bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag under avsnitt C5i propositionen och hemställer attriksdagen till Styrelsen för u-hindsinhildning i ( U-centnim)för /89 anvisar ett förslagsanslag om 21 214 000kr. 8 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) C 6 Propositionen (s. 104- 105) Regeringen konstaterar att SAREC genom omorganisationenoch flyttningen till nya lokaler har kunnat förstärka och effektivisera sinadministration. Det är naturligt att SAREC nu går in i en fas av konsolidering,anser regeringen, och är därför inte beredd att tillstyrka de ytterligaretjänster som SAREC föreslagit. 1 motion 1987/88:U21I av m.fl. (vpk) hemställs 24. att till SAREC:s administration anslår . utöver regeringens förslag, dvs. en medelsram på . 1 motion U211 (vpk) föreslås att SAREC fär det anslag försin administration som styrelsen begärt, dvs. ytterligare , utöverregeringens förslag. Skälet härtill är den betydelse som vpk lägger vidu-landsforskningen både för att öka självständighet och för attförstärka kunskapsbasen i . Utskottet anseri likhet med propositionen att SAREC justnu befinner sig i en konsolideringsfas och att därför nya tjänster inte ärbehövliga. Utskottet ansluter sig därför till regeringens förslag om enmedelsram uppgående till 10 3.34 ()()() kr. Härmed avstyrks yrkande 24 i motionU211. Hemställan UU 1987/88:20 att med avslag på yrkande 24 i motionI987/88:U211 till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för /89anvisar ett förslagsanslag om . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under avsnitt C7 i propositionen och hemställer att till /89 anvisar ett förslagsanslag om . 10 Beredningen för internationellt tekniskt- ekonomiskt samarbete (BITS C 8) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under avsnitt C8 i propositionen och hemställer attriksdagen till Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS) för /89 anvisar ett förslagsanslag om 5 607 000kr. 11 Information C 9 Från anslaget bestrids kostnader för att sprida upplysningi om situationen i samt insatser för att bidra tillutvecklingen i dessa länder. Vid riksdagsbehandlingen av biståndsbudgeten för budgetåret1987/88 gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av systemet medgenerella informationsbidrag. Regeringen har tillkallat en särskild utredaremed uppdrag att göra denna översyn. Utredningsmannen har fått ett något vidaremandat än vad uppdrag innebar, och översynen kommer därför att gällainformationsanslagets verksamhet i sin helhet. Efter remissbehandling räknarregeringen med att presentera förslag till eventuella förändringar i nästa årsbudgetproposition. I avvaktan på översynen har regeringen i denna budget ejgjort några större anslagsmässiga förändringar. Anslaget har dock räknats uppmed totalt I , varav . avser folkrörelsernas informationsverksamhetoch . SIDA:s egen informationsverksamhet. Totaltföreslår regeringen ett reservationsanslag pä . 1987/88:U202 av , (fp) vari yrkas 57. att till Information för /89anslår 2 milj. kr, utöver vadregeringen föreslagit, . 1987/88:U211av m.fl. (vpk) vari yrkas 30. attriksdagen till SIDA för information genom organisationer anslår 8 000 000kr. utöver regeringens förslag, dvs. en medelsram på 36 606 000 8Riksdagen 1987/88. Utskottet UU 1987/88:20 Vid förra årets behandling av biståndsbudgeten gavriksdagen regeringen i uppdrag att göra en översyn av systemet med generellainformationsbidrag. Denna utredning pågår just . I avvaktan på utredningens förslag är utskottet inteberett att tillskjuta ytterligare medel på informationsområdet. Yrkande 57 i motion U202 och yrkande 30 i motion U211 avstyrks därför. att med avslag på yrkande 57 i motion I987/88:U202och yrkande 30 i motion 1987/88:U211 till Information för /89anvisar ett reservationsanslag av 28 606 000, kr. Utskottets ställningstagande i det föregående leder biståndsram på 10 350,9 milj.kr. I konsekvens härmed avstyrks yrkande 32 imotion U202 (fp), vari föreslås en biståndsram