bet · GB01FiU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Moderatasamlingspartiet hänvisar sålunda i motion Fi22 till sitt tidigarebudgetalternativ i vilket omfattande utgiftsbegiänsningar kombinerats medlångtgående skattesänkningar. Motionärernaanser att det är av stor betydelse för den svenska ekono mins utvecklingsförmåga att både utgifts- och skattesidan i statsbudgeten minskas i reala termer. I motsats till regeringen hävdar motionärerna att 56 målet inte bör vara attlångsiktigt skapa ett permanent överskott i den FiU 1987/88:30 konsolideradeoffenfiiga sektorns finanser. Det sparande och den kapitalbildning som behövsför näringslivets behov bör i stället ske i företagen och i hushällen. Denviktigaste åtgärden på kort sikt är enligt mofionärerna att påbörjaen långtgående skattereform. En marginalskattesänkning bör därför genomföras itre etapper enligt den modell som motionärerna föreslagit i annat sammanhang. Motionärernahänvisar till det detaljerade och mycket omfattande besparingsprogram som manpresenterade och som är avsett atf finansiera den första etappen avskattesänkningarna. Deupprepar också sitt tidigare påstående om att avvägningen mellan föreslagnabesparingar och skattesänkningar skulle vara gjord pä ett sådant :sätt att hushållens ekonomiska situafion inte försämras. Åtstramningen träffari stället staten, kommunerna, företagen och utlandet. tidigare behandlade motionärernas budgetförslag avvisades dettamycket bestämt av utskottet. Den kombination av skattesänkningar och långtgåendeutgiftsnedskärningar som föreslogs skulle enligt utskottets mening leda till enkraftig omfördelning av inkomster. Skattesänkningarna skulle i första handkomma höginkomsttagarna och de mer välbeställda fill del, medanutgiftsnedskärningarna skulle få bäras av alla. Utskottet ansåg också att defördelningspolitiskt orättfärdiga inslagen i moderata samlingspartietsbudgetalternativ förstärktes, om man beaktade att också efterföljande ärsskattesänkningar måste finansieras genom fortsatta indragningar ochbesparingar. Visserligen skulle mofionärerna klara av första årets begränsadefinansieringsbehov genom sina förslag fill nedskärningar av u-hjälpen ochurgröpningen av sociala och bostadspolitiska stödformer. skulleockså kommunerna genom nedskurna överföringar få svara för en betydande del avfinansieringen, vilket kopplat till motionärernas förslag om kommunaltskattestopp ofrånkomligen skulle fä långtgående återverkningar på den servicesom kommunerna erbjuder sina invånare. Men, påpekade utskottet, finansieringenav andra och tredje årets skattesänkningar skulle komma att kräva fortsatta, änmer omfattande neddragningar av statsbudgetens utgifter; neddragningar som istor utsträckning skulle drabba de svaga och utsätta i samhället, medan deredan välbeställda grupperna skulle dra fördel av de skattesänkningar dessaförsämringar möjliggjorde. mening ökar inte trovärdigheten i motionärernas budgetpolitik avatt moderata samlingspartiet återigen är berett att skjuta till betydligt merresurser till försvaret än vad regeringen förordat i kompletteringsproposifionen,men inte är villigt atf finansiera ens det fillskott regeringenföreslår. Mofionärerna har även avvisat en rad andra förslag till förstärkningarav statsinkomsterna, bl. a. den utvidgade omsättningsskatten på värdepapper.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion Fi22 (m) yrkande 2. Folkpartietpresenterar i sin motion Fi28 ett reviderat budgetförslag söm är avsett att geden stabiliseringspolitiska effekt som motionärerna eftersträvar. Denna sidaav motionärernas förslag har utskottet redan berört i avsnittet om denekonomiska politiken. Som framgår där vill motionärerna FiU 1987/88:30 bromsaden privata konsumtionsökningen. De lägger i detta syfte fram förslag vilkaenligt deras egna uppskattningar väntas leda till en finanspolitiskåtstramning på ytterligare jämfört med regeringensalternativ. Utöver vad de förordat i sitt fidigare budgetalternativ föreslärmotionärerna därför en ytterligare minskning av bostadssubventionerna, enytterligare höjning av egenavgifterna i arbetslöshetsförsäkringen samt enförlängd samordning inom arbetsskadeförsäkringen. De vill också att oljeskattenhöjs med /m' i stället för /m' som regeringen föreslagit. Eftersommotionärerna tidigare avvisat regeringens