bet · GB01JoU7 · 1987-12-31 00:00:00 — Rådgivningen inom hästsektorn är splittrad på mångaorganisationer. Mer samordnade informations- och rådgivningsinsatser av typenforskningsinformation, övergripande djurskyddsrådgivning etc. saknas dockhelt. För en rad andra djurslag finns särskilda statskonsulenter vid SLUmed just detta informations- och rädgivningsansvar. SLU menar att en sådanlösning på rådgivningsbehovet bör övervägas även för hästsektorn. I SLU:s arbete med att pä ett positvt sätt medverka iutvecklingen av olika näringar/sektorer i samhället är kontakt med berördaintresseorganisationer och myndigheter normalt ett viktigt inslag. Förhästsektorn har en kontaktyta som täcker hela hästsektorn saknats. Detarbete som initierats genom m. fl. motion och vilket redanmedfört att samtliga intressenter på hästområdet träffats två gånger ochförklarat sig villiga att även fortsättningsvis mötas till gemensammaöverläggningar är därför ett ur SLU:s synpunkt viktigt steg framåt. SLU:s prioritering av satsningar pä olika områden föregåsnormalt av diskussioner i styrelsen och dennas olika beredningsorgan.Splittringen av hästsektorn pä olika intressegrupper med ibland olika åsikteroch samhällets relativt ringa intresse för engagemang från SLU:s sidapå hästområdet har medfört att föga intresse förelegat att internt inom SLUdiskutera satsningar på hästsektorn i förhällande till satsningar på andrabefintliga eller nya områden. Satsningar på hästfrågor inom SLU har t. ex. ejframförts i de senaste årens anslagsframställningar. Mot bakgrund av det ovan anförda biträder Sverigeslantbruksuniversitet motionärernas hemställan och vill särskilt framhålla denoffentliga sektorns ansvar för utbildning, forsknings- och utvecklingsarbeteoch rådgivning. Med anledning av hästsektorns ökade sociala och ekonomiskabetydelse och för att säkerställa god djurhållning bör ökade resursertillföras dessa områden. Inte minst den sociala betydelsen motiverar ökade satsningarfrån samhällets utbildnings- och fritidssektorer. Hästuppfödning har i allmänhet varit en del ijordbruksproduktionen. I takt med att resurser i form av betesmarker, spannmåloch byggnader fri- ställsfrån annan produktion kan naturligtvis hästuppfödningen lätt ökas. JoU 1987/88Hästhållningen är positiv ur landskapsvårds- och naturvårdssynpunkt, och Bilagainte negativ ur någon annan allmän synpunkt. Det är dock svårt att bedömalönsamheten för uppfödaren. Ingenting säger att efterfrågan ökar för atttillgången på hästar ökar eller för alt fler hästar äter upp jordbrukels överskottsprodukter.Uppfödaren behöver kunskaper, bra avelsmaterial, stort intresse och smä elleringa investeringar om hästuppfödningen skall kunna bli en lönsam verksamhetsgrenoch inte en belastning. Det förekommer import av sporlhästar också. Den upphörsannolikt inte bara för att tillgången på svenska hästar ökas. Marknaden försporthästar är komplex det handlar om köp och försäljning av levandeindivider som skall prestera något tillsammans med en annan individ ryttaren!Det krävs goda kunskaper hos både köpare och säljare. Den utbildning som bedrivs om hästar och ridning m.m. sker främst genom föreningar och ridskolor. Därtill sker mer omfattandeutbildning vid och i samverkan med skolmyndigheterna. Detbör framhållas att utbildningsbehovet är stort i flera olika avseenden. ISverige flnns t. ex. ingen egentlig beridarutbildning. sägs t. o. m. attSverige har bättre hästar än vi kan visa fram och i så fall måste möjlighetenatt få ut bättre priser kunna påverkas i positiv riktning t. ex. vid export.Ridutbild-ning för det stora flertalet sker vid ridskolor och i föreningsregioch bedrivs i allmänhet med kommunalt stöd för fritidsverksamhet.Riksorganisationerna bedriver också kursverksamhet förutom att man har normersom syftar till att höja kvantiteten på verksamheten hos medlemsföreningarna. Behov av och möjlighet till bättre utbildning omhästhållning, ridning och körning m. m. finns pä alla nivåer. De flestaungdomar växer upp i