bet · GB01TU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare framhålls att regeringen i kontakter med den norska regeringenbör verka för en sammanbindning mellan och Haldenvassdraget iNorge. Till stöd för yrkandena åberopas de båda vattenvägarnas betydelse förturismen. Som utskottet tidigare framhållit med anledning avmotionsyrkanden av samma innebörd som de som är i fråga torde spörsmålet omen upprustning av kunna prövas inom ramen för det regelsystemsom gäller för bidrag till beredskapsarbete. En sammanbindning mellan kanalenoch Haldenvassdraget torde vidare vara en fråga som lämpar sig för behandlingpå regional nivå mellan berörda svenska och norska myndigheter eller andraintressenter. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig riied anledning av motionen, varför denriaavstyrks. I motion T215 (vpk) begärs en fortsatt prövning avmöjligheterna att bygga en kanal. ' I sitt av godkända betänkande /83:11återgav utskottet de synpunkter på del s.k. kanal-projektet somnärsjöfartsutredningen redovisade i sitt betänkande SOU 1981:103 om sjöfartensroll i trafikpolitiken. De resultat som utredningen hade kommit fram till -liksom remissinstansernas synpunkter- talade entydigt, framhöll utskottet, moten utbyggnad av som sjötransportled från Siljan tillBottenhavet.Utskottet avstyrkte därför ett motionsyrkande om ytterligare utredning avfrågan. Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker därför även detmotionsyrkande som är i fråga. I motion T601 (m) behandlas mindre bålar i räddningstjänstoch brandför svar. Motionären framhåller att i nästan alla kust- och skärgårdskommuner måste brandförsvaret använda sig av motorbåtar för att kunna täcka in hela sitt verksamhetsområde , med ett effektivt brandförsvar. För att dessa motorbåtar, vilkas längd ofta understiger , skall få framföras kräver - fortsätter motionären - att bland besättningen skall finnas , |q personermed skepparexamen och fartygsmekanikerutbildning. Dessa krav /88:17skapar stora svårigheter att upprätthålla ett effektivt brandförsvar, då detofta saknas personal med denna utbildning. Enligt motionären borde det varatillräckligt att föraren har samma kompetens som förarbevis för fritidsbåtarinnebär. Utskottet vill med anledning av denna motion framhålla attifrågavarande motorbåtar enligt förordningen (1982:892) om behörigheter försjöpersonal är att betrakta som handelsfartyg. Enligt sjöfartsverketskungörelse med bemanningsföreskrifter för vissa handelsfartyg (SjöFS 1983:12)är kungörelsen tillämplig på svenska handelsfartyg, vilkas skrov har enstörsta längd av och för vilka inte fastställtminimibesättning. Kungörelsen gäller inte fartyg som ägs eller brukas avsvenska staten. På sådana båtar som motionen avser, gäller att det skall finnasbefäl med skeppar- och maskinistexamen. 1 nomenklatur förekommer inte beteckningenförarbevis för fritidsbåtar, men väl förarintyg för fritidsbåtar. Sådant intygkan frivilligt förvärvas av den som för fritidsbåtar. Förarintyget, somadministreras av , medför inte behörighet attutöva befäl på svenskt handelsfartyg eller att föra fritidsfartyg som avses ikungörelsen (1970:344) om kompetenskrav för förare av större fritidsbåtar.Enligt den kungörelsen får fritidsbåt, vars skrov har en största längd av minsttolv meter och en största bredd av , föras endast av. den somhar skepparexamen. För övriga fritidsbåtar finns inga direkta kompetenskravutfärdade. kan enligt dess kungörelse medbemanningsföreskrifter för vissa handelsfartyg medge undantag frånföreskrifterna i kungörelsen om det är skäligt med hänsyn till fartygetsbegränsade användningsområde eller annan särskild omständighet. ' Sådana undantag beviljas också regelmässigt - enligt vadutskottet erfarit -i sådana fall som motionen avser, om kommunen i fråga kanvisa att motorbåten handhas av personal som genomgått en från sjösäkerhetssynpunktgodtagbar utbildning. Med hänvisning härtill, och då utskottet förutsätter