på ip 450,9 milj.kr. Därmedtillstyrker utskottet vad som förordas i propositionen under rubrikenBiståndsanslagen. att med avslag på yrkande 32 i motion1987/88:U202 godkänner vad som förordas i propositionen under rubriken . Närvarande: Sdg Alemyr (s), . (c), StureEricson (s), (), Axel (), (), (), (), (),(), (), (), (vpk), () och (). och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Läget är" och 114 på s. 8 slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Behoven i har emellertidingalunda minskat. länderbefinner sig i en djup kris och kommer för mycket läng tid framöver att UU1987/88:20 varaberoende av ett betydande bistånd för sin överlevnad. På många håll i världenhar miljöförstöring, torka och krig lett till en i det närmaste Det är enligt utskottets mening nu dags att formuleraen ny långsiktig ambition för utvecklingssamarbetet. vara att av BNI skall avsättas för biståndsändamål. För att uppnå detta mål börbiståndsramens andel av BNI successivt öka. Utskottet föreslår i det följandepåslag på olika anslagsposter, vilket sammantaget leder till att biståndsramenför /89 höjs med 100 milj. kr. Därmed bifaller utskottet yrkande 1 i mofion U202 (fp). Yrkande 2 i motion U219 avstyrks med hänsyn till denorealistiskt snabba ökningstakt som föreslås och yrkande 3 i samma motion medhänsyn till den däri föreslagna fördelningen av påslaget för nästkommandebudgetår. dels att utskottets hemställan ipunkt 1 moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande riytt volymmål förbiståndet att med bifall till yrkande 1 i motion 1987/88:U202 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Biståndets inriktning och storlek , och (allarn) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Den uppgift" och på s. 8 slutar med "de olikaanslagen" bort ha följande lydelse: Den uppgift som måste stå i förgrunden är att gebiståndet en sådan inriktning och utformning att det uppnår sitt syfte.Effektiviteten i de enskilda biståndsinsatserna måste på ett helt annat sätt äntidigare få styra biståndets uformning och storlek. C)et nuvarandeenprocentsmålet bör enligt utskottets uppfattning inte ha den överordnadebetydelse som det ofta ges. Ett utbetalningsmål kan i själva verket geupphov till ineffektivitet på det sättet att innehållet i biståndet hamnar ibakgrunden. De stora reservationerna är delvis ett tecken på attbiståndsanslagen inte kan utnyttjas väl. En starkt bidragande orsak till svårigheten att åstadkommaett effekdvt bistånd är låsningen till en bestämd krets av mottagarländer ochden därmed sammanhängande landprogrammeringsmetoden. Under de olika rubrikernai detta betänkande föreslår utskottet en delvis annorlunda och mer flexibel'inriktning av det svenska biståndet. Dessa förslag leder fram till ettsammanlagt medelsbehov på ca , vilket motsvarar enbiståndsram som ligger något högre än de årliga genomsnittliga utbetalning- arna förmått nå. Den av utskottet såledesföreslagna biståndsramen är enligt utskottets mening bättre anpassad dllförutsättningarna att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete änregeringens förslag innebär. Därmed tillstyrker utskottet vad som anförs imodon U225 (m) under avsnittet Biståndsanslagen. dels att utskottets hemställan ipunkt 1 moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande sänkning av biståndsramen 1988/89 att med bifall till yrkande 28 i motion 1987/88:U225 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Riksdagensinflytande över biståndsmedlens användning UU 1987/88:20 , och (alla(m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Detta är en fråga" och på s. 9 slutar med "ibudgetpropositionen." bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att möjligheter att påverka biståndsmedlens användning inteurholkas. Därmed inte sagt att det är uppgift att styra detaljer ibiståndsmedlens utnyttjande eller biståndsarbetets bedrivande. drarupp de allmänna riktlinjerna och bestämmer i sin anslagsgivning syftet ochändamålet med de