förslag om höjdATP-avgift samt utvidgad och höjd skatt på värdepapper, är de inte hellerberedda att tillstyrka den utgiftsökning, i form av höjt basbelopp, som dessaskatte- och avgiftshöjningar skall finansiera. I konsekvens härmed yrkar deavslag på de i kompletteringsproposifionen föreslagna anslagshöjningarna förpensioner, bidragsförskott m. m. De föreslår dock i detta sammanhang en höjningav värdbidraget för vård av handikappat barn. 1övrigt överensstämmer motionärernas förslag med det budgetalternativ depresenterade . Detta förslag avvisades emellertid av utskottet bl. a.med hänvisning till dess fördelningspolifiska effekter. Sä t. ex. är deskattesänkningar motionärerna förespråkar tänkta att finansieras genom bl.a.besparingar inom olika trygghetssystem. kräver sålunda attkompensationsnivän inom delpensionssystemet begränsas. Samma krav för partietfram i fräga om sjukförsäkringen, där dessutom ersättningen förinsjuknandedagen skall avvecklas; Motionärernas förslag innebärockså att besparingar skulle göras i stödet till arbetslöshetsersättningenliksom i olika former av bostadsstöd och bidrag till vuxenutbildning. Nägonkompensation bör enligt deras mening inte utgå till pensionärerna föreffekterna av devalvering. Demotiv som läg till grund för utskottets tidigare ställningstagande har vuxiti styrka sedan motionärerna i sitt stabiliseringspolitiska paket fört framförslag om fortsatta, mer långtgående nedskärningar i bostadssubventionernaoch i det statliga stödet till arbetslöshetsersättningen. Med hänvisninghärtill yrkar utskottet avslag på motion Fi28 (fp) yrkande 2. Centernpåpekar i sin motion Fi24 att det i är har varit hart när omöjligt att i ettsammanhang pröva regeringens budgetalternativ. Orsaken härtill har enligtmotionärerna varit att det fullständiga alternativet inte redovisats. Eftersom5 miljarder kronor fortfarande finns uppförda på budgetposten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto är anser motionärerna likaovetande nu som den var . Motionärernahänvisar till sitt tidigare redovisade budgetförslag som innefattade krav påskattesänkningar och nya utgiffsåtaganden, vilka föreslogs bli finansieradegenom miljöavgifter och skärpt beskattriing av energi, genom besparingar inomvissa avgränsade områden samt genom olika former av mer eller mindretillfälliga indragningar fill statskassan. Utskottet avvisade dettaförslag, eftersom de förordade riktlinjerna inte gav budgetpolitiken denstadga som erfordrades inför kommande år. Mo- FiU 1987/88:30 tionärernasförslag var i detta avseende behäftat med två framträdande svagheter, ansågutskottet. För det första skulle med deras alternafiv budgeten försvagas /89 om det inte vore för de föreslagna engångsförstärkningarna.För det andra skulle en mycket betydande del av övrigabudgetförstärkningar emanera från råvaruskatter och miljöavgifter, dvs.pålagor vars primära syfte är att begränsa förbrukning och utsläpp. Om dessapålagor fungerar pä avsett sätt kommer statens inkomster från dem attsuccessivt avta. De ger därmed inte den stadga som är nödvändig för att statenskall kunna dra pä sig nya bestående utgiftsätaganden av det slag motionärernaförespråkar. Motionärernahävdar att är lika ovetande nu som den var om vilkatillkommande inkomster och utgifter som regeringen har skuggat in bakombudgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Likväl anser de sigoförhindrade att göra besparingar på 1000 milj. kr. bland dessa ännu interedovisade regeringsförslag. I mofionen vidhåller de nämligen sitt krav på attdenna post skall minskas till 4000 milj. kr. På vilken grund de gör dennanedskärning framgår inte, ej heller vilka konkreta inkomst- ellerutgiftsposter som besparingarna avser. Utskottetvill med anledning härav erinra om att denna budgetpost inte kan jämställas meden allmän reserv för oförutsedda utgifter. Det belopp som finns avsatt underposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto skall i princip motsvara nettotav alla inkomst- och utgiftsförslag som regeringen avser att senare lägga fram.Med hänsyn härtill går det inte att hävda att denna post rent allmänt sett tersig onödigt stor och därför kan minskas. Utskottet delar motionärernasuppfattning så till vida att det hade varit önskvärt att utgifternaspecificerats i större utsträckning. Men skall