attäven praktisk erfarenhet i handhavandet av ifrågavarande motorbåtar tillmätsbetydelse vid prövningen av dispensansökningar, synes motionen kunna lämnasutan särskild åtgärd. I motion T604 (fp) framhålls att stationering och serviceav isbrytarna bör ske inom de områden där de har sin huvudsakliga verksamhetstörre delen av verksamhetsåret. Motionärerna yrkar att hosregeringen begär en omlokalisering av isbrytarflottan tid . Motionsyrkanden med samma innebörd som det som är ifråga har tidigare behandlats och avstyrkts av utskottet. Så skedde senast i det av godkända betänkandet /87:14, där utskottet betonade vikten av en fortsatt tillämpning av bestämmelserna i upphandlingsförord-, ningen (1973:600) i syfte att hålla nere kostnaderna för underhåll och service. Vidare framhölls att det i Härnösandsområdet saknas varv med tillräcklig kapacitet för att kunna erbjuda de större enheterna inom isbrytarflottan erforderlig service. Utskottet ser inget skäl att ompröva sittställningstagande och avstyrker TU iyn7/öö:17 därför motionen. I motion T608 (m) yrkas att hos regeringen begärförslag om instiftande av en medalj "För herömlig gärning till.sjö.ss". Enligt vad utskottet erfarit delar Stiftelsen ut belöningar, i form av silverpokaler med inskriptionen "Förbragd till sjöss" och diplom, som synes tillgodose syftet med motionen.Denna torde därför kunna lämnas utan särskild åtgärd. 1 motionerna T602 (c) och T6()5 (c) behandlas vissa.sjöfartsfrågor med övervägande iniernalionell anknytning. 1 den förstnämnda motionen begärs sålunda att regeringentar initiativ till förhandlingar med andra, främst europeiska, länder för attfå till stånd överenskommelser om att transporter av farligt gods i störstamöjliga utsträckning skall ske med fartyg. Ett fartyg med 100 lastbilarär-framhåller motionärerna - betydligt enklare att kontrollera än 100 lastbilarpå vägarna. Utskottet har förståelse för motionärernas önskemål attsöka minska riskerna med landtransporter av farligt gods. Det synes emellertidtveksamt huruvida det vore möjligt att nå en internationell överenskommelse,som skulle tvinga berörda intressenter att - med bortseende från transportekonomiskaöverväganden - använda fartygstransporter i de fall ett alternativttransportsätt skulle vara tillgängligt och framstå som mer fördelaktigt. Med detsagda avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion T602 (c) behandlas vidare fartygstransporternamellan och . Motionärerna framhåller att avlastflödet går med sovjetiska fartyg, med svenska och resterande med andranationers fartyg. En ändring av lastkvoterna till svensk favör borde varamöjlig, säger motionärerna, och bör åstadkommas genom att berörda departementdriver frågan. Enligt vad utskottet erfarit förekommer regelbundnakontakter på tjänstemanna- och ministernivå mellan och Sovjetunionenom bl.a. den sjöburna handeln mellan de båda länderna med stöd av ettsjöfartsavtal av . Vid dessa kontakter framförs från svensk sidaönskemål om att få till stånd en jämnare lastfördelning. Denna är för övrigtinte kvoterad utan bestäms genom konkurrens mellan bl.a. svenska rederier ochderas sovjetiska motsvarigheter. Utskottet finner med hänvisning till det anförda intenågon åtgärd påkallad med anledning av motionsyrkandet, varfördetsamma avstyrks. I motion T605 (c) framhålls att förutsättningarna börprövas för att åstadkomma en bojkott av rederier som på säkra grunder ertappasmed miljöskadande verksamhet. Utskottet har inhämtat att 14 västeuropeiska staterssjöfartsmyndigheter, däribland det svenska , samarbetar om enhamnstatskontroll. Samarbetet gör det möjligt för de berörda myndigheterna att- på grundval av en rapport från någon av dem - företa en inspektion av fartygsom t.ex. misstänkts ha gjort sig skyldigt till ett oljeutsläpp, Eftersom ensådan inspektionmedför en försening av fartyget och därmed kostnader för /88:17rederiet, ges detta ett ekonomiskt incitament att undvika åtgärder som i onödankan