tätort. Djurkontakten begränsar sig i allmänhet tillsällskapsdjur. Brist på kunskap genom erfarenhet får dä kompenseras medutbildning. Redan på mellanstadiet och högstadiet borde "häslhållningsleori"kunna förekomma i samband med "fritt valt arbete" eller"lemastudier". föreslår att möjligheten studeras ochatt förslag till studieplaner upprättas. Nästa skolnivå gymnasiet bör genom lantbruksskolankunna erbjuda en mer omfattande undervisning yrkesutbildning t. ex. lämpadför uppfödare. Även framtida deltidssysselsättningar måste underbyggas medutbildning om de skall kunna ge ett gott utbyte. Försök i dessa avseenden pågåri i samarbete med . Högskolenivån borde vara lämplig för ridlärarutbildningoch beridareut-bildning. Det ökande hästintresset kräver fler lärare ochtillgång till gott och välutbildat hästmalerial, bl. a. tävlingshästar vilketskulle främjas av tillgäng till beridare. Kostnadsläget för hästintressrade bör kunna påverkas påflera sätt. Ökade bidrag till föreningar och ridskolorär en väg. . Stöd till aveln i någon form är en väg som kan påverka ekonominför uppfödaren och hästpriset. Stöd till en pool för inköp av hästar till aveloch tävling kan vara ett sätt att behålla "det bästa materialet" ilandet. Utveckling av utbildningsmöjligheterna t. ex. så som skisserats ovanär också ett ekonomiskt stöd . Länsstyrelsenanser det lämpligt alt en plan upprättas för att förbättra 12 ochutveckla förhållandena för hästavel och hästsport. Planen bör åtföljas JoU1987/88 av stimulansåtgärder frän samhällets sida och inte ha som sikte attreglera. 1 Bilaga län finns goda möjligheter att genomföraförbättringar på utbildningssidan bl. a. inom gymnasieskolans ram pä Bollerupslantbruksskola i samarbete med . delar den uppfattning som m.fl. framför i sin motion. Hästavel och hästsport har en starkposition i . Hästavel med hingsthållning har i statlig regi bedrivitssedan 1600-talet på . Verksamheten övertogs 1983 av stiftelsen och Hästsportcentrum . Betydande investeringar har gjorts påFlyinge , bl. a. haren storuppvärind ridhall uppförts.Förnyelsen av hingstbeståndet är av mycket stor betydelse för Flyingesverksamhet. Detta sker bl. a. genom att stiftelsen köper in goda hingslföl ochunghingslar i eller genom import av hingstar från t. ex. . Detär av stor . vikt att stiftelsen genom olika finansieringsmöjligheter ävenfortsättningsvis, helst i utökad skala, har möjlighet att tillhandahålla godahingstar. bedrivs olika typer av'utbildning på är genom sin utbildnings-och kulturnämnd huvudman förde gymnasiala specialkurserna på för utbildning av hästskötarerespektive stallchefer. Den förra är en 1 O-veckorskurs och den senare en2-årig utbildning, vilken förutsätter att deltagarna har minst tvååriggymnasielinje med två årskurser i svenska och engelska samt hästskötarkursen.Med utgångspunkt från samlade erfarenheter av de bedrivnautbildningarna har i samarbete med företrädare förFlyingestiftelsen utarbetat ett förslag till en fullständig gymnasielinje medinriktning mot hästhållning. Detta förslag redovisas i , sebilaga I. (Här utelämnad.) hade länge en framskjuten plats inom deninternationella ridsporten. Under senare är har vi dock halkat efter mängaandra länder, t. ex. har ryttare från gjort stora framstegpå tävlingsbanorna. Delta gäller främst i hoppning och fälttävlan medan desvenska dressyrryttarna och inte minst svenska dressyrhästar fortfarande ärframgångsrika. dåliga framgångar internationellt sett kan ha mångaolika orsaker. a. behövs tillgång till kvalificerade tränare. På tävlingarbehövs duktiga banbyggare för att ryttare och hästar ska komma upp i högreklasser. Även i detta sammanhang kan det vara motiverat med olikautbildningsinsatser. I avelsarbetet bör inriktningen mot ändamålsenligatävlingshästar med god prestationsförmåga och framåtanda ökas. Våra svenskaryttare behöver också ökad tävlingsrutin genom deltagande i internationellatävlingar utomlands. Delta är dock mycket kostsamt. Inom t. ex. lennissportenhar förelag framgångsrikt ekonomiskt