bet · GB01SfU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Om den asylsökande har anvisats plats i enkommun. har haneller hon rätt till tillfälligt logi i en genomgängsbostad i kommunen. Om detfinns synneriiga skäl, har den asylsökande rätt till annat tilirälligt Den som har rätt till bistånd enligt 3 § har rätt att fåtillfälligt logi, om han eller hon behöver det. 9 § I den mån en utlänning som avses i 2 eller 3 § behöverdet, har han eller hon rätt till bistånd för sin dagliga livsföring som tillförsäkrar honom eller henne en skälig levnadsnivå (dagbidrag). 10 § Utöver kostnadsfri bostad och dagbidrag harutlänningen rätt till bistånd för särskilda behov (särskilt bidrag). Sådant bidrag skall lämnas endast om det är nödvändigt för utlänningens livsföring. Särskilt bidrag kan också lämnasför att täcka utlänningens kostnader för ' resor i vissa fall. '.;. 11 §Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer grunder för de belopp som dagbidrag och särskilda bidrag utgår med. ' 12 § En kommun som har lämnat bistånd enligt denna laghar rätt till ersättning från staten för biståndet. Rätt att föra talan 13 § Barn som har fyllt har rätt att själva förasin talan i mål eller ärenden enligt denna lag. 14 § I mål eller ärenden enligt denna lag får delgivninginte ske med tillämpning av 12 eller 15 § delgivningslagen (1970:428). I målvid förvaltningsdomstol får dock delgivning ske enligt 15 § förstastycketsamma lag, om utlänningen har lämnat landet. 15 § eller socialnämndens beslut fåröverklagas hos länsrätten. beslut överklagas hos länsrätten i detlän där utlänningen vistades på förläggning när beslutet fattades. Beslut som meddelats enligi denna lag får överklagasendast av den enskilde. Beslut i fråga om bistånd enligt denna lag gälleromedelbart. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 §sekretesslagen (1980:100)' skall ha följande lydelse. SfU1987/88:17 Bilaga 1 Sekretess gäller inomsocialtjänsten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det intestår klart att uppgiften, kan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut om omhändertagandeeller beslut om vård utan samtycke. Inom familjerådgivning gäller sekretess föruppgift som en skild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med rådgivningen. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. Med socialtjänst förstås verksamhetenligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen omvård av unga ocH av missbriikare utan samtycke samt verksamhet som i annat fallenligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhethos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut ellersärskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos kommunalinvandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökandeoch andra utlänningar samt ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Dennalag träder i kraft den . ' Lagenomtryckt 1985:1059. - Senaste lydelse 1986:976. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 14 § lagen(1971:289)' om allmänna förvaltningsdomstolar skall ha följande lydelse. SfU1987/88:17 Bilaga 1 1. mål enligtskatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna i denutsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. mål enligtsocialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser omvård äv unga, lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall, utlänningslagen(1980:376), smittskyddslagen (1968:231), lagen (1970:375) om utlämning tillDanmark, , eller för verkställighet av beslut om vårdeller behandling och körkortslagen (1977:477) i den utsträckning som ärföreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 6 kap. 21 § och 21 kap.föräldrabalken. 3. mål som avses i 24 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksam het, 4. mål som avses i 6 § första styc ket lagen (1985:206) om viten. 1. mål enligtskatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna i denutsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. mål enligtsocialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser omvård av unga, lagen (1981; 1243) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen(1988:000) om bistånd åt asylsökande m.fl., lagen (1985:568) om . särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., utlänningslagen (1980:376),smittskyddslagen (1968:231), lagen (1970:375) om utlämning till ,, eller för verkställighet av beslut om vård ellerbehandling och körkortslagen (1977:477) i den utsträckning som är föreskrivet idessa lagar samt mål enligt 6 kap. 21 § och 21 kap. , 3. mål som avses i24 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, 4. mål som avses i6 § första stycket lagen (1985:206) om viten. Länsrätten i länprövar mål enligt luftfartslagen (1957:297) i den utsträckning som ärföreskrivet i den lagen. Förekommer vid mer än en länsrättflera mål enligt skatte-, taxerings- eller uppbördsförfattningarna som har närasamband med varandra, får målen handläggas vid en av länsrätterna, om