fördröja fartygets resa. Åtgärder av det slag som föreslås i motionen har, enligtvad utskottet erfarit, inte övervägts inom ramen för det internationellasamarbetet på sjöfartens område. Utskottet är för sin del inte heller berettatt förorda sådana åtgärder och avstyrker därför motionen. attriksdagen med avslag på motion 1987/88:T82 (m) yrkandena 5 och 6 godkänner deninriktning av verksamhet som i dennadel förordas i propositionen. attriksdagen med avslag på motion 1987/88:T226 (fp) yrkande 4 godkänner deninriktning av verksamhet som i dennadel förordas i propositionen, 3. beträffandeinriktningen av verksamhet i övrigt att godkänner deninriktning av verksamhet som förordasi propositionen och som ej omfattas av vad utskottet hemställt ovan, 4. beträffanderesultat- och prisnivåer attriksdagen godkänner att verksamhet skall inriktas på deresultat- och prisnivåer som förordas i propositionen för , 5. beträffandesjöfartsverkets investeringar attriksdagen godkänner vad som anförts i propositionen om sjöfartsverketsinvesteringar samt bemyndigar regeringen att beslutaom avvikelser därifrån, 6. beträffandemedelsanvisning för vissa tjänster attriksdagen till Ersättning till för vissa tjänster för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av , 7. beträffandenyu anslag för bidrag tid isbrytning attriksdagen avslår motion 1987/88:T602 (c) yrkande 9, attriksdagen lämnar motion 1987/88:T610 (m) yrkande 9 utan särskild åtgärd, 9. beträffandeöversyn av sjöbefälsutbddningen attriksdagen lämnar motion 1987/88:T610 (m) yrkande 10 utan särskild åtgärd, 10. beträffandeforskning och utveckling på sjöfartsområdet attriksdagen lämnar motion 1987/88:T610 (m) yrkande 11 utan särskild åtgärd, 11. beträffande regler om fartygskonstruktion och utrustning attriksdagen avslår motion 1987/88:T610 (m) yrkande 7, 12. beträffande turedning omlotsningsbestämmelserna att avslår motion 1987/88:T610 (m) yrkande 13, 13. beträffande /88:17 att avslårmotion 1987/88:T211 (fp) i denna del, attriksdagen avslår motion 1987/88:T606 (c), beträffandef/er.?./:. attriksdagen avslår motion 1987/88:T215 (vpk) yrkande 5, 16. beträffande mindre båtar iräddningstjänst och brandförsvar att lämnar motion 1987/88:T601 (m)utan särskild åtgärd, 17. beträffande omlokalisering avisbrytarflottan tid att avslår motion 1987/88:T604 (fp). 18. beträffande en medalj "Förberömlig gärning sjöss" attriksdagen lämnar motion 1987/88:T608 (m) utan särskild åtgärd, 19. beträffandetransporter av farligt gods attriksdagen avslår motion 1987/88:T6()2 (c) yrkande 5, 20. beträffandefariYgstransporter mellan och attriksdagen avslår motion 1987/88:T602 (c) .yrkande 6, . 21. beträffande bojkott av rederier . att avslår motion 1987/88:T605 (c). Regeringen har under under punkt E2. (s. 35-36) föreslagitriksdagen att 1. godkännavad i propositionen anförts om medel för fritidsbåtsregistret, 2. till Fritidsbåtsregister för /89anvisa ett förslagsanslag av . Motion framlagd under den allmänna motionstiden 1987/88:T220 av m.fl. (m) vari yrkas , . 3. att riksdagenavslår regeringens förslag att inrätta ett anslag E2. 4. att riksdagenavslår regeringens förslag att anslå 13 milj.kr. till ett fritidsbåtsregister. I propositionen erinras om att lagen'( 1987:773) omfritidsbåtsregister trädde i kraft . Enligt lagen skallregistrering av vissa båtar ske i ett fritidsbåtsregister som skall föras avsjöfartsverket, trafiksäkerhetsverket och länsstyrelserna med hjälp avautomatisk databehandling. Kostnaderna' för registeruppläggning, drift,underhåll och administration av registret skall ' täckas genom avgifter. Ägarenav registerskyldig båt skall betala en årlig registeravgift. Föredragandenföreslår att tilldelas ett anslag för täckande ' avsamtliga kostnader och att verket från anslaget får täcka, utöver sina egnakostnader, jämväl trafiksäkerhetsverkets och länsstyrelsernas kostnader. Föratt täcka utgifterna för tiden fram till nästa budgetår disponerarsjöfartsverket