stöttat unga spelare som i Team . Enmotsvarande sponsring av unga ryttare vore mycket värdefullt. Hästavel och hästsport har stor betydelse för svensktlantbruk och för en levande landsbygd. För en levande landsbygd behövs ett lönsamt jordbruk men också möjlighet att bedriva andra verksamheter. Del är väsentligt alt 13 möjligheternaför hästhållning inte försämras. Den nya jordförvärvslagen JoU 1987/88 germöjlighet till lämpligare avstyckning av gärdar så att häslhållning möj- Bilaga liggörs.Detta bör uppmärksammas. God tillgång till hästar har också stor betydelseför en aktiv landskapsvård innefattande skötsel av naturreservat. Flera avlänets värdefullaste naturområden har behov av en bättre anser det mycket värdefullt att ettsammanhållet program enligt förslag utarbetas. Utöver övrigapositiva effekter bör därtill läggas den effekt som ett sådant programtroligtvis får på djurhållningen och djurskyddet genom ökade kunskaper hoshästägare m. fl. Intresseorganisationerna inom hästsport och hästavel,gemensamt med SLU och () Kunskapen om häslsektorns struktur är bristfällig. Inomvissa områden har man god kunskap om strukturen, medan det inom andra områden föreliggerstora brister. Inför en mer långsiktig planläggning av offentligt stöd tillsektorn måste dennas omfattning och struktur studeras bättre. Det totala antalet hästar i nådde enboltennotering men har stadigt ökat. Exakta siffror saknas, men enkvalificerad skattning stannar vid närmare 150 000 djur. Av dessa användsungefär hälften inom ridsporten och nära 50 000 inom trav- ochgaloppsporterna. Ridsportenhar en mycket stor bredd; man räknar med att detfinns cirka en fjärdedels miljon ryttare som regelbimdet rider. Ridsportendomineras av ungdomar, och flickor utgör den absoluta majoriteten. Ridskolornafungerar som fritidsgårdar med aktiviteter vid sidan av själva ridningen, somkurser i hästskötsel, hästsjukvård, etc. För den aktuella gruppen ungdomarspelar ridningen en stor social och fostrande roll och missbruksproblem ärovanliga. Kontakten med hästen fungerar dessutom som något av en bro mellanstad och landsbygd. Hästens betydelse för dagens samhälle och lantbruk ärmycket svär att ange i absoluta tal. Förutom att ett betydande antal människorär yrkesmässigt knutna till hästhållningen, t. ex. instruktörer, skötare,hovslagare, veterinärer, tränare, uppfödare osv., spelar hästen en inte ringaroll för svenskt lantbruk. Man uppskattar att hästsektorn för lantbrukets delomsätter och tar ca 120 000 ha ianspråk. Strukturomvandlingen av hästsektorn har inte förlöpt utanproblem. Ut vecklingen har ofta varit svår att förutse och beredskapen att möta föränd ringarna har inte alltid varit den bästa. Med relativt kort intervall genom fördes två statliga "hästutredningar". Den första felbedömde totalthästsek torns utveckling. Den senaste ledde till all stora delar av häslavelns admi nistration och styrning organiserades om. Bland annat innebar detta att hela det statliga stödet till hästavelssektorn togs bort. Omorganisationen stöddes till en del ekonomiskt, men då de erforderliga ekonomiska förutsäl- ningarna nu saknas har man svårigheter att omsätta de goda intentionerna i handling. Behov avoffentligt engagemang JoU 1987/88 tvekan har hästsektorn en väsentlig betydelse församhället, socialt, ° ekonomiskt,sysselsättningsmässigt etc. Det är därför naturligt att samhället inom dennasektor, på samma sätt som inom andra områden och näringar, engagerar sig iutbildning, forskning och rådgivning. Dessa verksamheter är väsentligabasresurser för säkerställd och stärkt kvalitet inom den svenska häslsektorn. Förutom rena stimulansåtgärder av ekonomisk och annan art,som inte enbart berör hästhällningen utan även har betydelse försysselsättning, jordbruk etc, bör utbildning, forskning och rådgivning i förstahand vara offentliga ansvarsområden och komma hela häslsektorn tillgodo. SLU,LRF och de centrala intresseorganisationerna har därför valt alt framföraföljande gemensamma synpunkter. Utbildning av