bet · GB01TU27 · 1987-12-31 00:00:00 — Imotion T602 (c) framhålls att de sociala avgifterna bör sättas ned i likhet medvad som gäller för inlernationaliseringsavlalel. Imotion T6I0 (m) yrkas att beslutar att sociala avgifter för anställdapå svenska fartyg i ijärrfart inte skall utgå. Imotion T612 (fp) framhålls att regeringen som en sjöfartspolitisk åtgärd börförelägga förslag om sänkta sociala avgifter. Imotion Sf340 (c) framhålls att de sociala avgifterna för sjöfolk som arbetar ifjärrtrafik bör sänkas. Medanledning av samtliga dessa motionsyrkanden vill utskottet till en börjanerinra om att del redan i sitt betänkande /88: 8 uttalade stortveksamhet inför en sänkning av de sociala avgifterna. Däremot förordadesandra former av stöd till sjöfarten med motsvarande effekt, t. ex. direktasubventioner över statsbudgeten. sjöfartspolitiska propositionen bekräftar också föredraganden - efter samråd med statsrådet och chefen för - alt internationaliseringsavtalets förutsättningar inle kan överföras till arbete ombord pä svenska fartyg och att svårigheterna gör sig särskilt gällande i fråga om avgiftssystemet för det sociala skyddet. Alt undanta en viss yrkesgrupp, bestående av personer som är bosatta i och anställda av en svensk arbetsgivare, frän den lagstiftning som i-eglerar del sociala skyddet är inle förenligt med gällande principer. En sådan åtgärd skulle tP även - betonarföredraganden - stå i strid med internationella /88: 27åtaganden. Utskottetvill också - i likhet med föredraganden - understryka att det av regeringenföreslagna statliga bidraget på . per helårsanställd, som tjänstgörombord på svenskt handelsfartyg i fjärrfart, skall ses som en teknisk lösningför att åstadkomma de villkor som gäller under inlernalio-naliseringsavtalet.Vidare erinras om att utskottet i sitt betänkande /88:8 betonadenödvändigheten av långsiktiga åtgärder i syfte att göra det möjligt att bibehållaen svensk handelsflotta av rimlig omfattning. Vadgäller farhågorna att det föreslagna stödet skulle kunna skapa problem iförhållande till andra sjöfartsnationer vill utskottet fästa uppmärksamhetenpå föredragandens uttalande att internationaliseringsavtalets förutsättningarinte föranlett några internationella komplikationer. Den alternativa, tekniskalösning för att stärka rederinäringens internationella konkurrenskraft somstödet utgör - och som skulle kunna sägas innebära en återbetalning tillberörda rederier av en viss del av inbetalda sociala avgifter torde därförinte heller behöva medföra några svårigheter i förhållande till andrasjöfartsnationer. Medhänvisning till det anförda och då föredragandens anslagsberäkning intesynes böra föranleda någon erinran - tillstyrker utskottet regeringens förslagatt till Bidrag till svenska rederier för nästa budgetår anvisar ettförslagsanslag av 300 milj. kr. 1.2Befrielse från sjömansskatt m. m. Somframgår av vad utskottet anfört i det föregående meddelar föredraganden i densjöfartspolitiska, propositionen att regeringen har för avsikt att föreläggariksdagen förslag om alt skattebefrielse fr.o.m. genomförs försjömän för inkomst på svenska handelsfartyg i Qärt-fart. Förslag om en sådanskattebefrielse har också framförts i den med....... ......... anledning av densjöfartspolitiska propositionen väckta motionen T106 (fp) samt i de under denallmänna motionstiden väckta motionerna.. . Sk486 (c), T65(fp), T89 (m), T602 (c), T610 (m) och T612 (fp): Skatteutskottetframhåller i sitt yttrande alt regeringens förslag bör avvaktas och avstyrkerför sin del motionsyrkandena. Föregen del vill trafikutskottet framhålla alt en befrielse från skatt i enlighet med det förslag som aviseras i den sjöfartspoliliska proposi tionen är av stor betydelse för att stärka den svenska handelsflottans internationella konkurrenskraft. Skattebefrielsen framstår därför som ett oundgängligt komplement till det regeringsförslag som nu har att ta ställning till, om det av tidigare angivna målet att bibehålla en svenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning skall kunna uppnås. Ut skottet förutsätter att de överväganden av teknisk natur som enligt propo sitionen är nödvändiga hinner avslutas i sådan lid alt kan besluta om att skattebefrielsen skall.gälla fr. o.m. 1 avvaktan på proposition i frågan synes motionsyrkandena böra lämnas utan särskild 11 Vad föredragandenanfört om befrielse från sjömansskatt bör enligt /88: 27 utskottetsmening lämna utan erinran. MotionSk403 (c) gäller arbetsreseavdrag för sjömän. Motionären begär en sådan ändringi sjömansskatlereglerna att avdrag för kostnad för resa mellan bostad ocharbetsplats kan erhållas. Skatteutskottetavstyrker i sitt yttrande bifall till motionen under hänvisning bl. a. till eninom pågående översyn av sjömansbeskattningen.Trafikutskottet gör ingen annan bedömning och avstyrker följaktligen även försin del motionen. 1.3Ett svenskt internationellt fartygsregister Föredragandenframhåller att har föreslagit inrättandet av ettsvenskt internationellt fartygsregister, med möjligheter alt tillämpa s.k.lokala avtal, som en lämplig sjöfartspolitisk åtgärd. Lokala avtal innebär attutländska besättningar kan anställas på fartyg på grundval av kollektivavtalsom tecknas med de fackliga organisationerna i sjöfolkets hemländer.Föredraganden konstaterar emellertid att någon enighet blandsjöarbetsmarknadens parter inte har redovisats om förslaget. Han framhållervidare att en sådan lösning kan sänka redarnas kostnader till en internationelltkonkurrenskraftig nivå och att en sådan kostnadsnivå torde vara avgörande förförutsättningarna alt bedriva en lönsam tank- och bulksjö-fart. Föredraganden -som med tank- och bulksjöfart torde avse det stora tonnaget i vidsträcktoceanfart - säger sig emellertid inte vara beredd att förorda en internationellregisterlösning för svenskt vidkommande. Kravpå inrättande av ett svenskt internationellt register framförs i ett flertalmotioner. Det gäller sålunda de med anledning av den sjöfartspoliliskapropositionen väckta motionerna T102 (m), T103 (c) och T106 (fp) samt de underden allmänna motionstiden väckta motionerna T65 (fp), T89 (m)och T610 (m). Imotion T66 (vpk) yrkas däremot att beslutar att säga nej till ett öppetregister för sjöfarten, och i motion T104 (vpk) yrkas att uttalar attett s. k. öppet register aldrig kan bli aktuellt för del. Imotion T102 (m) framhålls alt föredragandens uttalanden om ett svensktinternationellt register innebär alt han på ett lättvindigt sätt uteslutermöjligheterna för svensk sjöfart att hävda sig på den marknad som under denärmaste åren troligen har de största möjligheterna alt återhämta sig från denlångvariga lågkonjunkturen, nämligen tank- och bulkmarkna-den. Imotionen framhålls vidare att flertalet av de betydande västeuropeiska sjöfartsnationerna redan har inrättat eller planerar att inrätta internationel la register i syfte att göra det möjligt för resp. lands handelsflotta alt konkurrera på internationellt likvärdiga villkor. Motionärerna erinrar om att införde ett internationellt register och om att i har lagts fram förslag om ett liknande register. har - fortsätter motionärerna - ett öppet register på Kerguelen, på och i Nederländska Antiller- '- Vidare harVästtyskland genom avtal möjligheter att anlita cypriotisk /88: 27 ochPortugal utreder ett gemensamt öppet register på är påväg alt införa ett särskilt register öppet också för belgiska fartyg.Canada planerar ett öppet register. har genom avtal med Panamaoch förfoganderätt över amerikanska fartyg införda i dessaländers register. Dettorde inte vara möjligt för understryker motionärerna att stå vidsidan av denna utveckling utan att förlora också de sista resterna av svensksjöfart i oceanfart, med oöverskådliga verkningar för svensk industri ochekonomi som följd. Imotion T106 (fp) framhålls att principiella invändningar kan riktas mot ettinternationellt register. kan dock inle i längden bortse från delförhållandet alt vår sjöfart har att