det kanske utan avsevärd olägenhet för någon enskild. Närmare föreskrifter omöverlämnande av mål mellan länsrätter meddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft . ' Lagenomtryckt 1981:1323. - Senaste lydelse 1986:1286. Socialutskottetsyttrande ellglT'''' 1987/88:4 y om biståndåt asylsökande, m.m. (prop. 1987/88:80) , har berett socialutskottetfillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:80 om bistånd åt asylsökande,m.m. samt motion 1987/88:Sfl4 av m.fl. (m) såvitt avser yrkande1.och motion 1987/88:Sfl5 av m.fl. (fp) såvitt avser yrkande 3. tar i yttrandet endast upp den fråga somaktualiserats genom de nämnda motionsyrkandena, nämligen förhållandet mellanden föreslagna nya lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. och socialtjänstlagen(1980:620). I propositionen föreslås en ny lag om bistånd tillasylsökande m.fl., med ikraftträdande . Vidare föreslås vissakonsekvensändringar i sekretesslagen och i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Den föreslagna lagen om bistånd till asylsökande m.fl.avses endast bli tillämplig på utlänningar som vistas här i avvaktan på beslutom uppehållstillstånd. När uppehållstillstånd beviljas blir vanliga reglertillämpliga. Bistånd enligt lagen består av kostnadsfri bostad,dagbidrag och särskilt bidrag. Bostaden utgörs av plats på statlig förläggning eller, omden asylsökande har anvisats plats i en kommun, av tillfälligt logi i engenomgångsbostad i kommunen. Andra boendeformer får utnyttjas bara om det finnssynnerliga skäl. En genomgångsbostad skall vara basmöblerad och försedd mednödvändig hemutrustning. Dagbidraget skall ge den asylsökande bistånd för hansdagliga livsföring så att han tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Dagbidragetavses uttryckas i procent av basbeloppet. Regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer fastställer grunder för bidragsbeloppen. Särskilt bidrag enligt den nya lagen skall bara lämnas omdet är nödvändigt för utlänningens livsföring. I propositionen nämns (s. 44)att särskilt bidrag tex skall kunna utgå för vinterkläder, glasögon,kostfillskott eller medicin samt för akut tandvård. Bidraget är enligtpropositionen endast avsett för fall där utlänningen har ett reellt behov avsärskilt stöd för att kunna hålla sin livsföring på en skälig nivå. Även detsärskilda bidraget avses bli schablonise-rat i enlighet med närmareföreskrifter i förordning. Rätten till förmåner enligt den nya lagen förutsätter iprincip att den SfU 1987/88:17 asylsökande vistas där han anvisats plats av invandrarverket eller i en Bilaga2 kommun som han har stark familjeanknytning till eller har andra synnerliga skäl att vistas i. I propositionen anges (s 39) att härmed avses att undantagbör kunna göras för asylsökande som redan har nära anhöriga bosatta i en kommun. Med nära anhörig avses i första hand make/maka. barn eller föräldrar. 1 vissa fall kan även syskon höra hit. Regeln är avsedd atttillämpas restriktivt. ,-r. En kommun som lämnar bistånd enligt lagen har rätt tillersättning från staten. Kommunerna skall däremot inte ha rätt till ersättningför vad de kan ha gett ut i socialbidrag till en sådan utlänning. U/iof/o/i .V/7"/((vM/.v Cflr/i/jfl??;/?!////?!) yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 1) att beslutar om en ändring i socialtjänstlagen för att få överens stämmelse med lagen om bistånd åt asylsökande m fl i enlighet rhéd vad i motionen anförts. Motionärerna konstaterar att det i kommunerna kommer att finnas såväl flyktingar med uppehållstillstånd - som konimer att få bistånd enligt socialtjänstlagen - som asylsökande med den föreslagna formen av bistånd. Det kan uppstå svårigheteV med att förklara varför olika bidragsni våer utgår för de olika kategorierna. Motionärerna anför vidare att har ett yttersta ansvar för varje människa som vistas i kommunen och att det därför torde uppkomma situationer där bistånd enligt socialtjänstlagen borde kunna utgå även till asylsökande. Lagförslaget innebär då att kommunen själv får stå för kostnaderna. Motionärerna anser att det i socialtjänstlagen bör införas en särskild paragraf som anger att en , annan formav bistånd kan förekomma. Denna bör kunna ges en annan benämning, t ex bidrageller ekonomiskt stöd. I motion Sfl5 av m.fl (fp) yrkas, såvitt nuär i fråga (yrkande 3), att beslutar om sådan rättslig reglering av undantag för asylsökande i socialtjänstlagen varom uttalande görs i propositionen. Motionärerna anför att det i propositionstexten anges att lagens innebörd är att de asylsökande och övriga med dem jämställda grupper kopplas bort från socialtjänstlagen. Detta iställningstagande återfinns inte i något förslag till lagtext. Ett sådant undantag från socialtjänstlagen bör dock inte enbart finnas omnämnt i lagens förarbeten. Motionärerna föreslår därför att frågan , .. får enrättslig reglering. ' Utskottet gör följande överväganden. ' I propositionsförslaget finns som framgått inte någonlagbestämmelse