en rörlig kredit. Kostnaderna härför får sedan täckas av medel För nästa budgetår föreslår föredraganden eri medelsanvis- 14 ning av 13milj.kr. I motionT220 (m) yrkas avslag på förslaget att inrätta ett anslag för TU1987/88:17 fritidsbåtsregister. I motion T220 (m) yrkas även avslag på den medelsanvisningför fritidsbåtsregister som regeringen föreslår. Det föreslagna nya anslaget är en följd av att riksdagenantagit lagen om fritidsbåtsregister. Utskottet har för sin del ingen erinranmot att anslaget inrättas. Härav följer att det förstnämnda motionsyrkandetavstyrks. Regeringens förslag att godkänner vad föredraganden anförtom medel för fritidsbåtsregistret tillstyrks. Utskottet har inte heller någon erinran mot föredragandensanslagsberäkning. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrksföljaktligen, medan även det sistnämnda motionsyrkandet avstyrks. a) med avslag på motion 1987/88:T220 (m) yrkande 3godkänner vad som i propositionen anförs om medel för fritidsbåtsregistret, b) med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1987/88:T220 (m) yrkande 4 till Fritidsbåtsregister för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt E3. (s. 36) föreslagitriksdagen att till Transportstöd för för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T603 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av reguljär turisttrafik mellan och . 1987/88:T611 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentliggörandetav avtalet om färjetrafiken till och från , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attGotlandstrafikens huvudkontor skall vara placerat i , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtaxesättningens anpassning till SJ:s prissättning. Från anslaget ges statsbidrag till trafiken till sjösstill och från . Transportstödet omfattar såväl person- som godsbefordrani färjetrafiken på och är inbyggt i den taxa som tillämpas. Vidare gesfrån anslaget ett bidrag till vissa transportföretag för att täcka demerkostnader söm inte kompenseras av det s.k. Gotlandstillägget. tiebolag(N&T) tillstånd att fr.o.m. tills vidare bedriva TU1987/88:17 sjöfart iregelbunden trafik mellan och svenska hamnar utanför Gotland.Till grund för tillståndet ligger - enligt vad utskottet erfarit - ett avtalmellan staten, företrädd av transportrådet, och N&T. sekretessbelagtmed hänsyn till enskilda och det allmännas ekonomiska Transportstödet för har tidigare redovisats överen littera för transportstöd m.m. 1 budgetpropositionen påpekas att ersättningför särskilda rabatter vid flygtrafik på redovisas över littera F.Luftfart. I konsekvens härmed bör - framhåller föredraganden - transportstödettill Gotlandstrafiken fr.o.m. nästa budgetår redovisas över littera E. Sjöfart,eftersom stödet under detta anslag i allt väsentligt är relaterat tillsjötransporter. Förslaget innebär inte någon ändring i stödets administration. Av den föreslagna medelsanvisningen - 37 milj.kr - avser30 milj.kr. färjetrafiken och 7 milj.kr. det särskilda statsbidraget till vissatransportföretag som inte kompenseras av Gotlandstillägget. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tilländrad litterabe-teckning och tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen förtransportstöd för . 1 motion T603 (fp) framhålls att N&T har koncessionäven på färjetrafiken mellan och men att rederiet ännu inte tagitställning till frågan huruvida man skall bedriva den trafiken. Även ett annatrederi är - säger motionären - intresserat av att bedriva trafik mellan de bådaöarna. Enligt motionären är det från turismsynpunkt angeläget att trafik mellanÖland och kommer till stånd 1988. Regeringen bör därförpositivt ta upp frågan om ifrågavarande trafikering. Enligt vad utskottet erfarit har N&T inte för avsiktatt bedriva trafik mellan och under instundande sommarsäsong.Frågan huruvida ett annat rederi bör ges koncession för trafiken är detregeringen som har att ta ställning till med stöd av 1 § lagen (1970:871) omlinjesjöfart på . Med hänvisning till det anförda bör enligt utskottetsmening någon åtgärd inte komma i fråga med anledning av motionen,varför densamma avstyrks. 