hästar och människor En av flera förutsättningar för god hästkultur är tillgångtill goda, hållbara och välutbildade hästar. Inhemsk produktion avkvalitetshästar lämpliga för bredd- och elitsport m. m. kräver att man har godaavelsdjur och ett välplanerat och effektivt avels- och uppfödningsarbele. Idetta bör ingå en god grundskoleutbildning av hästen så att den förbereds förde krav som ställs och sä att en god hållbarhet säkras. Det senare är av storbetydelse inte bara ur ekonomisk synpunkt utan kanske framför allt urdjurskyddssynpunkt. Möjligheterna att ge de unga hästarha en god grundskolningär tyvärr ofta mycket begränsade. Det största problemet är här den bristandetillgängen på kunniga, välutbildade personer som kan svara för den ungahästens utbildning. Förändringarna inom hästhållningen har också medfört attdet "traditionella" kunnandet om hästskötsel, där lantbrukare ochmilitärer var traditionsbärare, riskeras att helt förloras. Okunnighet om djuroch djurhållning kan i värsta fall medföra djurskyddsproblem. Dåligt utbildaderyttare har väsentligt högre olycksfallsfrekvens. För att råda bot på dessaproblem har "hästutbildningar" av olika slag och kvalitet kommit igäng på mänga platser. Satsningarna är dock inte sällan splittrade och dåligtkoordinerade och tillgången till sakkunskap varierar. När det gäller mer kvalificerad utbildning på t. ex.gymnasial, postgymnasial och folkhögskolenivå bör en riksomfattandeinventering och samordning komma till stånd. Undervisning som kräver tillgångtill särskilt utbildade hästar, speciell utrustning eller lärare med särskildakvalifikationer bör, där så är möjligt, centraliseras till , Strömsholmeller Vång-en. Behovet av nya utbildningsvägar måste studeras och eventuellakompletteringar till dagens utbud genomföras. Forsknings- och utvecklingsinsatserna inom hästsektorn ärinternationellt sett av god kvalitet, även om omfattningen är blygsam.Forskningsresurser- 15 na är ihuvudsak lokaliserade till . Merparten JoU 1987/88av det ekonomiska stödet till hästforskningen kanaliseras via AB Trav ochBilaga , som ärligen fördelar ca 1,5 milj. kr. Forskningsinsatsernahänför sig i princip till projekt som berör travsporlen. Resultaten kan dock ivissa fall överföras till andra grenar av hästhållningen. De insatser somhittills kunnat göras för exempelvis ridsporten har varit små. Inom forsknings- och utvecklingsarbetet krävsotvivelaktigt en starkare satsning. Inledningsvis bör behovsanalyser genomförasi samverkan mellan forskningsinstitutionerna och intresseorganisationerna,varpå en mer långsiktig planläggning av forsknings- och utvecklingsarbetet inomhäslsektorn utarbetas. Fasta resurser för området måste tillskapas. Rådgivningen till de aktiva inom svensk hästhållninghandhas av ett antal organisationer med olika inriktning och kompetensområden.Kunnandet och sättet att föra ut informationen varierar. Ofta saknas resurseratt omsätta känd kunskap från teori och praktik. Likaså saknas mer samordnadeinformations- och rådgivningsinsatser av typen forskningsinformation,övergripande djurslagsrådgivning etc. av den typ som finns för övriga djurslagvid . Undertecknade organisationer biträder motionärernashemställan och vill gemensamt framhålla följande: Vi anser att en ökad satsning frän det offentligas sida påen utökad och förbättrad häslhållning i , förutom renastimulansåtgärder, bör inkludera ett särskilt ansvarstagande för utbildning,forsknings- och utvecklingsarbete samt rådgivning. Målsättningen för dettaengagemang skall vara att, med tanke pä hästhållningens sociala och ekonomiskabetydelse, säkra en positiv utveckling och ett gott djurskydd. För övrigthänvisas till respektive organisations egna yttranden. AB Trav och Galopp StiftelsenSveriges Avels- och Hästsportcentrum Ridfrämjandet delar motionärernas uppfattning om attintresset för hästar och ridsport, och då främst bland flickor, är stort iSverige. Medlemsantalet i Ridfrämjandet ökar ständigt och är ca170 000 medlemmar. Ridverksamheten har en central