bet · GB01UbU13 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till forskning och centralt , utvecklingsarbeteinom skolväsendet, m.m. (prop. 1987/88:13 1987/88:100, bil. I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:100 () underpunkterna B 7, Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, B 8.Fortbildning m.m., B 9. Nationell utvärdering och prov, B 10. Kopiering avlitterära och konstnärliga verk inom skolområdet och Bil. Särskilda insatserinom skolområdet jämte motioner. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet Regeringen har under punkt B 7 (s. 88-89) föreslagit attriksdagen till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet /89 anvisar ett reservationsanslag av . 1987/88:Ub816 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 9. att beslutar att från anslaget B 7. till D 19.Samhällsvetenskapliga fakulteter m.m. överföra 5 milj.kr.. Från anslaget bekostas forskning och centraltutvecklingsarbete inom ungdomsskola och vuxenutbildning samtinformationsåtgärder i samband därmed. () ansvarar förplanering, samordning, utvärdering och spridning av information omverksamheten. Från anslaget bekostas även den centrala utvärderingen avpågående försöksverksamhet inom gymnasieskolan. Föredragande statsrådetberäknar medelsbehovet till . Enligt motion 1987/88:Ub816 (m) yrkande 9 bör riksdagenbesluta om överföring av medel till anslaget D 19. Samhällsvetenskapligafakulteterna m.m. av de medel som i budgetpropositionen beräknas underförevarande anslag. Som motivering för en överföring av 5 milj.kr. till desamhällsvetenskapliga fakulteterna uttalas bl.a. att statens stöd tillforskning så långt möjligt bör vara fritt från statlig styrning. Det är enligtmotionärerna en I 1987/88. styrka förhela samhället att universiteten kan fullgöra sin kritiska funktion UbU1987/88:13 utan styrning från departement och myndigheter. Forskning omförskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning, hävdas det, skullegynnas av att resurserna för den på inomvetenskapliga grunder bedrivnasamhällsvetenskapliga forskningen ökades. Utskottet konstaterar att under innevarande budgetår harca av det totala anslagsbeloppet om . anvisats tillanslagsposten Forskning avseende förskola, grundskola, gymnasieskola,vuxenutbildning och gemensam forskning och utveckling. Med dessa medelfinansieras SÖ:s utbildningsforskning som i huvudsak bedrivs i form av projekt.Genomsnittlig projektlängd är ca . Vidare finansieras under nämndaanslagspost vissa högre forskartjänster. Utskottet konstaterar att denforskning som finansieras över förevarande anslag är planerad på lång sikt ochinriktad på ett antal viktiga kunskapsområden på skolans område. Forskningenhar enligt utskottets uppfattning en klar anknytning till SÖ:s ansvarsområden.Mot denna bakgrund bör SÖ även fortsättningsvis disponera medel för forskningsom berör skolområdet, varför motion 1987/88:Ub816 (yrkande 9 delvis) avstyrks. Då utskottet inte har något att erinra motmedelsberäkningen i övrigt, föreslår utskottet beträffande anslagsbeloppet attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Ub816 yrkande 9 delvis till Forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet för /89 anvisar . Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande överföring av medel till anslagetD 19. Samhällsveten skapliga fakulteterna m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub816 yrkande 9 delvis, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88:Ub816yrkande 9 delvis till Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet för /89 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt B 8 (s. 89-93) föreslagit attriksdagen till Fortbildning m.m. för /89 anvisar ettreservationsanslag av . 1987/88:Ub217 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enrikstäckande fortbildningsplan inom miljö- och naturresursområdet. 