bet · GB01TU27 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa sjöfartspolitiska åtgärder (prop. 1987/88:50 bil.1 och prop. 1987/88: 129) Medanledning av en framställning av om behovet avsjöfartspolitiska åtgärder föreslår regeringen i proposition 1987/88:129 attett särskilt statsbidrag på . införs per helårsanställd sjömansysselsatt på svenskt handelsfartyg i Qärrfart. Avsikten med bidraget - förvilket regeringen begär en medelsanvisning av 300 milj. kr. för nästa budgetår- är att reducera redarnas kostnad för lagstadgade och avtalsbundna socialaavgifter för berörda ombordanställda med cirka hälften. Vidareaviseras att regeringen kommer att föreslå att skattebefrielse fr. o. skall gälla för sjömän anställda ombord på svenskahandelsfartyg i flärrfart för inkomst på sådana fartyg. Deåtgärder som sålunda föresläs och aviseras innebär enligt regeringen enkostnadsavlastning för berörda rederier av totalt ca 550 milj. kr. Utskottet tillstyrkerregeringens nu framlagda förslag. Ibetänkandet behandlas ett fyrtiotal motionsyrkanden, vilka samtliga avstyrkseller föreslås lämnas ulan särskild åtgärd. Tillbetänkandet är fogat nio reservationer och ett särskilt yttrande. M-och fp-ledamöterna motsätter sig den föreslagna medelsanvisningen ochframhåller att regeringen bör förelägga lagförslag om sänktasocialavgifter för de ombordanställda. M-,fp- och c-ledamöterna förordar att ett internationellt fartygsregister införs iSverige. Vpk-ledamotenreserverar sig i fråga om utskottets motivering för sin avstyrkan av sistnämndaförslag. M-,fp- och c-ledamöterna förordar också sjöfartspolitiska åtgärder i syfte attminska rederiernas kapitalkostnader. Sammaledamöter anser vidare att regeringen bör redovisa överväganden huruvida dessnu framlagda och aviserade förslag är tillräckliga för att de av riksdagenfastställda målen för sjöfartspolitiken skall kunna uppfyllas. Vpk-ledamotenreserverar sig i fråga om utskottets ställningstaganden till motionsyrkanden omtrafikpolitiska aspekter på sjöfarten m.m., samhällsägd rederiverksamhet ochavveckling av bekvämlighetsregistren. M-och fp-ledamöterna vill att regeringen förelägger förslag omupphävande av den s. k. flagglagen. 1 1987/88. Detsärskilda yttrandet avges av c-ledamöterna och gäller sociala avgif- TU1987/88: 27 ter. Proposition 1987/88: 50 bil. Regeringenhar i avsnitt 15. Sjöfart under 15.2 (s. 332-337 och s. 344) berett riksdagenlillfälle alt ta del av vad föredragande departementschefen i övrigt anfört iavsnittet om sjöfart. Proposition 1987/88: 129 I proposition 1987/88: 129 har regeringen() dels föreslagit att 1. tillBidrag till svenska rederier för /89 anvisa ett förslagsanslag av , dels berett riksdagenlillfälle att 2. tadel av vad föredragande departementschefen har anföri om befriel se från sjömansskatt. Efterframställning från lägger regeringen i propositionen fram förslagtill sjöfartspolitiska ätgärder. Regeringen föreslår att ett särskiltstatsbidrag införs till svenska rederier för att sänka redarnas bemanningskostnader.För /89 utgår bidraget med . per helårsanställd sjömansysselsatt på svenskt handelsfartyg i fjärrfart. Kostnaden för staten beräknastill 300 milj.kr. för /89. Regeringen kommer senare i ensärskild proposition att föreslå befrielse frän sjömansskatt för tjänstgöringpå svenska handelsfartyg i fjärrfart. Motioner väckta med anledniiig av proposition 1987/88: 129 1987/88:T102av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag till ett svenskt internationellt sjöfarlsregisler i enlighet medvad som anförs i motionen, 2. att avslår prop.1987/88: 129 yrk. 1 att till Bidrag till svenska rederier för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av , 3. all hos regeringenbegär förslag till reduktion av de sociala avgifterna för sjömän i enlighet medvad som anförs i motionen. 1987/88:T103av m.fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar anta lag om svenskt internationellt skeppsregis ter (SIS) med det innehåll som anges i motionen, 2. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag om sådana ändringar i kapitalplaceringsreglerna, bl. a. investeringsfonder na, alt investeringar i svensk sjöfart underlättas. 1987/88:T104 av LarsWerner m. fl. (vpk) vari yrkas /88: 27 1. att hos regeringenbegär ett sjöfartspolitiskt program med den inriktning och långsiktigamålsättning som anförs i motionen, 2. att som sin meningger regeringen till känna att ett s. k. öppet register aldrig kan bli aktuelltför del, 3. att hos regeringenbegär förslag syftande till att utveckla en miljövänlig kust- och in rikessjöfart genom samhällsägd rederiverksamhel. 1987/88:T105av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att vid de fortsatta övervägandena angåendesjöfartspolitikens utformning måste det nödvändiga behovet av en egentransportkapacitet inom svensk sjöfart i en kris- eller krigssituationbeaktas. 1987/88:TI06av m. fl. (fp) vari yrkas 1. alt beslutar avslåregeringens förslag beträffande direkta subventioner till sjöfarten, 2. att beslutar attombordanställda på svenska fartyg i Qärr-fart befrias från sjömansskatt, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om nedsättning av lagstadgadesociala avgifter för ombordanställd personal, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om framläggande av förslagtill svenskt internationellt fartygsregister, 5. att beslutar medgerätt att utnyttja investeringsfonderna för fartygsinvesteringar. Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88: 50 1987/88:T44av och i (båda s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av åtgärder för att stärka den svenska sjöfartsnäringens ställning. 1987/88:T65av m. fl. (fp) vari yrkas 20.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av en ny svensk sjöfartspolitik. 1987/88:T66 av m. fl. (vpk) vari yrkas25. att beslutar att säga nej till ett öppet register för sjöfarten. 1987/88:T89av m. fl. (m) vari yrkas 19.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom sjöfarten. Motionerframlagda under den allmänna motionstiden /88:27 1987/88:Sk403av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändringar i sjömansskattereglerna så altavdrag för resa mellan bostad och arbetsplats möjliggörs. l987/88:Sk486av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att de som arbetar ombord på fartyg som går i fjärrtrafik bör befriasfrån inkomstskatt. 1987/88:SD40av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att de sociala avgifterna för sjöfolk som arbetar i fjärrtrafik börsänkas. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1987/88:Sk486 (c). 1987/88:T208av m. fl. (c) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1987/88:Fö512 (c) anförts om sjöfartens roll ur totalförsvarssynpunkl. 1987/88:T602av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande de särskilda hänsynsom betingas av sjöfartsnäringens utpräglat internationella karaktär, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande sjöfartsneltotsbetydelse för den svenska ekonomin samt dess bidrag till sysselsättningen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeberedskapssynpunkterna, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande överföring avtransporter från landsväg till sjöfart och konkurrensförhållandena mellansjöfart och järnväg i syfte att stärka närsjöfarten, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande konkurrenskraftigabemanningskostnader och partrederier, 8. alt hos regeringenbegär förslag till sådana ändringar i investeringsfondsreglerna att hela detsvenska näringslivets investeringar i sjöfart underlättas. 1987/88:T607av m. fl. (s) vari yrkas au som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för svensk sjöfartsframtid. 