en föreslagen nedskärning avposten motsvaras av en verklig besparing måste åtgärden således ställas irelafion till regeringens väntade förslag. I annat fall blir besparingen blottskenbar. Medhänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi24 (c) yrkandena 2och 15 samt Fi220 (c) yrkande 10. Vänsterpartietkommunisterna lägger i motion Fi30 fram ett delvis reviderat budgetförslag,som enligt mofionärernas egna uppskattningar väntas leda till att budgetenförsvagas med . a. att den av regeringen föreslagna likviditetsindragningen frånföretagen på ca i stället skall tas ut i form av enengångsskatt. Ett lika stort belopp skall enligt motionärerna sättas av förinsatser inom den offentliga sektorn och regionalpolitiken. Motionärernaavvisar den föreslagna höjningen av oljeskatten men föreslår en betydligtkraftigare höjning av tobaksskatten än regeringen och vill dessutom höjavuxenutbildningsavgiften för att kunna genomföra vissa förbättringar i detstudiesociala stödet. Kravet pä slopad mervärdeskatt på livsmedel förs ånyofram av motionärerna. Som ett första steg pä vägen till helt slopad matmomsföreslås att man inför subvenfioner på för viktigalivsmedel. Denomfördelning som motionärerna vill få till stånd leder som utskottet ser dettill kraftigt ökat skattetryck. Den ger också upphov till ett försvagat budgetsaldo, vilket gerfinanspolifiken en mer expansiv inriktning. Utskot- FiU 1987/88:30 tet hartidigare i sina kommentarer till långtidsbudgeten varnat för följderna av enogynnsam ekonomisk utveckling och en mindre stram utgiftspolitik.Motionärernas budgetförslag skulle inte bara underblåsa inflationen utan ocksåsnabbt urholka statens finanser. Med det anförda avstyrker utskottet bifallfill motionerna Fi30 (vpk) yrkandena 2, 16, 17, 18 och 24 samt Fi214 (vpk)yrkande 3. Sammanfattningav utskottets förslag till riktlinjer för budgetpolitiken Utskottetsammanfattar sin syn pä budgetpolitiken pä följande sätt. Statensfinanser har förbättrats mycket snabbt. Såsom också regeringen framhåller kan emellertiddetta inte tas till intäkt för att nu lätta pä budgetpolitiken. Tvärtomkvarstår kravet pä en mycket stram budgetpolitik. Under de närmaste årenföreligger risk för att budgetunderskottet ånyo ökar. Det är angeläget attåtgärder vidtas för att motverka en sådan utveckling. Skall finanspolitikenkunna bedrivas med den stramhet som situationen kräver är det nödvändigt attbudgeten inte späder på ekonomin ytterligare. Erforderiiga satsningar måstedärför vara finansierade och åstadkommas genom omfördelningar inom giveii ellerminskad budgetram. Dessa krav fillgodoser regeringeri i sitt budgetförslag. Utskottethar vid sin genomgäng av oppositionspartiernas budgetalternativ kunnatkonstatera att de förslag till riktlinjer söm förordas i motionerna Fi22 (m),Fi28 (fp), Fi24 (c) och Fi30 (vpk) leder till konsekvenser som utskottet intekan godta. Utskottet har därför avstyrkt dessa motioner. Av samma skälavstyrker utskottet bifall till yrkande 3 i motion Fi27 av (). Somframgår av kompletteringspropositionen har slagit fastvissa principer som varit vägledande för de senaste årens budgetpolitik.Utskottet finner inte skäl att i nuvarande, läge lätta på dessa krav. Alltjämtbör sålunda gälla följande: - Endast de allra mest angelägna reformerna börgenomföras. Omfattningen av sådana utgiftsökningar mäste hällas nere samtidigtsom de finansieras genom att andra utgifter minskas. - Utgiftsbegränsningar mäste åstadkommas pä vissaområden. - Arbetet med att begränsa utgiftsautomatiken måstefortsätta. - Åtgärder måste vidtas för att effektivisera denoffentliga verksamheten och i vissa fall förändra dess organisationsformer. - En fortgående omprövning av existerandeutgiftsprogram och verksamheter mäste göras. - Det totala skattetrycket måste'begränsas. Täckningav merkostnader för löner och pensioner m. m. Regeringenhar i bilaga 9 till årets budgetpi-oposition under punkt F 8 föreslagit att till Täckning av merkostnader för löner och pen sioner m. m. anvisa ett förslagsanslag om 2 589 milj. kr. beräknat med utgångspunkti den utgiftsram för löneökningar som rege- FiU 1987/88:30 ringenfastställt till . Täckningsanslagetskall i princip användas för att upp till denna nivå täcka de merkostnader somuppkommer pä reservationsanslag och obetecknade anslag till följd av nyalöneavtal m. m. på det statliga området. Anslaget kan på motsvarande sätt ocksåutnyttjas för förslagsanslag och förslagsvis betecknade anslagsposter som harmaximerats av regeringen. Däremot omfattar täckningsanslaget inte affärsverken,inte heller det militära försvaret och civilförsvaret. 