1987/88:Ub376 av () vari - såvitt riu är ifråga - yrkas 3. att hos regeringen begär förslag om särskildkompletterande utbildning för de lärare som undervisar i svenska som andraspråkutan att ha lämpliga kunskaper. 1987/88:Ub813av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas UbU1987/88:13 5. ätt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfortbildningsavdelningen i , 6. att riksdagentill i för /89 (Bil. 10, B 8) anslår 1milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1987/88:Ub8]6av m.fl. (m) vari-såvitt nu äri fråga-yrkas 11. att till B 8. Fortbildning m.m. för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . Från anslaget betalas kostnader för skolledarutbildningenoch för sådana övriga utbildningsinsatser där () ansvarar förgenomförandet. SÖ ansvarar därvid för att vissa angelägna utbildningar kommertill stånd, vilka inte kan anordnas inom högskolan. SÖ ansvarar således för attvissa kurser och andra utbildningsinsatser anordnas för lärare i yrkesämnen ochför personal vid specialskolan och sameskolan. Under innevarande år disponerarSÖ också medel för fortbildning av fysiklärare i ämnet elektronik. Inomanslaget disponerar SÖ även medel, som i styrande och stimulerande syftefördelas vidare till kommunerna för att täcka kostnader för viss utbildning,som kommunerna själva ansvarar för. Under innevarande år fördelas således medeltill fortbildning för lokalt utvecklingsarbete i vuxenutbildning(komvux) och grundutbildning för vuxna (grundvux), till lokala fortbildningsinsatseri anslutning till reformarbetet i gymnasieskolan samt för utbildning av lärarevid skolor som skall medverka i den skolförlagda delen inomgrundskollärarlinjen. Vidare bekostas från anslaget bidrag tilllärarorganisationer m.fl. för fortbildningsverksamhet och bidrag tillskolpersonal för deltagande i internationella kurser och konferenser. Inomanslaget disponerar SÖ också medel för planering, uppföljning och information. Föredragande statsrådet erinrar inledningsvis om den utvärderingsom gjorts inom angående systemet för skolväsendetspersonalutbildning och som presenterats i rapporten (DsU 1986:16) Personalutbildningoch lokalt utvecklingsarbete i skolan. Då den gjorda utvärderingen visar attpersonalutbildningssystemet - sedan det började tillämpas - ihuvudsak fungerat väl. finner föredragande statsrådet inga skäl att ändra degrundläggande principerna för systemet för skolans personalutbildning. Föredragande statsrådet erinrar vidare om riksdagensbeslut med anledning av propositionen om fortsatt decentralisering inomhögskolan (prop. 1986/87:127. UbU 1987/88:1. rskr. 1) som innebär bl.a. attregionstyrelserna och högskoleregionerna avskaffas . Dettapåverkar organisationen för skolväsendets personalutbildning. anser därför att fortbildningsnäninderna. vilka ärknutna till dels högskolan för lärarutbildning i (HLS), dels resp.universitet i övriga högskoleregioner, i fortsättningen administrativt börknytas till dels HLS. dels resp. universitet i , . Umeå.Deras ansvarsområden bör tills vidare omfatta samma län som UbU 1987/88:13tidigare. I budgetpropositionen föreslås även att medel tillpersonalutbildning inom skolväsendet anvisas under förevarande anslag fr.o.m.nästa budgetår och inte som tidigare under anslaget D 11. Därmed tydligaregörs fortbildningsnämndernas ställning somdet beställande skolväsendets organ. Detsamlade medelsbehovet under anslaget beräknas till . I motion 1987/88:Ub813 (vpk) yrkande 5 föreslåsbeträffande den nya organisationen av personalutbildningen för skolväsendetsbehov att foribild-ningsavdelningen i bör inrättas som en avdelningsom i administrativt avseende knyts till såväl i somHLS. Syftet därmed är att öka möjligheterna till samverkan mellan universitetetoch HLS och för att stimulera att ta större reellt ansvar förlärarnas utbildning. Genom en sådan lösning kan fortbildningsavdelningen iStockholm få en organisatorisk anknytning som motsvarar den på övriga universitetsorteri landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet har förhoppningen att det förslag tillorganisation av fortbildningsnämnder och fortbildningsavdelningar sompresenteras i propositionen med anledning av avskaffandet av regionstyrelserna den30 skall ge förutsättningar för ett gott samarbete mellanskolväsendet och högskoleenheterna jämte andra utbildningsanordnare i vadavser personalutbildning för skolans behov. Förslaget syns i förhållande tillandra tänkbara alternativ vara den minsta avvikelsen från tidigareorganisationsform. Utskottet konstaterar att fortbildningsnämndens ochfortbildningsavdelningens i anknytning till myndighet innebär vissavvikelse i förhållande till övriga fortbildningsnämnder. Det är enligtutskottets mening viktigt att i företrädare för ochtekniska högskolan samt i företrädare för tekniska högskolagaranteras inflytande på hur personalutbildningen för skolans behov utformas.Dessa högskoleenheter bör vara företrädda på ett tillfredsställande sätt iresp. Detta bör med anledning av motion1987/88:Ub813 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna. Beträffande de i budgetpropositionen föreslagna beloppentill fortbildningsnämnderna bör enligt motion 1987/88:Ub813 yrkande 6ytterligare medel anvisas till fortbildningsavdelningen vid iUmeå för personalutbildning för skolväsendets behov. Enligt motionärerna harinte tillräcklig hänsyn tagits till de stora avstånden i landets norra delaroch de större kostnader som följer därav för dåpersonalutbildning lokaliseras till andra orter. Det i budgetpropositionenföreslagna beloppet för personalutbildning för skolväsendets behov tillfortbildningsnämnden vid i (.) bör mot dennabakgrund höjas med 1 milj.kr. Utskottet vill erinra om att föredragande statsrådetanmäler att SÖ skall få ett uppdrag från regeringen att i samråd med UHÄ utredafrågan om fortbildningsnämndernas ansvarsområden och deras framtida omfattning m.m. Detfinns enligt utskottets uppfattning ingen anledning att föregripa UbU1987/88:13 detta utredningsarbete. Utskottet förutsätter att SÖ:s utredning även kommer att beröra de ekonomiska förutsättningarna förfortbildningsnämndernas verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottetmotion / 88:Ub813 yrkande 6 delvis. I motion 1987/88:Ub816 (m) yrkande 11 avvisas förslaget ibudgetpropositionen att 1,8 milj.kr. skall anvisas för central och regionalplanering av fortbildningen av lärare i anslutning till den nyagrundskollärarutbildningen. Motionärerna erinrar om deras tidigareställningstaganden i vad gäller en ny lärarutbildning. I konsekvens meduppfattningen att beslutet om en ny lärarutbildning bör rivas upp ansermotionärerna att den aviserade fortbildningen av lärare inte heller börgenomföras. Mot denna bakgrund bör föreslaget totalt anslagsbelopp reducerasmed 1,8 milj.kr. Utskottet har inte något att erinra mot att det ibudgetpropositionen föreslagna beloppet om 1,8 milj.kr. anvisasför planering avviss fortbildning för lärare med anledning avlärarutbildningsreformen och avstyrker därför motionsyrkandet i denna del. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeanslagsbeloppet och avstyrker därmed dels den föreslagna uppräkningen med 1milj,kr. avseende medel för fortbildningsnämnden vid enligtmotion 1987/ 88:Ub813 yrkande 6 delvis, dels den föreslagna reduceringen avanslaget med 1,8 milj.kr. enligt motion 1987/88:Ub816 yrkande 11 delvis. I motion 1987/88:Ub217 (s) berörs behovet av fortbildningav lärare inom miljö- och naturresursområdet. Enligt motionären bör enrikstäckande fortbUdningsplan utarbetas. , som enligtmotionären bedriver en kvalificerad utbildning inom miljöområdet, bör i samrådmed SÖ och UHÄ få i uppdrag att framlägga förslag till en fortbildningsplan ochäven utarbeta förslag till kursplaner inom miljöområdet. Utskottet vill erinra om den förstärkning avmiljöundervisningen i som regeringen föreslår i åretsbudgetproposition under anslaget B 3. Stöd för utveckling av skolväsendet