betydelse för dessa barnsoch ungdomars utveckling och sociala situation. Motionärerna nämner att ca 250 000 ryttare riderregelbundet vid landets ridskolor eller på egen häst. Ridfrämjandet harberäknat att organisationens medlemmar genomför ca , och ca i häst- och stallvärd underinstruktörs ledning. Motionärerna nämner , som en centralutbildningsanstalt i . Här krävs en komplettering genom att redovisaRidfrämjandets utbildningsansvar och utbildningsverksamhet. På i stort sett alla ridskolor i verkar enridklubb, ansluten till Ridfrämjandet. Genom att klubben är ansluten tillRidfrämjandet ställer organisationen krav på ridskolan, vad gäller bland annatsäkerheten, utbildningsplanläggning, hästar och deras skötsel ochinstruktörernas utbildningsnivå. Ridfrämjandet auktoriserar ridlärare ochridinstruktörer och utbildningen av dessa sker centralt på Ridskolan påStrömsholm. driver Ridfrämjandettillsammans med AB Trav och Galopp, ochSvenska , Hästsportens folkhögskola påSirömsholm. Verksamheten på ridskolan och folkhögskolan är integrerad. Dock kan konstateras att utbildningskapaciteten ej räckertill för den stora efterfrågan, som föreligger på utbildningen. Det är medglädje vi konstaterar att eleverna efter genomgången utbildning har lätt att fäanställning vid en ridskola. I landet förekommer även annan utbildning och här krävs,som motionärerna påpekar, en samordning. Ett samarbete är redan inlett mellanSirömsholm och , för att de båda utbildningsanläggningarnas totala kapacitetskall utnyttjas optimalt. sker en utveckling mot att allt fler,tidigare kommunalt drivna ridskolor, överlämnas till den ideella föreningen fördrift i egen regi. Detta innebär att ett utbildningsbehov av klubbfunktionäreruppstår. Här känner naturligtvis Ridfrämjandet också ett ansvar och därför har,genom organisationens försorg, tagits fram utbildningsmaterial och anordnaskurser på såväl central, som regional nivå. Motionärerna framför också alt Ridfrämjandet är i behov avhästar av högsta kvalitet för sin verksamhet. Inom organisationen finns ca 450 rid skolor runt om i landet. är det problem för ridskolorna alt rekrytera lämpliga hästar för verksamheten. En del av detta behov täcks av , som fördelar en del av sina ca 500 hästar till ridsko- 17 Menbehovet är stort och förmedlingen av bra hästar till ett rimligt JoU1987/88 pris måste utökas. Ridfrämjandet, som verkar för ridsporten som en folksport,stödjer motionen och delar helt motionärernas uppfattning att hästintresseradeungdomar skall ha tillgång till en bra, utvecklande fritidsverksamhet utan atthöga kostnader lägger hinder i vägen. För detta krävs stöd från såväl stat somkommun till ökad utbildning och vidgade möjligheter till inköp av lämpligahästar till ett acceptabelt pris. () är sedan den 1 juli 1985den nya huvudmannaorganisationen för den officiella hästkontrollen gällandesamtliga hästraser i landet utom trav- och galopphästar. SH fungerartillfredsställande men är, i likhet med motsvarande organisationer för övrigadjurslag, framgent beroende av ekonomiskt stöd för att kunna fullgöra sinauppgifter som central avelsinstans på hästkontrollområdet. Det är en nationell angelägenhet att det inom landetproduceras hästar, som vad gäller kvantitet och kvalitet tillfredsställer densvenska marknadens önskemål och behov. Det förutsätter emellertid enhögkvalitativ avel. 1 annat fall uppstår en onödig och kostsam import avhästar. Hästarna har en icke oväsentlig betydelse då det gälleratt minska den förlustbringande överskottsproduktionen av spannmål. Svenskahästar av god kvalitet är dessutom en intressant exportprodukt, vilket förhöjervärdet av en god hästavel. Forsknings- och utvecklingsinsatserna på hästavelsområdetmåste intensifieras. bör ges vissa fastaresurser så att alla häslkategorier kan läckas in. Kraftigt ökade insatser på utbildnings- ochinformationsområdet är nödvändiga om svensk hästhållning skall kunna utvecklaspositivt och bl. a. djurskyddsproblem undvikas. saknas en god prognos över