skall träda i kraft denI . Äldre föreskrifter skall fortfarande gälla för studiestöd somavser lid före ikraftträdandet. De som har sludieskulder i nuvarande-återbetalningssyslem föreslås efter ansökan kunna medges att dessa återbetalasenligt de nya reglerna. För dem som återbetalar både enligt de gamla och de nyareglerna bör bestämmelserna utformas så att ingen behöver erlägga högreårsbelopp än vad som motsvaras av av den egna inkomsten. Den somåterbetalar enbart enligl de gamla reglerna skall inte behöva återbetala mer änhögst av avgiftsunderlaget. LarsWerner m. fl. framhåller i motion Sf23 att det bör ligga i samhällets intresseatt så många som möjligt väljer att betala igen de gamla studielånen efter denya reglerna.