ochsom bl.a. syftar till att s.k. miljöresurspersoner skall kunna knytas tilllänsskolnämnderna. En arbetsgrupp gemensam för ochmiljö- och har varit verksam och utarbetatett antal förslag till åtgärder. Enligt vad utskottet erfarit avser dennaarbetsgrupp också att utarbeta förslag till en rikstäckande fortbildningsplanför att stärka skolans miljöundervisning. Det behöver inte uteslutas att denkompetens som byggts upp vid högskolan i i vad gäller utbildning påmiljöområdet kan komma att tas i anspråk i någon form. Motion 1987/88:Ub217avstyrks. I motion 1987/88:Ub376(c) yrkande 3 anförs att mångalärare som undervisar invandrarelever i svenska som andraspråk saknarutbildning och fortbildning i ämnet. Motionären anser att hosregeringen bör begära förslag om särskild kompletterande utbildning för delärare som saknar kompetens i ämnet. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Det ärviktigt att skolornas tjänstefördelning utgår från principen att det 1 * 1987/88. bör skapaslärartjänster vilka rymmer så många undervisningstimmar som UbU 1987/88:13 möjligt isvenska som andraspråk och att dessa tjänster besätts med lärare som har behörighetatt undervisa i svenska som andraspråk eller genomgått särskildfortbildning i ämnet. Utskottet vill erinra om att SÖ har givit ut allmännaråd om lärare för undervisning i svenska som andraspråk på låg- ochmellanstadierna i (SÖ-FS 1985:146). Enligt vad utskottet erfarit har den statligaskoladministrationen uppmärk- . sammat kommunerna på behovet avfortbildningsinsatser för lärare i svenska som andraspråk. Utskottet utgår frånatt kommunerna disponerar sina fortbildningsmedel på sådant sätt attfortbildningsbehoven tillgodoses även på detta viktiga utbildningsområde. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub307 yrkande 3. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandefortbildningsavdelningen i att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:Ub813 yrkande 5 och proposition 1987/88:100 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 2. beträffandefortbildningsavdelningen vid i att avslår motion 1987/88:Ub813yrkande 6 delvis, 3. beträffandeplanering av fortbildningen av lärare i anslutning till den nyagrundskollärarutbildningen attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub816 yrkande 11 delvis, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motionerna1987/88:Ub813yrkande6ochl987/88:Ub816 yrkande 11, båda delvis, till Fortbildning m.m. för /89 anvisarett reservationsanslag av , 5. beträffande rikstäckande fortbildningsplan förmiljö- och naturre sursområdet attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub217, 6. beträffande förslag om särskild kompletterandeutbildning för , lärare i ämnet svenska som andraspråk attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub376 yrkande 3. Nationell Utvärdering och prov Regeringen har under punkt B 9 (s. 94-95) föreslagit attriksdagen till Nationell utvärdering och prov för /89 anvisarett reservationsanslag av . 1987/88:Ub32rav m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen under anslaget B 9. Nationell utvärdering och prov anslår 3 milj .kr.mindre än vad . regeringen har föreslagit. 1987/88:Ub361 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nationella utvärderingsprogrammet. 1987/88:Ub365av m.fl. (vpk) vari yrkas att som UbU 1987/88:13sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nationelltutvärderingsprogram. Från anslaget bekostas framställning av standardprov förgrundskolan, centrala prov för gymnasieskolan, prov för yrkesinriktade linjer igymnasieskolan och prov för vuxenutbildning (komvux). Vidare bekostasutveckling av instrument för den de! av den nationella utvärderingen som rörelevers kunskaper, färdigheter och attityder. Riktlinjerna för ett nationellt utvärderingsprogrambehandlades budgetproposition. Därvid underströk föredragandestatsrådet att det bör ge en helhetsbild av skolväsendets