1987/88:T610av () vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet och inriktningen av en svensk sjöfartspolitik, 2. att beslutar attanställda på svenska fartyg i Ijärrfart skall befrias från inkomstskatt ienlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutar attsociala avgifter för anställda på svenska fartyg i Qärrfart inte skall utgå ienlighet med vad i motionen anförts. 2. att hos regeringenbegär en översyn av reglerna för under- /88: 27 skottsavdrag vidbeskattning av partredare, 3. att beslutar om ettfrisläppande av investeringsfonderna för investeringar i fartyg, 4. att hos regeringenbegär en översyn av finansieringsvillkoren vid investeringar i fartyg, 8.att beslutar upphäva lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelseav fartyg, 14. att hos regeringenbegär ett skyndsamt förslag beträffande utformningen av ett svensktinternationellt register, 15. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om relationerna till EG:ssjöfartspolitik, 16. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationellt samarbete; 1987/88:T612av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjöfarten. Yttrande från annat utskott Trafikutskottethar berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över dels proposition1987/88:129 om vissa sjöfartspoliliska åtgärder, dels motionerna 1987/88:T65(fp) yrkande 20, T89 (m) yrkande 19, T103 (c), T106 (fp), T602 (c), T610 (m)och T612 (fp) i de delar de berör skatteutskottets beredningsområde. Medanledning härav har skatteutskottet avgivit yttrandet SkU1987/88:8 y om vissa sjöfartspoliliska åtgärder. Yttrandet, som har tagits insom bilaga till detta betänkande, omfattar även motionerna l987/88:Sk403 (c)och Sk486 (c). Enligtriksdagens sjöfartspolitiska beslut (prop. 1979/80:166, och 30,rskr. 412) bör den statiiga sjöfartspolitiken ges en sådan inriktning attförutsättningar skapas för att ulföra utrikeshandel på etttillfredsställande sätt till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader.Vidare skall förutsättningar skapas för att trygga landets transportförsörjningi politiska och ekonomiska krissituationer. Sjöfartens möjligheter att somkonkurrenskraftig exportnäring stärka betalningsbalans skall tas tillvara. Underden allmänna motionstiden vid 1986/väcktes ett, antalmotionsyrkanden i sjöfartspolitiska frågor. I motionerna uttrycktes genomgåendeen oro över den svenska handelsflottans snabba minskning samtframfördes krav på skyndsamma åtgärder för att söka vända den utvecklingen. Utskottet beslöt alt uppskjutabehandlingen av motioner- /88: 27 na i avvaktan på en av regeringenaviserad sjöfartspolitisk proposition. Någon sådan proposition förelades interiksdagen . meddelade emellertidfinansministern att regeringen hade för avsikt att låta utreda sjöfartensekonomiska villkor. I siu dagtecknade betänkande TU1987/88:8 om behovet av sjöfartspolitiska åtgärder framhöll utskottetinledningsvis alt den svenska handelsflottan - sedan motionerna hade väckts ijanuari 1987 - hade fortsatt att minska. Vidare erinrades i betänkandet om attett norskt internationellt fartygsregister hade inrättats den 1 juli 1987.Registret gör del möjligt framhöll utskottet - för främst norska rederieralt bedriva sjöfart under norsk flagg med utländska besättningar och kostnadsvillkor.Registret är även - fortsatte utskottet - på vissa villkor tillgängligt förutländska rederier och synes innebära ökade risker för en fortsatt snabbminskning av den svenska handelsflottan. I betänkandet berördes vidare ett avtal som i oktober 1983slöts mellan och de sjöfackliga organisationerna omöverföring av fartyg till utländsk flagg. Detta s. k.inlernationaliseringsavtal reglerar också anställningsvillkor för anställda isvenska rederier för tjänstgöring på fartyg som med bibehållet svenskt ägare-eller driftsinflytande överförs till utländsk flagg. Avtalet förutsätter försin tillämpning vissa ändringar i skattelagstiftningen. Med anledning avförslag i proposition 1984/85: 175 godkände (SkU 59, rskr. 351) attanställda ombord på utländska fartyg vid laxeringar undantas frånskatt i på