1 motion T611 (c) begärs ett offentliggörande av avtaletotn färjetrafiken på Golland. Som utskottet framhållit i det föregående harifrågavarande avtal belagts med sekretess. Så har skett med stöd avbestämmelser i sekretesslagen (1980:100). Utskottet kan därför inte förordanågon sådan åtgärd som motionären begär. Härav följer attmotionsyrkandet avstyrks. I motion T611 (c) framhålls tills vidare attGotlandstrafikens huvudkontor bör vara placerat i . Utskottet förutsätter att N&T. som har sitthuvudkontor i , låter lokaliseringen av sin administration avfärjetrafiken på bestämmas av bedömningar av vad som bäst tjänarintresset att bedriva trafiken så effektivt som möjligt. Vidare utgår utskottetfrån att N&T- inom ramen för sådanaeffektivitetsbedömningar - i största möjliga utsträckning söker TU1987/88:17 tillgodose gotländska sysselsättningsintressen. Något uttalande i den av motionären behandladefrågan synes med hänvisning till det anförda inte påkallat, varförmotionsyrkandet avstyrks. ImotionTGll (c) framhållsockså att taxesäuningen ifärjetrafiken på bör anpassas till SJ:s prissättning. Riktlinjer för fastställande av taxor i färjetrafiken påGotland behandlades i proposition /86:105 om färjetrafiken till . Ipropositionen föreslogs att den dåvarande bindningen av persontaxan ifärjetrafiken till SJ-taxan skulle slopas och persontrafikavgifterna i ställetfastställas med hänsyn främst till trafikens kostnadsutveckling, anspråken påkapacitet och komfort, trafikens marknadsmässiga villkor samt det av riksdagenanvisade anslaget. Statens bidrag till Gotlandstrafiken bör - betonades det ipropositionen - även i första hand komma gotlänningarna till godo.Övriga trafikanter bör betala efter principen att den som ställer anspråk påkapacitet skall betala för den, eftersom bidragsnivån i hög grad påverkas avden trafik som tonnaget måste dimensioneras för. Sammanfattningsvis förordadesi propositionen en kraftfull prisdifferentiering. I sitt av godkända betänkande med anledning avpropositionen (/86:26, rskr. 347) sade sig utskottet kunna instämma ivad som anfördes i propositionen om riktlinjer för fastställande av taxor iGotlandstrafiken. Vidare framhölls i betänkandet att även utskottet fann detangeläget att statens bidrag till trafiken i första hand kommer gotlänningarnatill godo. Utskottet sade Sig därför utgå från att taxesättningen för demskulle få en sådan utformning att kostnaden för en färjeresa mellan ochfastlandet eller vice versa ej i väsentlig mån skulle avvika från dengenomsnittliga kostnaden för en resa av motsvarande längd på fastlandet. Medhänsyn till turismens betydelse för sade sig utskottet också förutsättaatt prisdifferentieringen skulle förenas med andra åtgärder i syfte attvidmakthålla och stärka turismens roll. Utskottet finner för sin del ej skäl att omprövaifrågavarande riksdagsbeslut och avstyrker därför motionsyrkandet. Det börtilläggas att nuvarande taxesättning i färjetrafiken enligt vad utskotteterfarit fått en utformning som synes svara mot det av utskottet i det nämndabetänkandet uttalade önskemålet. attriksdagen till Transportstöd för för /89 anvisar ettförslagsanslag av . 2. beträffande färjetrafiken mellan ochGotland att avslår motion 1987/88:T603 (fp), 3. beträffande offendiggörande av avtalet omfärjetrafiken på attriksdagen avslår motion 1987/88:T611 (c) yrkande 1, 4. beträffandeGotlandstrafikens huvudkontor attriksdagen avslår motion 1987/88:T611 (c) yrkande 2, ' /88'17 5. beträffande taxesättningen ifärjetrafiken på attriksdagen avslår motion 1987/88:T611 (c) yrkande 3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E4.