konkurrera med rederier i länder där dessasystem blir allt vanligare. Imotion T103 (c) framhålls att ett internationellt svenskt register bör inrättasfr. o. m. nästa årsskifte och att en förebild för detta bör sökas i detinternationella register som förbereds i . Imotion T104 (vpk) framhålls att vissa rederiers omällliga profithunger har letttill att den blågula flaggan och del svenska sjöfolket ansetts och anses fördyra. Bekvämlighetsflaggade fartyg innebär också - fortsätter motionärerna -ett hänsynslöst utnyttjande av ofta rättslösa människors situation, där sjöfolki olika delar av världen spelas ut mot varandra. Att i detta läge över huvudtagel överväga planer på ett öppet register är skandalöst. Den norskaregeringens övergrepp, och de massiva protester detta mött i , borde halett till att den bestämt gett klara utfästelser mot ettinternationellt register på ett tidigt stadium. Liknande synpunkter framförsockså i motion T66 (vpk). Utskottetvill med anledning av samtiiga dessa motionsyrkanden framhålla att det ilikhet med föredraganden inte är berett alt förorda en internationellregisterlösning för svenskt vidkommande. En sådan skulle kunna innebära att manpå svenska fartyg underlåter att tillämpa svenska lagregler på väsentligaområden inte minst det arbetsrättsliga - i en utsträckning som synesoförenlig med svensk rättsuppfattning. Utskottet avstyrker därför yrkandena im-, fp- och c-motionerna. Genom utskottets ställningstagande torde syftet medvpk-motionernas yrkanden få anses tillgodosett. Dessa synes därför kunna lämnasutan särskild åtgärd. 2 Sjöfartspolitiska åtgärder i syfte att minskarederiernas kapitalkostnader Imotion T65 (fp) framhålls att nuvarande regler för utnyttjande av investeringsfonderbör ändras så att dessa fonder kan utnyttjas för investeringar i begagnadefartyg. Imotionerna T103 (c) och T602 (c) begärs förslag till ändringar i reglerna ominvesteringsfonderna så att investeringar i svensk sjöfart underlättas. Imotion T106 (fp) yrkas att beslutar medge rätt att utnyttjainvesteringsfonderna för fartygsinvesteringar. Imotion T610 (m) yrkas att beslutar om ett frisläppande av TU1987/88: 27 investeringsfonderna för investeringar i fartyg. Imotion T6I2 (fp) framhålls att åtgärder bör vidtas för att möjliggöraanvändningen av näringslivets investeringsfonder i såväl nya som begagnadefartyg. Imotion T610 (m) framhålls att det är angeläget att upphäva de negativa konsekvensernaav regler om begränsning i möjligheterna alt göra avdrag förunderskott i parirederier. Regeringen bör enligt motionären låta se överreglerna i syfte att - med garantier mot missbruk - öka tillströmningen avriskvilligt kapital till parirederier. Imotion T89 (m) framhålls bl. a. att sjöfartspolitiken bör la sikte på attrederiernas kapitalkostnader reduceras genom ett slopande av valutaregleringen.Vidare framhåller motionärerna att skattepolitiken bör ges en inriktning somstimulerar enskilda och företag att investera i svenska fartyg. Imotion T103 (c) yrkas att beslutar att hos regeringen begärautredning och förslag om sådana ändringar i kapilalplaceringsreglerna attinvesteringar i svensk sjöfart underlättas. Imotion T610 (m) framhålls all internationellt jämförbara finansieringsvillkorav såväl nybyggt tonnage som andrahandstonnage bör utredas och övervägas. Skatteutskottetavstyrker i sitt yttrande motionsyrkandena om ändrade regler förianspråktagande av de allmänna investeringsfonderna och för underskotlsavdrag ipartrederier. Trafikutskottetgör ingen annan bedömning och vill för egen del framhålla att det delarföredragandens uppfattning att de sjöfartspolitiska åtgärderna bör inriktas påatt sänka bemanningskostnaderna saml att tillräckliga skäl inteföreligger att föreslå åtgärder för att sänka rederiernas kapitalkostnader.Med del anförda avstyrker utskottet samtliga de motionsyrkanden som är ifråga. 