inkomst vid anställning ombord på utländskt fartyg, omanställningen och vistelsen utomlands varat och avsettanställning hos arbelgivare, som är en inländsk juridisk person eller en här iriket bosatt fysisk person, och anställningen utövats ombord på utländsktfartyg som huvudsakligen går i oceanfart. beslöt (prop. 1987/88: 34, SkU 18, rskr. 108) att föriänga skattefriheten t. o. m.1989 års taxering. Genom ett särskilt avtal har dessutom den anställdes socialaskydd reglerats. För redaren har detta inneburit att kostnaden för det socialaskyddet reducerats med cirka hälften, som den anställde enligtparternas uppfattning fått ett i princip oförändrat socialt skydd. Den snabba minskningen av den svenska handelsflottan är -betonade utskottet i sitt betänkande - ägnad att inge allvarlig oro i fråga ommöjligheterna alt behålla en svensk handelsflotta till tryggande av Sverigestransportförsörjning i krissituationer. Vidare noterade utskottet alt regeringen hade ullalat sigvara beredd alt föreslå skattefrihet för anställda för inkomst på svenskafartyg som går i fjärrfart. Utskottet erinrade också om att förslag hadeframförts i den allmänna debatten om en sänkning av de sociala avgifterna. Ensådan typ av åtgärd sade sig emellertid utskottet hysa stor tveksamhet inför.Däremot borde andra former med motsvarande effekt kunna prövas, t.ex. direktasubventioner över statsbudgeten. Exempel på vad regeringen därutöver kanöverväga - framhöll utskottet är att underlätta användningen avinvesteringsfonderna för investeringar i fartyg. Utskottetbetonade att det för sin del fann det nödvändigt alt skyndsamt /88:27 vidta långsiktiga åtgärder som gör det möjligt att bibehålla en svenskflaggadhandelsflolta av rimlig omfattning. Regeringen borde därför senast den 10 mars1988 förelägga en proposition med förslag om sådana åtgärder, sä attbeslut kunde fattas före vårsessionens slut. Avslutningsvisbetonade utskottet alt sjöfartsnäringen är väsentlig inte bara frånberedskapssynpunkt. Den bidrar också till att stärka bytesbalans. k. sjöfarlsnettol uppgår till ca 7 miljarder kronor.Sysselsättningsaspekterna berör vidare inle endast de ombordanställda ulanockså andra sjöfartsanknulna verksamheter än själva fartygsdriften. Statenskostnader för genomförandet av erforderliga sjöfartspolitiska åtgärder uppvägs- underströk utskottet - av fördelarna av att inom landet kunna bevara en internationelltinriktad sjöfartsnäring av rimlig omfattning. Riksdagenbeslöt (rskr. 107) att bifalla utskottets hemställan attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anförtom behovet av sjöfartspoliliska åtgärder. biföll också utskottetshemställan att motionsyrkandena - i avvaktan på den begärda propositionen -skulle lämnas utan särskild åtgärd. Genomproposition 1987/88:50 bil. I avsnitt 15.2 - i det följande kallad dentrafikpolitiska propositionen - bereds tillfälle ta del av föredragandedepartementschefens bedömningar av sjötransporternas och svensk sjöfartsutveckling. Dessa bedömningar innebär i korthet följande. - Effektiva sjötransporter är avstrategisk betydelse för utrikeshandeln. - Tillgången till sjötransporterger ökad valfrihet för näringslivet och därmed lägre transportkostnader. - Färjesjöfarten utgör en viktiglänk för konkurrensen på Iransportmark-naden. - Den svenska handelsflottanmöter en hårdnande internationell konkurrens. Åtgärder för den svenskahandelsflottan övervägs. Avpropositionen framgår att till grund för övervägandena om åtgärder för densvenska handelsflottan ligger förslag av bl. a. sjöarbetsmarknadens parter isyfte att få till stånd minskningar av redarnas bemannings- ochkapitalkostnader samt att öka tillgängligheten pä kapital för investeringar ifartyg. Flertalet av dessa förslag framförs även i de motioner som utskottetkommer att behandla i detta betänkande. Iproposition 1987/88: 129 om vissa sjöfartspolitiska åtgärder - i det följandekallad den sjöfartspolitiska