(s. 37) och hemställer att till Handelsflottans pensionsahstalt /89 anvisar ett anslag av , Regeringen har under punkt E5. (s. 37-39) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för finansiering av Handelsflottanskultur- och fritidsråd, 2. tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd anvisa ett förslagsanslag av . () planlägger,samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Kostnaderna,för nästa budgetår beräknas av föredraganden till 10 milj.kr. Föredraganden föreslår att dessa kostnader avräknas motfyravgifterna. Avräkningen bör dock inte utgöra av fyravgifterna.Därutöver bör HKF få tillgodoräkna sig eventuellt överskott av rådetsfilmverksamhet. Uppstår underskott i filmverksamheten får resterande belopp tasfrån anslagna medel för kultur- och fritidsverksamhet på bekostnad av övrigverksamhet. Eftersom fyravgifterna är trafikberoende - fortsätter föredraganden- kan detta innebära att avräkningen på högst inte blir tillräcklig förfinansiering av HKF:s budgeterade verksamhet. Regeringen bör därför, om såkrävs, få göra avsteg från den gällande procentavräkningen för finansieringenav HKF:s verksamhet under /89. Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning till erinran. Utskottet tillstyrker följaktligen regeringens förslagi nu berörd del. Även förslaget till medelsanvisning tillstyrks. 1. att godkänner de i propositionenföreslagna riktlinjer na för finansiering av , 2. att till för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Regeringen har under punkt E6. (s. 39-40) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad i propositionen anförts i fråga om beslutom ersättning till Trollhätte kanalverk, .i 18 2. till Ersättning till viss kanaltrafik m.m. /89 anvisa ett /88:17 förslagsanslag av . Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T205 av i Béngtsfors och MarianneAndersson (båda c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Vänersjöfarten. 1987/88:T224 av och (båda m)vari yrkas 4. att hos regeringen begär utredningrörande sjötransportstöd i syfte att bevara konkurrenskraften för den miljövänliga Vänersjöfarten. Motiveringentill yrkandet finns i motion 1987/88:A486 (m). 1987/88:T225 av och (bådafp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av bibelhållande av året-runt ochdygnet-runt-service i /. 1987/88:T609 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning avVänersjöfartens kostnader. Från anslaget kompenseras Trollhätte kanalverk coh Vänernsseglationsstyrelse enligt beslut om att slopa de särskildapassageravgifterna för Vänertrafiken (prop. 1978/79:24, , rskr. 61).Riksdagen har därefter beslutat (prop. 1985/86:100 bil. 8, TU .14, rskr. 228)att kostnaderna över anslaget skall betalas av staten. Föredraganden beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 51,5 milj.kr., varav47 milj.kr. avser kostnaden för ersättning tillkanalverket och 4,5 milj.kr. avser kostnaden för ersättning tillseglationsstyrelsen. Eftersom Trollhätte kanalverk tillämparkalenderårsredovisning kommer, framhåller föredraganden, regeringens beslut om driftstat före kalenderårets början att omfatta del av kalenderår för, vilken för beslut omdriftstat inte anvisat något anslag. Föredraganden förordar därför, i likhetmed , att godkänner att ersättningen från anslaget även ifortsättningen får beslutas för kalenderår. Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen och att godkänner vad föredraganden anfört i frågaom beslut om ersättning till Trollhätte kanalverk. Ett gemensamt drag i de fyra motionerna är uttryck för oroöver att kan komma att upphöra med sjötransporter av gods överVänern och /och i stället övergå till att fraktagodset med lastbilar. Om dessa godskvantiteter skuHe,falla bort - framhålls deti motion T205 (c) - innebär det ett allvarligt inkomstbortfall för Trollhätte ,kanalverk och . Följden blir, betonar motionärerna,sämre serviceutbud och förutsättningar för kvarvarande trafik. Mot densålunda tecknade bakgrunden yrkas i motion T205 (c) att TU1987/88:17 som sinmening skall ge regeringen till känna att det är hög tid att fortsätta