3 Vissa sjöfartspolitiska mål Deav fastställda målen för sjöfartspolitiken - som avserSveriges utrikeshandel, beredskap och betalningsbalans - åberopas i flertaletmotioner till stöd för krav på vissa specificerade sjöfartspolitiska åtgärder.Målen som sådana omfattas emellertid även av särskilda yrkanden i motionernaT105 (c), T208 (c) och T602 (c). Sålundayrkas i den förstnämnda motionen att som sin mening skall geregeringen till känna att behovet av en egen transportkapacitet inom svensksjöfart i en kris- eller krigssituation måste beaktas vid de fortsattaövervägandena om sjöfartspolitikens utformning. Imotion T208 (c) framhålls att inte minst av beredskapsskäl måsteutveckla en positiv sjöfartspolitik. Imotion T602 (c) framhålls alt existensen av en svensk handelsflotta är avgörande för våra möjligheter att klara en försörjningskris i orostider. I sammanhanget betonar motionärerna att sjöfarten till sin karaktär är inter nationell och att sjöfartspolitiken bör ta detta grundläggande förhållande som utgångspunkt. Särskilda svenska regler och pålagor för sjöfartsnäring- 14 en kan medföra att dennaslås ut. Vidare framhåller motionärerna alt /88:27 sjöfartsnettotför uppgår till och att sjöfartspolitiken börinriktas på alt stärka sjöfartsnettot. Imotion T610 (m) åberopas målen för sjöfartspolitiken och framhålls alt denna nui första hand bör baseras på en strategi för överlevnad. Utskottetvill med anledning av samtliga dessa yrkanden framhålla att det i sittbetänkande /88: 8 åberopade de av fastställdasjöfartspolitiska målen till stöd för sitt av bifallna förslag attregeringen skulle förelägga en proposition med förslag till långsiktigaåtgärder i syfte att bibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning.Regeringen har enligt utskottets mening genom de förslag den nu framlägger ochaviserar tillgodosett önkemål i en väl avvägd omfattning. Degrundläggande principerna för sjöfartspolitiken enligt riksdagsbeslutligger fast. Utskottet utgår från att de föreslagna och aviserade åtgärderna ärav långsiktig karaktär. Någon åtgärd med anledning av demotionsyrkanden som är i fråga synes med hänvisning till det anförda inteför närvarande erforderlig. Yrkandena avstyrks följaktligen. 4 Trafikpolitiska aspekter på sjöfarten m. m. Imotion T602 (c) framhålls sjöfartens fördelar från miljö- och energipolitiskasynpunkter. En viss godsmängd kräver fem gånger så myckel energi -sägermotionärerna när den transporteras med lastbil som när den transporteras medfartyg. Därför måste alla möjligheter att föra över långväga transporter frånlastbilar till fartyg utnyttjas. Vidare bör konkurrensförhållandena mellanjärnväg och sjöfart utvecklas pä ett sunt sätt. Från övergripandetrafikpolitiska synpunkter sett är det enligt motionärerna angeläget attjärnvägens ökade godsandelar las från de långväga landsvägstransporterna ochinte från närsjöfarten. Imotion T44 (s) framhålls att det bör vara möjligt att genom statliga styr-ochstimulansåtgärder föra över transporter av farligt gods från lastbil tillkustsjöfarten. 1motion T104 (vpk) framhålls att fortsatta satsningar på tunga och miljöförstörandelandsvägstransporter rubbar underlag och förutsättningar för såväl sjöfartensom järnvägstrafiken. De båda senare transportområdena är - betonarmotionärerna - de klart mest energisnåla och miljövänliga. Ettsjöfartspolitiskt program bör utarbetas - med nationell suveränitet, tryggadmiljö och samhällsekonomiska aspekter som utgångspunkter - i syfte att atträdda och upprätthålla svensk sjöfart. Medanledning av dessa motionsyrkanden vill utskottet erinra om att frågan om trafikens kostnadsansvar, dvs. hur skatter och avgifter inom transportsektorn bör utformas, har givits en central ställning i den trafikpo litiska propositionen. Den av regeringen föreslagna och av god kända grundprincipen (prop. 1987/88: 50 bil I, , rskr. 159).