propositionen - föreslår regeringen att ettsärskilt statsbidrag på . införs per helårsanställd sysselsattpå svenskt handelsfartyg i fjärrfart. Avsikten med bidraget - för vilketregeringen begär en medelsanvisning av 300 milj. kr. för nästa budgetår -är attreducera redarnas kostnad för lagstadgade och avtalsbundna sociala avgifter för deombordanställda med cirka hälften. Bidraget avses utbeta- /88: 27 lasårligen efter ansökan. utgör första kvalifikationsår. Vidareaviseras alt regeringen kommer att föreslå att skattebefrielse fr. o. skall gälla för sjömän anställda ombord på svenskahandelsfartyg i Qärrfart. De åtgärder som sålunda föreslås och aviseras innebärenligt regeringen en kostnadsavlastning för berörda rederier av för närvarandeca 550 milj. kr. sjöfartspolitiska propositionen tecknas följande bakgrund till regeringensförslag. Densvenska sjöfartens utveckling visar en i stort sett obrutennedåtgående tendens. Det året bestod den svenska handelsflottan av ca 630fartyg om totalt ca dödvikt med ca 24000 ombordanställda. Vidmitten av fanns 424 fartyg om ca dödvikt, somsysselsatte mellan 12000 och 13000 personer. Något mindre än hälften avfartygen opererar i närsjöfart och sysselsätter ca 4 000 personer. somden svenska handelsflottan minskat kraftigt i omfattning har svenska rederier iökad utsträckning engagerat sig i ägande och drift av fartyg under utländskflagg. Den svenskägda utlandsflaggade flottan kan tonnagemässigt uppskattasvara nästan dubbelt så stor som den svenskflaggade. Den samlade dödviktenuppgår till ca , fördelad på ca 115 fartyg. Drygt etttrettiotal av dessa drivs med svensk besättning underinternationaliseringsavtalet med ca 1 200 personer sysselsatta. Dessutomförhyrs ett stort antal fartyg från utlandet. Sammanlagt kan del tonnage somsvenska redare disponerar uppskattas till ca 700 fartyg med en dödvikt om drygt8 miljoner ton. Denviktigaste förklaringen till den svenska handelsflottans negativa utveckling ärenligt den sjöfartspolitiska propositionen svårigheterna att under nuvarandeförutsättningar driva en svensk rederinäring med svensk besättning på fartygen.Bemanningskostnaderna blir för höga. Med den utveckling som äger rum inom deninternationella sjöfarten - kännetecknad av ett ökat utbud av fartyg underbekvämlighets- eller lågkostnadsflagg - får de höga bemanningskostnaderna enavgörande betydelse för den svenska handelsflottans konkurtenskraft. Medanledning av bl. a. sjöarbetsmarknadens parters förslag till sjöfartspolitiskaåtgärder framhåller föredragande departementschefen att statliga åtgärder börinriktas på de internationellt sett höga svenska bemanningskostnaderna,eftersom minskningen av den svenska handelsflottan främst förklaras av dessakostnader. Skillnaderna mellan kapitalkostnaderna för fartyg under olika flaggär däremot inte lika omfattande som skillnaderna avseendebemanningskoslnaderna. Föredraganden har därför - efter samråd med statsrådetoch chefen för - inle funnit tillräckliga skäl att föreslååtgärder för att sänka redarnas kapitalkostnader. Tillbelysning av skillnaderna i bemanningskoslnader för fartyg under svensk ochutländsk flagg återges vissa uppgifter från . Enligtdessa uppgifter kostar t.ex. ett tankfartyg på dödvikt med 21mans besättning ca 10,4 milj. kr. under svensk flagg och 3,1 milj.kr.under norsk internationell flagg med indisk eller filippinsk besättning. Med norsktbefäl och i övrigt indisk eller filippinsk besättning uppgårårskostnaden till ca 5,6 milj. kr. Om samma fartyg seglar /88: 27med svensk besättning under internationaliseringsavtalet är årskostnaden ca 7,1milj.kr. Jämförelser mellan ett linjefarlyg med svensk flagg och norskinternationell flagg visar på en koslnadsdifferens på nära 5 milj. kr. Föredragandenframhåller att den internationella kostnadsnivån i fråga om bemanning inomtank- och bulksjöfarlen är så låg att det skulle kräva närmast orimligastödåtgärder för alt driva denna sjöfart