olika anslagen liksom deras omfattning. Viktigt är att anslagen av regeringen används i enlighetmed intendoner. Här har det, såsom påpekas i motionen, brustit bådevad gäller Katastrofanslaget och anslaget till betalningsbalansstöd. Båda dessaanslag har av regeringen i vissa fall kommit att användas mera som tillägg tillde av fastställda landramarna än dll de ändamål som avsett. Anmärkningsvärt i årets proposition är att regeringen inteföreslår någon fördelning inom ramen för anslagsposten Särskilda program. Regeringen döljer genom att under rubriken sammanföra frågor som demokrati, miljö, hälsofrågor, kultur- ochmassmediafrågor, energi, kvinnofrågor och resultatvärdering, vilken ambitionman har. Regeringen avser senare besluta om fördelning av medel till olikadelposter. Därigenom sker fördelningen i former som lämnar utan ettreeellt inflytande över denna del av biståndsgivningen. Utskottet anser att ensådan hantering av dessa vikdga frågor är oacceptabel. inflytandeöver biståndets inriktning får inte gå föriorad. Utskottet anser att vid sidan av landprogrammen börriksdagens beslutanderätt komma till uttryck i en ändamålsbestämning avbiståndet. Särskilda anslag bör inrättas för miljö och markvård ochdemokratiutveckling. En ökad ändamålsbestämning av biståndet stämmer väl medönskan att biståndssamarbete skall kunna inledas med fler länder utan att dettaleder fram till den låsning som en landprogrammering skulle innebära. dels att utskottets hemställan ipunkt 1 moment 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande översyn avbeslutsordning m.m. för bistånd att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, En helhetssyn på biståndet , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "helhetssyn påbiståndet." bort ha följande lydelse: Detta bör få konsekvenser också för den svenskau-landspolitiken. En fri handel som gynnar export, och enuppmuntran dll samarbete mellan företag i och i är viktigainslag i en sådan politik. Detsvenska bilaterala utvecklingssamarbetet bör inriktas pä att främja jj tillväxt och produktion imottagarländerna. Endast på denna väg kan UU 1987/88:20 inlemmasi världsekonomin och efter hand minska sitt beroende av biståndsmedel. Det är ilängden genom egen tillväxt och en utvecklad handel som kan ta sigur skuldkrisen. Meddet anförda föreslås att det som anförs under rubriken påbiståndet i motion U225 (m) ges regeringen dll känna. delsatt utskottets hemställan i punkt 2 moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffandehelhetssyn på biståndet att med bifalltill yrkande 2 i motion 1987/88:U225 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 5.Återinförande av anslagsposten för miljö, markvård ochenergi GunnelJonäng (c), (), (), (), (), () och () anser attden del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Liksom undertidigare" och slutar med "modon U225 (m)" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att det nya biståndsmålet bör få som logisk följd att den särskildaanslagsposten för miljö, markvård och energi återinförs. Det vore enligtutskottets uppfattning ett effektivt sätt att understryka för de svenskamottagarländerna allvaret bakom denna nya prioritering i det svenska biståndet.Äterinförandet av det särskilda miljövårdsanslaget skulle även enligtutskottets uppfattning kunna förnya och vitalisera det svenska miljöbiståndet,göra det mer flexibelt samt skulle göra det möjligt att göra insatser även utanförprogramlandskretsen. Utskottet föreslår därför att en särskild anslagspost förmiljö, markvård och energi åter inrättas såsom föreslås i yrkande 9 i motionU225, yrkande 2 i motion U212, yrkande 47 i motion U202 och yrkandena 3 och 4 imotion U210. Storleken av anslagsposten för miljö, markvård ochenergi Underförutsättning av bifall till reservation 5 Margarethaaf , och (alla m) anser att utskottetshemställan i punkt 2 moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandeåterinförande m.m. av anslagsposten för miljö, markvård och