1enlighet med tidigare givna bemyndiganden kan anslaget likaså användas för attbestrida merkostnader av mer speciell art. Om det pä reservationsanslag ellerobetecknade anslag uppkommer behov av extra medel för åtgärder vidtagna enligttrygghetsavtal (TrA) kan sålunda dessa merkostnader bestridas över anslaget.Detsamma gäller när reservationsanslag, obetecknade anslag eller affärsverkbelastas med memtgifter för personliga tjänster inrättade åt dem som avtrygghetsnämnden givits rätt att stanna kvar vid en myndighets utlokaliseringfrån . Ipropositionen begär regeringen nu ett bemyndigande att - efter prövning ivarje särskilt fall kunna utnyttja anslaget också i situationer dåreservationsanslag eller obetecknade anslag belastas med extra kostnader förätgärder som i enlighet med TrA vidtagits till följd av den föreskrivnautgiftsramen för löneökningar. Utskottethar för sin del inget att erinra mot detta förslag, inte heller mot den avregeringen föreslagna medelsberäkningen. Utskottet fillstyrker således att ettförslagsanslag om 2589 milj. kr. anvisas för Täckning av merkostnader för löneroch pensioner m. m. samt att detta anslag i enlighet med föredragandens förslagockså får användas för trygghetsåtgärder till följd av utgiftsram förlöneökningar. Styrningenav den statliga verksamheten m. m. Våren1985 påbörjades vid några myndigheter en försöksverksamhet med treårigabudgetramar. Sammanlagt 23 myndigheter har sedermera kommit att delta i dessaförsök vars främsta syfte varit att finna former som dels främjar ökadlångsikfighet i myndigheternas planering, dels ger statsmakterna möjlighet ingående pröva vilken inriktning och omfattning verksamheten vid resp.myndighet skall ha. I försöksverksamhetens förlängning har det förutsatts attvarje myndighet skall bli föremål för en fördjupad budgetprövning vart tredjeår. Eftersom denna myndighetsvisa process skall spridas ut över treårscykelnkan och behälla en jämn arbetsbelastning mellanåren. Finansutskottethar - när denna fråga tidigare varit uppe fill behandling - funnit det angeläget med en försöksverksamhet av detta slag och föror dat att verksamheten fortsätter och fördjupas. Enligt utskottet skulle ett system med treåriga budgetramar inte bara kunna stärka möj- 61 ligheter till kontroll ochstyrning av förvaltningen. Det skulle också kunna FiU 1987/88:30 bidra fillatt budgetprövning underlättas. Genomkompletteringspropositionen (bil. 1 s. 68-76 samt bil. 6) bereds riksdagentillfälle att ta del av vad finansministern och civilministern anför omutvecklingen av styrningen av den statliga verksamheten. Av redogörelsenframgår aft och statskontoret ställt samman erfarenheternaav den hittillsvarande försöksverksamheten. Båda myndigheterna pekar pä ihuvudsak positiva erfarenheter. Även finansministern anser att de försök somgjorts har gett intressanta och i huvudsak goda erfarenheter. De svagheter somframkommit bör enligt hans mening kunna åtgärdas. Finansministernföreslår därför att budgetprocessen läggs om för i princip helastatsförvaltningen utom försvaret som redan tillämpar ett system med flerårigabudgetramar. Detvikfigaste inslaget i den nya budgetprocessen är att hela verksamhetsområdetför en myndighet skall underkastas en fördjupad redovisning och prövning varttredje år. Prövningen skall således omfatta infe bara myndighetens förvaltningutan också sådana transfereringar, regelsystem, tillsynsfrågor m. m. somankommer på myndigheten. Dennya budgetprocessen skall tillämpas första gången inför /92 ochkommer då att omfatta cirka en tredjedel av berörda myndigheter och organ.Ytterligare en tredjedel kommer att bli föremål för fördjupad prövning /93 och återstående verksamhet inför det därpå följandebudgetåret. Föratt skapa förutsättningar för en fördjupad budgetprövning kommer vissa nyabudgetdokument att tas fram. Regeringen kommer bl.a. att utfärdamyndighetsspecifika direktiv, och berörda myndigheter skall kunna åläggas attlämna särskilda rapporter fill regeringen i vilka speciella förhållanden fasupp. Civilministernavser