är att de avgifter som tas ut av trafiken som ersättning för utnyttjandet för den av samhället tillhandahållna infrastrukturen skall utformas så att de täcker de totala samhällsekonomiska kostnader som trafiken ger upphov till. stimulera en utveckling imiljövänlig riktning bör alla trafikslag belastas /88:27 medkostnaderna för den miljöpåverkan de förorsakar. Skatter och avgifter som inteär trafikpolitiskt motiverade skall utformas likformigt för olikatransportalternativ. Delfinns inte framhåller föredraganden i sjöfartsavsnitlet av dentrafikpolitiska propositionen - någon anledning från statens sida att ingripai förelagens val av transportlösningar. Kundernas krav måste fä styras av defördelar som olika transportalternativ kan erbjuda. Vid den bedömningen är detinle enbart undervägskoslnaden som är avgörande. Varans värde, få omlastningar,kundens krav på leveransstorlek, punktlighet, tidsfaktorn och risk för godsskadorär exempel på faktorer som styr det slutliga valet. Näringslivets förändradekrav på transportsystem har styrt efterfrågan mot relativt snabba och samtidigtmer frekventa transporter. För närsjöfarten ligger den huvudsakligakonkurrensfördelen i att kunna transportera relativt stora godsmängder vid ettoch samma tillfälle. Vadföredraganden sålunda anfört har inte givit utskottet anledning till erinran. Isammanhanget förtjänar nämnas att redovisat ettuppdrag av regeringen att i samråd med bl.a. trafiksäkerhetsverket utarbetariktlinjer för vägvalsstyrning för transporter med farligt gods.Räddningsverket förordar i sin rapport bl. a. att vägvalsstyrningen sker genomrekommendationer om färdvägar och i undantagsfall genom förbud. Ärendet beredsför närvarande i . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna T44 (s), T104 (vpk)yrkande 1 och T602 (c) yrkande 4. Vad föredraganden i den trafikpolitiskapropositionen anfört om sjötransporternas och svensk sjöfarts utveckling börriksdagen enligt utskottets mening lämna utan erinran. Imotion T104 (vpk) yrkas att hos regeringen begär förslag syftandetill att utveckla miljövänlig kust- och inrikessjöfart genom samhällsägdrederiverksamhet. Utskottetser för sin del inget skäl att överföra kust- och inrikessjöfart i samhälletsägo och avstyrker därför motionsyrkandet. Imotion T607 (s) framhåller motionärerna att tanken på att inrätta ett svensktinternationellt register i grunden är felaktig. Sjöfartens problem -betonarmotionärerna - löses inte genom inrättande av fler bekvämlighetsregister. Detär tvärtom bristen på nationell och internationell reglering samt kontroll avsjöfartens villkor som är problemet. bör därför arbeta för initiativ iinternationella samarbetsorgan med inriktning på att uppnå internationellaöverenskommelser om avveckling av bekvämlighets-registren. Delta är särskiltangelägel framhåller motionärerna - från miljösynpunkt, då det bekvämlighetsflaggadetonnaget slår för merparten av miljöförstörande haverier och oljeutsläpp.Bristen på säkerhelslagstift-ning eller obefintlig kontroll är en av grundernaför bekvämlighetsregist- Imotion T6I0 (m) framhålls att i internationella sammanhang TU1987/88:27 bör verka för en sundare utveckling av sjöfartens internationellavillkor. mening kan internationella register som t. ex. det norska inteoreserverat betecknas som bekvämlighelsregisler. Som framgår av dentrafikpolitiska propositionen tillämpas för fartyg som införs i delta registerde säkerhets-, minimibemannings- och arbelstidsregler, varom internationellaöverenskommelser träffats inom ramen för det arbete som bedrivs av FN:sfackorgan Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och (). I1980 års sjöfartspolitiska beslut framhölls att bekvämlighelsflaggen utgör ettovälkommet inslag i väridssjöfarten och alt bör verka förinternationell enighet om att undanröja skadeverkningarna av bekvämlighetsflottornasverksamhet. Detfinns enligt utskottets mening ingen anledning att ändra denna inställning.Arbetet med att undanröja skadeverkningarna bör i första hand inriktas på attsöka tillgodose högt ställda krav på fartygens säkerhet och pä godaarbetsförhållanden för de anställda. Medstöd av en överenskommelse är och sjöfartsmyndigheternai 13 andra västeuropeiska