energi att med avslagpå yrkande 47 i motion 1987/88:U202 vad avser beloppet och yrkande 4 i motion1987/88:U210 samt med ändring av budgetpropositionens förslag bifaller yrkande3 i motion 1987/88:U210 samt yrkande 10 i motion 1987/88:U225 och som sinmening ger regeringen till känna att anslagsposten Miljö, markvård och energibör inrättas och att till denna anslås 100 milj. kr. Storlekenav anslagsposten för Miljö, markvård och energi UU 1987/88:20 Under förutsättning av bifall till reservation 5 och (båda fp) anser attutskottets hemställan i punkt 2 moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande återinförande m.m. av anslagsposten för miljö, markvård och energi attriksdagen med avslag på yrkande 10 i motion 1987/88:U225 samt yrkande 4 imotion 1987/88:U210 samt med ändring av budgetpropositionens förslag bifalleryrkande 3 i motion 1987/88:U210 samt yrkande 47 i motion 1987/88:U202ochsomsinmening ger regeringen tillkänna att anslagsposten Miljö, markvård och energibör inrättas och att till denna anslås 150 milj. kr. Storleken av anslagsposten för Miljö, markvårdoch energi Under förutsättning av bifall till reservation 5 och (båda c) anser attutskottets hemställani punkt 2 moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande återinförande m.m. av anslagsposten förtniljö, markvård och energi attriksdagen med avslag på yrkande 10 i motion 1987/88:U225 samt yrkande 47 imotion 1987/88:U202 vad avser beloppet och med ändring av budgetpropositionensförslag bifaller förslagen i yrkandena 3 och 4 i motion 1987/88:U210 och somsin mening ger regeringen till känna att anslagsposten Miljö, markvård ochenergi bör inrättas och att till denna anslås 200 milj. kr. (c), (vpk) och BirgittaHambraeus (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Enligt utskottets uppfattning" och slutar med "imotion U210" bort ha följande lydelse: Energifrågorna är en del av andra stora globala problemsåsom utvecklingsfrågorna, rhiljöförstöringen och riskerna förkärnvapenspridning. Hanteringen av energifrågorna kommer därför att påverka omoch hur dessa andra problem kan lösas. Utskottet anser därför att det ärangeläget att beslutsamma och klarsynta energipolitiska åtgärder vidtas såväl internationelltsom nationellt. Det arbete som pågår inom FN på att utveckla förnybar energimåste fortsätta och intensifieras, bör verka i FN för att ändras så att uppgiften att sprida kärnkraftsteknologi upphör. En fråga som är ytterst viktig i det internationellaarbetet är hur energi kan användas mer effektivt för att tillgodose människorsbehov. Utskottet stöder därför tanken som framförs i motion U210om en långsiktig global energistrategi. Regeringen bör, enligt utskottets uppfattning,verka för att en global energistrategi utformas. Yrkande 5i motion U210 tillstyrks därmed. UU 1987/88:20 Det är med beklagande som utskottet får konstatera att detprogram som antogs vid konferensen i om nya och förnybara energikällorännu, efteråt, inte har implementerats i den utsträckning som ärönskvärt. Den har förklarat sig villig attanordna en andra miljökonferens . Med tanke på det nära samband somföreligger mellan miljö- och energifrågor anser utskottet att det är vikdgt attenergifrågorna i Brundtlandrapportens anda får stort utrymme vid dennakonferens. Detta bör med anledning av motion U210 yrkande 6 gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan i punkt 2 momenten 7 och 8bort ha följande lydelse: 7. beträffandeen global energistrategi attriksdagen med bifall dll yrkande 5 i motion 1987/88:U210 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffandeénergikonferens i FN:s regi attriksdagen med anledning av yrkande 6 i motion 1987/88:U210 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Strategi för demokratiutveckling, demokratikommissionm.m. , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 25börjar med "Det föreligger" och på s. 27 slutar med "motion 503(m)" bort ha följande lydelse: Utvecklingen i tredje världen präglas