kvantitets- ochkvalitetsmässiga behov av hästar för olika ändamål. SH skulle kunna spela endrivande roll för att ta fram en hästrekryteringsplan t. ex. fram . Stiftelsen och Hästsportcentrum Flyingevill understryka betydelsen av att alla hästintresserade ungdomar kan gesmöjlighet till utbildning och tävling på sunda och välutbildade hästar. För att detta skall bli möjligt fordras ett bretthästrekryteringsprogram samt utökade resurser för utbildning av hästar ochryttare. Av särskild betydelse är alt ekonomiska resurser kantillskapas som till-låter att skolhästar av hög klass kan hållas på ochStrömsholm. Sådana hästar betingar så höga priser att det föreligger enklar risk för att dessaklassiska hästcentra ej kan bibehålla ett för högre ridutbildning JoU1987/88 lämpligt hästmaterial. Det är också av stor betydelse att den kunskap somtidigare utvecklats vid landets remontdepåer, om hur den unga växande hästenskall skötas och tränas, kan bibehållas och vidareutvecklas genom forskning ochutvecklingsarbete. Om inte dagens ryttare och hästutbildare kan erhålla dennakunskap genom nya utbildningsvägar uppstår en ur djurskyddssynpunkt oacceptabelhästförbrukning. Dessutom uppkommer svåra ekonomiska konsekvenser för ridskoloroch enskilda genom att hästarna måste slaktas alltför tidigt beroende påförslitningsskador. Situationens allvar understryks av att ridhästarnasmedellivslängd har halverats och är nere pä . Stiftelsen och Hästsportcentrum Flyingeskapades 1983 för att få en nationell kraftsamling kring ett sammanhålletprogram, där avel, hästsport och forskning aktivt samverkat, understött av delallmänna och näringslivet. Detta samverkansprogram har varit mycket lyckosamt. PåFlyinge har värdefulla basresurser kunnat skapas, vilka kan få stor betydelseför hela hästsektorns fortsatta utveckling. Genom att 1987 avMalmöhus läns landsting erhållit betydande arrenden och resurser på det naturskönaSnogeholm, där stallar och ridhus nu byggs, finns det godagrundförutsättningar för utveckling av den modellanläggning för avel,utbildning och forskning, som motionärerna efterlyser. Genom samverkan mellan och enutbyggd och moderniserad bör fler unghästar kunna utbildasför landets ridskolor och unga lovande tävlingsryttare. Stiftelsen och Hästsportcentrum Flyingeanser att motionärerna pä ett föredömligt sätt belyst ett för aktuelltutvecklingsprojekt och tillstyrker motionärernas hemställan. Ridskolan på har anor från 1500-talel, fränbörjan främst som stuteri. Ridskolan grundades av och då som officersridskola.Strömsholm har därmed varit ett centrum förhippo-logernas intresse. Den överlog Ridfrämjandet ridskolan och haralltsedan dess utbildat ridinstruktörer, ridlärare, ungdomsledare ochklubbfunktionärer. Stiftelsen står tillsammans med Ridfrämjandet och trav- ochgaloppsporten också bakom den nyinrättade Hästsporlens Folkhögskola på . Relativt snart efter slut blev svenskaarméns behov av hästar, framförallt ridhästar, på grund av-motoriseringen, allt mindre. 1948 bildades (Ridfrämjandet). Lo kala klubbar kunde startas tack vare att arméns övertaliga hästar ställdes till 19 förfogandesom s. k. ackordhästar. Begreppet innebar att dessa hästar fort- JoU1987/88 farande ägdes av armén och skulle vid behov kunna inkallas förstörre Bilaga övningar. häslutredning (SOU 1982:51) konstaterade denstora sociala betydelse som Ridfrämjandets verksamhet fått. Vidare konstaterasatt ridsporten och hästaveln är en stor avnämare till jordbruket. Arméns ackordhästorganisation bildades en gång påinitiativ av dåvarande försvarsministern . Motivet var attminska arméns kostnader för uppställning av det antal hästar som erfordradesför krig och större övningar. När hästen /1977 helt utgick urkrigsorganisationen fanns i ackordhästorganisationen I 300 hästar, varavhälften varmblod och hälften kallblod. På initiativ från Hästen bildades dä . Till stiftarna anslöt sig för SvenskaAr-dennerhästen och Ridfrämjandet. Efter ekonomisk uppgörelse med statenövertog stiftelsen ovan angivna hästar 1977.