länder engagerade i ett samarbete förhamnstatskontroll. Samarbetet syftar till att säkerställa att fartyg av allanationaliteter som besöker någon av de 14 staternas hamnar uppfyller krav avdet angivna slaget. Fartygen kan underkastas inspektioner, varvid undersökst.ex. skrov, stabilitet, livbåtar, maskineriets driftsäkerhet, lastensfördelning, anordningar för hantering av oljeavfall samt arbetarskyddet ocharbetsmiljön. Om inspektionen ger vid handen att fartyget har brister avbetydelse för säkerheten, den miljön eller de ombordanställdas hälsa,får det hållas kvar i hamn till dess bristerna avhjälpts. Om detta inte ärmöjligt, kan nytljandeförbud utfärdas. Sverigedeltar vidare aktivt i arbetet inom IMO och i syfte att ytterligareförbättra fartygssäkerheten och arbetsförhållandena ombord. nu anfört synes ägnat att tillgodose syftet med de motionsyrkandensom nu är i fråga. Dessa bör därför kunna lämnas ulan särskild åtgärd. Imotionerna T89 (m) och T610 (m) framställs önskemål om ett upphävande avflagglagen. Lagen(1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg den s.k. flagglagen föreskriver att svenskt registreringspliktigl skepp eller andel däri inte fåröverlåtas utan tillstånd av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer, om skeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt. Lagengällde ursprungligen till utgången av . Giltighetstiden har emellertidförlängts , senast (prop. 1986/87:29, ,rskr. sistnämnda propositionen framhölls att frågan om s. k. bare-boat charter ligger utflaggningsfrågan nära och att regeringen hade tillsatt en särskild utredare med uppdrag att utreda frågor med anknytning till bare- boat charter över gränserna, den s. k. skeppslegoutredningen. I direktiven ,j (dir. 1985:5) påtaladesdet nära sambandet mellan frågorna om uthyrning /88: 27 och omöverlåtelse av fartyg till utlänning. a. framhölls att det inte ärgodtagbart att avtal om uthyrning av fartyg till utlänning sluts för attkringgå bestämmelserna om tillstånd enligt flagglagen. Skeppslegoutredningenhade därför att ta ställning till bl. a. om bare-boat charter till utlänningskulle kräva tillstånd. I avvaktan på resultatet av skeppslegoutredningenföreslog regeringen att flagglagen skulle ges fortsatt giltighet till utgångenav . Utredningensbetänkande Skeppslega till utlänning. Tillstånd, dispenser, flaggskifte (SOU1987: 27) har, enligt vad utskottet erfarit, remissbehandlats. Ärendet beredsför närvarande inom . Mot den angivna bakgrunden finnerutskottet ej skäl att nu ompröva beslut om förlängning av lagensgiltighetstid och avstyrker därför motionsyrkandena. Imotion T610 (m) framhålls att det är ett oavvisligt överlevnadsvillkor försvensk sjöfart att dess konkurrenssituation inte försvåras till följd av attSverige inle följer eller omfattas av på sjöfarisområdet. Iproposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationenframhålls att EG:s regelsystem på sjöfartsområdet inte kan sägas vållanågra svårigheter för svensk sjöfart. En slutlig bedömning kan dock göras förstnär man ser hur regelsystemet tillämpas. Om liberalisering av inrikes- ochkusttrafik skulle bli aktuell inom EG-marknaden, dvs. om cabotage tillåts, kandetta få konsekvenser för del. Våra kustsjö-fartsavtal medEG-medlemmar som t. ex. och måste då förmodligenrevideras. Vadsålunda anförts i proposition 1987/88:66 är enligt utskottets mening ägnat atttillgodose syftet med ifrågavarande motionsyrkande. Det bör följaktligen kunnalämnas utan särskild åtgärd. 1. beträdandesociala avgifter att med bifalltill regeringens förslag i proposition 1987/ 88:129 samt med avslag påmotionerna l987/88:Sf340 (c), 1987/88:T65 (fp) yrkande 20 i denna del,1987/88:T102 (m) yrkandena 2-3, 1987/88:T106 (fp) yrkandena I och 3,1987/88:T602 (c) yrkande 7 i denna del, 1987/88:T610 (m) yrkande 3 och1987/88:T612 (fp) i denna del till Bidrag till svenska rederier för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandebefrielse från sjömansskatt