i växandeutsträckning av demokratiska värderingar. I har tidigarediktaturer avlösts av unga demokratier, som med fria val sökt anträda en nyväg. är det enbart och samt och somentydigt kan beskrivas som diktaturer. I märks samma tendens. Utvecklingen i ärlöftesgivande. På är det angeläget att stödja och värna det somuppnåtts genom uppbrottet från Marcosregimen. Det är, enligt utskottets mening, en glädjande tendens somger löften om en fredlig och demokratisk utveckling i allt fler länder. Deninternationella ekonomin sätter en allt hårdare press på kvarvarandediktaturregimer, eftersom den kräver ett visst mått av öppenhet och försvårarmaktkoncentra-don och isoladonism. Precis på samma sätt som kvarvarandediktaturer föll till följd av ökad integration och ett växandeinformationsflöde över gränserna, ser vi nu hur de kvarvarande diktaturernautsätts för en allt större press. I är det bara slutna kommunistdiktaturersom förnekar friheten och demokratin. På samma sätt är det i , och socialistiska regimer som demokratin synes vara mest avläg sen. Det är en tragedi, eftersom sambandet mellan demokradsk och fredlig 129 ekonomiskutveckling framstår som betydligt klarare än för bara . Dåupplevdes demokratin och respekten för mänskliga rättigheter som en lyx, somkunde bli aktuell först när ett land uppnått ett visst mått av välfärd. ser allt fler att mångfalden, respekten förmedborgarnas mänskliga rättigheter, utrymmet för olika åsikter, ekonominsdecentralisering och en fri samhällsdebatt är förutsättningar som måste växafram parallellt med välfärden för att den över huvud taget skall bli möjlig.Ekonomiskt framåtskridande bärs upp av enskilda människors insatser. Det ärlika sant i industriländer som i de jordbruksekonomier till vilka de flesta avde fattiga länderna hör. Förtrycket, våldet och fattigdomen följer varandra ispåren lika väl som demokratin och välfärden hör samman. Därför går det inteatt se svenska biståndsinsatser för ekonomisk utveckling skilda från insatserför att stödja den demokratiska utvecklingen. De måste, som framhålls i motionU225, ses i en sammantagen helhet, som ställer krav på en strategi för endemokratisk utveckling i mottagarländerna. Trots att det funnits en enighet om attdemokratisk utveckling skall vara ett av målen för den svenska biståndspolitiken,är det enligt utskottets uppfattning anmärkningsvärt hur litet detta mål harkommit att prägla de faktiska biståndsinsatserna. De länder som varit de största mottagarna av svensktbistånd har i mycket ringa utsträckning utvecklats i demokratisk riktning.Trots en glädjande utveckling mot demokrati i den tredje världen, stårflertalet svenska biståndsländer vid sidan om denna utveckling. Långvarigabiståndsinsatser i flertalet av de länder som mottar svenskt bistånd hari mycket ringa utsträckning lett till en utveckling av demokratin imottagarländerna. Detta är en konsekvens av att de blivit mottagarländer mer pågrund av den socialisdska politik de fört än på grund av de möjligheter deskapat för en utveckling som syftar till mångfald och pluralism. 1 skydd av ett betydande politiskt och ekonomiskt stöd harflera av de länder som mottar svenskt bistånd kunnat nonchalera demokratiskafri- och rättigheter, som de för en ekonomisk politik som lett tillstagnation och ökad fattigdom. Förekomsten av enhetspartier med utländskt stödoch frånvaron av fria val har gett folken i dessa länder små medel att reageramot denna politik annat än med våld. Det är ingen tillfällighet att ett stortantal av de svenska biståndsländerna pinas av inbördeskrig, som sliternationen sönder och samman och som omöjliggör all utveckling. Trots det biståndspolitiska målet om demokratiskutveckling är det enligt utskottets mening svårt att finna element i detsvenska biståndet till dessa länder, vilka på ett märkbart sätt varit ägnadeatt sfimulera den demokratiska utvecklingen. Bistånd har gått till regimer påett sådant sätt att det kunnat uppfattas som ett stöd för regimer gentemotinhemsk