som reglerar förhållandet mellan den nya lagen och den redangällande socialtjänstlagen, vilken åren lag av generell räckvidd och reglerardelvis likartade för?nåner. Vissa avsnitt i propositionens motiveringstext kange intryck av att avsikten inte desto mindre varit att begränsasocialtjänstlagens tillämpning i de fallsom avses med den nya lagen. Sålunda uttalas att de asylsökande i principbör kopplas bort från socialtjänstlagens bestämmelser (s 16 och 17) och att de-- iprincip inte har någon rätt till bistånd enligt socialtjänstlagen (s37). Av andrapropositionsuttalanden framgår emellertid att en sådan tolkning Sålunda anförs (s 27 f): Det nya stödsystemet för asylsökande är SfU 1987/88:17 av generell natur och kan därför närmast jämföras medtrygghetsanordning- Bilaga 2 arna på det socialpolitiska området. Detskall trygga försörjningen för de utlänningar som omfattas av lagen underden tid deras ansökan om Något behov av ytterligare bistånd genom socialbidragkommer följaktligen inte att föreligga. systemetbör det med hänsyn till stödets syfte och utformning stå klart att asylsökandeoch därmed likställda tillståndssökande vilka inte omfattas av lagen till följdav vistelse i en icke anvisad kommun skall ha rätt till socialbidrag endast ide rena undantagsfall som kän följa av 3 § socialtjänstlagen. Vidare anförs (s 45): Det nya stödsystemet är avsett atttillgodose behovet av bistånd för de utlänningar som omfattas av lagen. Någotbehov av bidrag enligt socialtjänstlagen skall id.ärför inte föreligga fördenna grupp. En vistelsekommun torde alltså normalt kunna avslå en begäran omsocialbidrag under åberopande av att utlänningen inte behöver bistånd för sinförsörjning och sin livsföring i övrigt eftersom hans eller hennes behov kantillgodoses på annat sätt. I den mån kommunerna ändå betalar ut socialbidragtill dessa utlänningar föreligger inte någon rätt till ersättning för det avstaten. Utskottet konstaterar sålunda att propositionsförslagetutgår från att socialtjänstlagen liksom tidigare gäller generellt och attnågot principiellt undantag för asylsökande inte är avsetf. Det finns vidsådant förhållande inte något behov av ändring i socialtjänstlagen. En annan sak är att det nya stödsystemet i de allra flestafall kommer att göra socialbidrag överflödigt, eftersom den enskildes behovtillgodoses genom bistånd enligt den nya lagen. vill emellertidframhålla att frågan om den enskildes rätt till bistånd enligtsocialtjänstlagen alltid är beroende av en individuell prövning, varvid denomständigheten- att en asylsökande anvisats plats i en utredningsförläggningeller erbjudits andra förmåner enligt den nya lagen om bistånd åt asylsökandem.fl. självfallet måste tas med i bedömningen men inte behöver hautslagsgivande betydelse. Frågan om den enskildes rätt till bistånd enligtsocialtjänstlagen i ett fall där båda lagarna principiellt är tillämpliga blirsåledes beroende av hur socialtjänstlagen skall tolkas i det särskilda falletmed hänsyn till uttalanden i socialtjänstlagens förarbeten, vägledandedomstolsavgöranden, allmänna råd på området, m.m. Det finns vidare skäl att erinra om att rätten tillbistånd enligt socialtjänstlagen har en avsevärt vidare innebörd än rättentill bistånd enligt den nu föreslagna lagen. De asylsökande måste självfalletkunna vända sig till för att få andra än rent ekonomiska behovtillgodosedda. Samordningsproblem mellan socialtjänstlagen och den nuföreslagna nya lagen torde främst komma att uppstå i de fall en asylsökandeanvisats plats i en viss kommun men hellre vill bo i en annan kommun, t ex föratt han har släktingar där. Det är inte givet att socialtjänstlagen här harsamma avgränsning som görs i 2 § första stycket 4 i den nya lagen. Även i dettafall måste det således göras en individuell prövning av frågan om den enskildesrätt till bistånd av . I normalfallet måste dock förutsättas attden biståndssökandeanses tillgodosedd genom förmånerna enligt lagen om SfU 1987/88:17 biståndåt asylsökande m.fl. Efter hand som vägledande domstolsavgöran- Bilaga 2den blir tillgängliga kan man med högre grad av generalisering förutsäga hursådana ärenden kommer att bedömas. har sammanfattningsvis ingen erinran motproposifionens lagförslag såvitt nu är i fråga och avstyrker motionsyrkandena.Utskottet anser det emellertid angeläget att undanröjer den oklarhetsom möjligen kan föreligga och slår fast att den nya lagen om bistånd åtasylsökande m fl inte innebär någon begränsning av socialtjänstlagenstillämpningsområde. Närvarande; (), (), GöteJonsson (m), (), (), (),(), (), (), (), IngaLantz (vpk), (), (), () och (). () anser att den första meningen i nästsista stycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Samordningsproblem mellan socialtjänstlagen och den nuföreslagna nya lagen torde främst komma att uppstå i de fall en asylsökandeanvisats plats i en viss kommun men hellre vill bo i en annan kommun, t ex föratt han har släktingar eller bekanta där. gotab 1988 14852 16