verksamhet. Utgångspunkten för ett nationellt program för utvärderingmåste enligt min mening vara att det utformas så att det kan utgöra ett sakligtunderlag för en diskussion på såväl lokal som central nivå om hur skolväsendetlyckas med sin uppgift i olika avseenden. Det skall härigenom kunna ligga tillgrund för beslut om förändringar av skolväsendet. Av detta följer attprogrammet måste kunna belysa olika aspekter av verksamheten, både sådana somtar sikte på yttre omständigheter som påverkar skolan, t.ex. sociala ochekonomiska faktorer och sådana som avser den inre verksamheten samt elevernaskunskapsinhämtande och färdighétsutveckling. Bedömningen av eleverna måste avsesåväl kunskaper och färdigheter i olika ämnen och ämnesgrupper som hur skolanlyckas med sin personlighetsutvecklande och fostrande uppgift. Jag vill därmed understryka att ett nationellt program förutvärdering inte får bli endast ett provprogram. Det är angeläget att ettsådant program ger en total bild av skolväsendets verksamhet. Det är annars enrisk att det lätt mätbara får en för stor betydelse i en total utvärdering,medan andra viktiga men intelika lätt mätbara faktorer förbises (prop. 1986/87:100 bilaga 10, s. 82) SÖ har på uppdrag av regeringen redovisat innehållet i ochformerna för ett nationellt utvärderingsprogram. Enligt SÖ:s planer kommer i enförsta omgång årskurser 2 och 5 att omfattas av en samlad utvärdering. I två motioner behandlas det nationellautvärderingsprogrammet. I både motion 1987/88:Ub361 (c) yrkande 6 och motion1987/88:Ub365 (vpk) föreslås att den första etappen i SÖ:s utvärdering avgrundskolan bör omfatta årskurserna 3 och 6 i stället för årskurserna 2 och 5som SÖ planerat. I båda motionerna hänvisas till att arbetar efterstadietimplaner och att beslut om fördelning av veckotimmar i olika ämnen ochårskurser kan göras lokalt, varför det i den nationella utvärderingen blir omöjligtatt jämföra elevers kunskaper i årskurserna 2 resp. 5 i skilda delar av landet.Motionärerna i motion 1987/88:Ub365 pekar även på att det för närvarandesaknas en strategi för hur resultaten av den nationella utvärderingen skallanvändas. Vidare bör förslagen och övervägandena från beredningen omansvarsfördelning och styrning på skolområdet avvaktas innan tarställning till utformningenav program för nationell och lokal utvärdering. Detta bör UbU 1987/88:13riksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Syftet med det nationella utvärderingsprogrammet är främstatt göra en mycket bred undersökning av skolväsendet i stort och inte enbart enutvärdering av elevers kunskaper och färdigheter i olika ämnen. Somföredragande statsrådet understrukit budgetproposition bör dennationella utvärderingen kunna belysa olika aspekter av verksamheten och därmedge en helhetsbild av skolans verksamhet. Enligt vad utskottet erfarit avsesförutom eleverna även lärarna och föräldrarna att medverka i utvärderingen. Somexempel på att utvärderingsarbetet utgår från mycket allmänna utgångspunkterkan nämnas att det för föräldragruppen bl.a. planeras frågor om föräldrarnasinställning till och bedömning av skolan, samverkan med skolan, miljön förelevernas utveckling etc. Vidare skall tilläggas att länsskolnämnderna kommeratt engageras i utvärderingsprogrammet. De skall bl.a. ge relevanta bakgrundsfaktaom de skolenheter och kommuner som väljs ut för den nationella utvärderingen.Nämnderna kommer även att medverka vid återföringen av utvärderingsresultatentill skolenheterna. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /88:Ub361 yrkande 6 och 1987/88:Ub365. Enligt motion 1987/88:Ub321 (fp) bör SÖ inte tilldelassärskilda medel för framställning av prov för komvux. Anslagsbeloppet bördärmed kunna minskas med 3 milj.kr. Ett liknande yrkande framfördes även under föregåenderiksmöte. Utskottet redovisade då bakgrunden till SÖ:s tidigare inledda arbetemed att framställa prov för komvux i syfte att uppnå jämförbarhet mellan betygi komvux och betyg i gymnasieskolan (UbU 1986/87:11). Utskottet anser detangeläget att SÖ kan fortsätta arbetet med att framställa prov för de ämnen somplanerats. Utskottet vill även erinra om regeringens förslag om nya regler förurval till högskoleutbildning, vilka skall ta ställning till underinnevarande (proposition 1987/88:109). Det är enligt utskottetsuppfattning viktigt att betygsnormerande prov framställs så att studerandefrån komvux i betygshänseende bedöms på samma villkor som de studerande igymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda och då utskottet inte har någotatt erinra mot medelsberäkningen i övrigt föreslår utskottet att medbifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion 1987/88:Ub321 tillNationell utvärdering och prov för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeett nationellt utvärderingsprogram attriksdagen avslår motionerna l987/88:Ub36l yrkande 6 och 1987/ 88:Ub365, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motion1987/88:Ub321 till Nationell utvärdering och prov för /89anvisar ett reservationsanslag av . 4.Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom UbU 1987/88:13skolområdet Regeringen har under punkt B 10 (s.95-97) dels föreslagit 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följerav förhandlingarna om förlängning av avtal om kopiering i skolorna, 2. att riksdagengodkänner vad som i propositionen har förordats om minskning av bidrag tillkommunerna, 3. att riksdagentill Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom skolområdet /89 anvisar ett förslagsanslag av , dels berett tillfälle att ta del av vad som harförordats i propositionen om kopieringsavtal på skolområdet för tiden efter den1 . 1987/88:Ub267 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nytt avtalmed BONUS, 2. att riksdagentill tilläggsbidraget på grundskoleområdet för /89 anslår 60,7milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1987/88:Ub361 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernaavseende kopiering, 8. att riksdagenbeslutar att tilläggsbidraget ökas med . Mellan staten och vissa upphovsrättsliga organisationerhar avtal träffats dels om kopiering i skolorna, dels den11 om kopiering inom högskoleområdet (se prop. 1984/85:196, UbU 37,rskr. Avtalen gäller fr.o.m. t.o.m. den 30 juni 1988.Avtalen omfattar utbildning som staten, kommun eller landstingskommun är ellerunder avtalsperioden blir huvudman för och som står eller under avtalsperiodenställs under tillsyn av , universitets- och högskoleämbeteteller styrelsen för . Avtalen ger lärare vidskolor och högskolor rätt att i viss utsträckning kopiera svenska och utländskalitterära eller konstnärliga verk samt fotografier. Ersättning betalas avstaten med ett visst belopp per kopiesida. Den slutliga ersättningen föravtalsperioden skall grundas på statistiska undersökningar avseendeomfattningen av kopieringen på såväl skolområdet som högskoleområdet.Ersättningen betalas till föreningen (Bild, Ord, Not - ). Föredragande statsrådet pekar inledningsvis på att denämnda kopieringsavtalen har träffats för ätt tillgodose lärarnas behov av attkopiera och därigenomunderiätta deras arbete. Statens ersättning till BONUS utgör, UbU1987/88:13 enligt statsrådets uppfattning, egentligen kostnader för läromedelsom skolhuvudmannen normalt svarar för. Enligt () som svarar förkopieringsundersök-ningén skall staten för den innevarande treårigaavtalsperioden betala ersättning för 224 miljoner kopiesidor per avtalsår.Detta motsvarar en ersättning av . för hela avtalsperioden. Medhänsyn till tidigare utbetalda förskott uppgår kostnaderna för skolavtaletunder hela avtalsperioden till . mer än vad som anslagits. Ienlighet med tidigare beslut (prop. 1984/85:196, UbU 1984/85:37,rskr. 374) föreslår föredragande statsrådet att tilläggsbidrag / 88 minskas med . vilket belopp således motsvararkostnadsökningen för kopiering enligt skolavtal.