opposition. Det är enligt utskottets mening besvärande att konstatera inte kan finna några egentliga insatser för pluralism, demokrad och respekt för mänskliga rättigheter i de länder som är mottagare av svenskt bistånd. Den demokratiska utveckling som präglar många länder, framför allt i och , synes gå de svenska biståndsländerna spårlöst förbi. Dessa förhållanden förstärker enligt utskottets meningkravet på att en strategi för demokradsk utveckling bör läggas till grund fördet svenska u-landsbiståndet. Det är av utomordentligt stor vikt att de svenskabiståndsinsatserna blir ett tydligt stöd för en demokradsk utveckling och intebara blir ett stöd till formella deklarationer från regimer i mottagarländer,där man endast formellt framhåller vikten av folklig förankring ellerkonstitutionella reformer utan att de följs av handlingar som syftar till enfaktisk demokradsierings-process. Utskottet anser att de förslag som framförs i motion U225är väl ägnade att påskynda utvecklingen mot demokrad i mottagarländerna.Således bör enligt utskottets mening såväl en medveten strategi för demokratiskutveckling som förslaget att inrätta en demokratikommission varabetydelsefulla medel för att ge ett reellt innehåll åt det svenska målet attverka för en ökad demokratisering i de länder som är mottagare av svensktbistånd. Likaså anser utskottet att utarbetandet av årligarapporter kan vara en lämplig väg att såväl i mottagarländer som i Sverigefölja utvecklingen i respektive land och hur de biståndspolitiska målen nås. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena 1, 2 och 3i motion U503 samt ifrågavarande del av yrkande 4, yrkandena 5 och 6 i motionU225 samt yrkande 11 i modon U202. dels att utskottets hemställan i punkt 2 momenten 10, 11och 12 bort ha följande lydelse: 10. beträffandestrategi för demokratiutveckling attriksdagen med bifall till ifrågavarande del av yrkande 4 i motion 1987/88:U225och yrkande 1 i motion 1987/88:U503 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, attriksdagen med bifall till yrkande 7 i motion 1987/88:U225 och yrkande 2 imotion 1987/88:U503 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 12. beträffande oberoende rapporter överutvecklingen av demokra ti och mänskliga rättigheter i mottagarländerna attriksdagen med bifall till yrkande 11 i modon 1987/88:U202, yrkande 5 i motion1987/88:U225 och yrkande 3 i motion 1987/ 88:U503 som sin mening ger regeringendll känna vad utskottet anfört, 11 .Oberoende rapporter över utvecklingen av demokrati ochmänskliga rättigheter i mottagarländerna och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Frågan om årliga" och på s. 27 slutar med "motionU503 (m)" bort ha följande lydelse: Vad däremot gäller årliga redovisningarom de demokratiskaförhållande na och förhållandena beträffande mänskliga rättigheter i mottagarländer anser utskottet att det föreligger ett behov av dylika redovisningar. kanutformas på olika sätt och komma såväl från statliga biståndsorgan som UU1987/88:20 från fristående institut. Frågan om demokrati och mänskliga rättigheter har hittillsbehandlats relativt summariskt i biståndspolitiska beslutsunderlag, både frånSIDA och från regeringen. I budgeten behandlas visserligen dessa frågor underen sårskild rubrik, men situationen i de enskilda mottagarländerna redovisasmycket sparsamt. Enligt utskottets uppfattning bör demokratimålet ges ökatutrymme både när SIDA utarbetar underlag för nya samarbetsavtal och i denredovisning för biståndssamarbetet med olika länder som regeringen lämnar ibudgeten. Därtill anser utskottet att det finns ett stort, behov föroberoende redovisningar beträffande demokrati och mänskliga rättigheter imottagarländerna. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativ till attoberoende redovisningar, liknande dem som utförs i av , utarbetas även i . Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 11 i motionU202 (fp), yrkande 5 i motion U225 (m) samt yrkande 3 i motion U503 (m).