med svensk bemanning. Inom andra delarav sjöfarten, t. ex. närsjöfarten och linjesjöfarten, har kostnadshandikappetdäremot inle ansetts vara omöjligt att överbrygga. För färjesjöfarten kansituationen beskrivas som gynnsam, även om denna trafik drivs ihärd, framför allt nordisk, konkurrens. fortsätter föredraganden - har parterna på sjöarbetsmarknadenkunnat reducera bemanningskoslnaderna . Delta har kunnat skegenom en kombination av rationaliseringsåtgärder och genom att sjöinkomstenhar befriats från skatt samt att kostnaderna för det sociala skyddet reduceratsmed cirka hälften. En förutsättning för internationaliseringsavtalet äremellertid att del endast omfattar svenskar som är anställda av svenskarbetsgivare på utländskt fartyg. Vidare är avtalet tillämpligt endast påfartyg i oceanfart. Med denna avgränsning faller t.ex. den mest omfattandedelen av svensk sjöfart, närsjöfarten, utanför internationaliseringsavtaletstillämpningsområde. Del förhållandet alt svenska redare valt all driva ettökande antal fartyg med inlernationaliseringsavtal visar - framhåller föredraganden- att den kostnadsnivå som därigenom uppnås anses konkurrenskraftig avnäringen. I fråga om den lämpliga nivån för kostnadsavlastning bör därför dekostnadsminskningar som kan uppnås under internationaliseringsavtalet varanormerande. Med hänsyn till färjesjöfartens relativt gynnsamma marknadsförutsättningarsaknas anledning att innefatta denna del av sjöfarten i övervägandena omsjöfartspolitiska åtgärder. I likhet med sjöarbelsmark-nadens parter anserföredraganden att reduktionen av bemanningskostnaderna enbart bör gällasvenska handelsfartyg i fjärrfart enligt definitionen i sjömansskatlelagen(1958: 295). 1 Sjöfartspolitiska åtgärder i syfte att minskarederiernas bemanningskostnader Imotion T102 (m) framhålls vikten av att sjöfartsnäringen får arbeta underinternationellt konkurrenskraftiga villkor och av att dessa villkor blir beslåendeunder , så alt näringen inle blir ständigt beroende av politiskabeslut. Direkta subventioner är enligt motionärerna olämpliga och riskerarsnarast alt skada sjöfartsnäringen. Regeringens förslag om en medelsanvisningav 300 milj.kr. för nästa budgetår bör därför avslås av . 11 1987/88. Enreduktion av de sociala avgifterna jämte befrielse från sjömansskatt TU1987/88: 27 kan däremot - betonar motionärerna - inte nu förutses skapa problemi förhållande till andra sjöfartsnationer. En sådan lösning ger också de fastaspelregler som är nödvändiga. Regeringen bör därför förelägga förslagtill redaktion av de sociala avgifterna, motsvarande , i så god tid attnya regler kan träda i kraft den . Motionärernafinner del vidare felaktigt att regeringens förslag till subventioner omfattarsåväl lagstadgade som avtalsbundna sociala avgifter. Parterna bör inte avlastasansvaret för effekterna av träffade avtal. Det bör helt överlåtas åt parterna betonar motionärerna alt i avtal reglera det sociala skydd som parternafinner nödvändigt. Äveni motion T106 (fp) framhålls att bör avslå regeringens förslag tilldirekta subventioner till sjöfarten. Sådana riskerar enligt motionärerna attmotverka den vitalisering, utveckling och kostnadsmedvetenhet som behövs. Delkommer att innebära stora svårigheter för parterna alt i förhandlingar om löne-och anställningsvillkor vara beroende av alt regering och riksdag skallavgöra hur stora bidrag som skall beviljas näringen. Dessutom kan subventionernaleda till repressalier från konkurrentländer. Avslutningsvis framhållermotionärerna att såväl arbelsgivar-som arbetstagarorganisationer har förklaratsig villiga att försäkringsvägen lösa frågan om det sociala skyddet så att deombordanställdas trygghet inte äventyras. Desociala avgifterna behandlas också i motionerna T65 (fp), T602 (c), T610 (m),T612 (fp) och SO40 (c), vilka samtliga väcktes under den allmänna motionstideni år. Imotion T65 (fp) framhålls att de sociala avgifterna bör nedsättas kraftigt.