att tillkalla en utredning med uppgift att se över budgetpropositionensinnehåll och utformning. Utredningen skall bl.a. lämna förslag till riktlinjerför och exempel på hur målen för olika verksamheter skall redovisas ibudgetpropositionen. Utredningen kommer också att överväga vilkenresultatinformation som skall lämnas till . Somett led i förnyelseprocessen kommer också statsmakternas ekonomiska styrningav myndigheterna atf läggas om. Avsikten är att nuvarande detaljreglering avmyndigheternas anslagsutnyttjande skall ersättas av en ramstyrning.Regelsystemet skall således mer inriktas på aft ange rantar för myndigheternasbefogenheter än på atf föreskriva vissa handlingsalternativ. Dennya anslagsformen ramanslag skall i fortsättningen användas vid tilldelningenav myndigheternas förvaltningsresurser. Myndigheterna får därigenom möjlighetaft föra över sparade resurser till ett senare budgetår. Vanligtvis kan deockså utnyttja en anslagskredit på efterföljande ärs anslag. I samband medövergången till ramanslag kommer högstsättningen av myndigheternaslönekostnader att slopas liksom normalt också den särskilda anslagsposten förlokalkostnader. Även om treårigabudgetramar läggs fast för förvaltningsresurserna kommer , i vart falltills vidare, att åriigen få ta ställning till dessa FiU 1987/88:30 anslag.Resursramarna för andra och tredje året bör betraktas som planeringsramar. Debör enligt finansministern ändras endast om något inträffat som inte var käntnär ramarna lades fast. Finansutskottethar för sin del inget aft erinra mot de lämnade redogörelserna. Utskoftet villdock framhålla följande. Syftet med den nya budgetprocessen är atf få tillstånd en bättre och effektivare styrning och kontroll av förvaltningen. Eftersomriksdagens möjligheter i detta avseende inte fär eftersättas mäste stor viktläggas vid utformningen av den information som lämnas i budgetpropositionen ochandra anslagspropositioner. En självklar utgångspunkt för det fortsattautvecklingsarbetet måste också vara att varje ny riksdag skall vara oförhindradatt ompröva redan fastställda resursramar. En ny riksdag, med ändrademajoritetsförhållanden, skall således vid sin prövning av en myndighets anslagunder planeringsperiodens andra och fredje år inte vara bunden av deplaneringsramar som fastställts av tidigare riksdagar. Vadföredraganden anfört i propositionen om årsbokslut för staten föranleder ingetuttalande frän utskottets sida. under allmänna motionsfiden väckta motionen Fi2l2 av ochMargit () tas frågan om redovisningen av statens budgetunderskott upp.Mofionärerna anser att den redovisning av utvecklingen över tiden av statensbudgetunderskott som lämnades i t.ex. årets budgetproposition inte ärrättvisande. Detta beror på att redovisningen av statens utgifter markant harförändrats. Som exempel på detta pekar motionärerna pä att den statligaupplåningen för bostadsfinansiering har lyfts ur budgeten liksom investeringsutgifterför vissa statliga verk, t.ex. , och redovisningen av verksamhetenför ett antal mindre fonder och stiftelser. Vidare ändras bokföringsprincipernaför statsskuldväxlar fr.o.m. den Ijuli 1988. Detär också enligt motionärerna ofillfredsställande att man i budgeten inteskiljer mellan konsumfions- och investeringsutgifter. Enligt motionärerna harregeringen som målsättning atf totalbalansera statens samtliga utgifter ochinkomster. Detta kan leda till att dagens skattebetalare överbeskattas iförhållande till framtidens skattebetalare, om inte hänsyn tas tillfördelningen på investerings- och konsumtionsutgifter. Mofionärernaanser slutligen också att man bör skilja pä konjunkturella och strukturellaorsaker till budgetunderskottet. Det är enligt motionärerna samhällsekonomisktmotiverat att eftersträva en eliminering av den del av underskottet som har singrund i strukturella orsaker. Utskottetvill med anledning av vad som tas upp i motionen anföra följande. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att statens budgetsaldo redovisas på ett sådant sätt att rättvisande jämförelser över 63 tiden kan göras. Aftförändringar i redovisningsprinciper avseende statens FiU 1987/88:30 inkomstereller utgifter vidtas är dock, enligt utskottets mening, en oundviklig följdav att olika förhållanden inom samhällsekonomin förändras över tiden. Denredovisning som lämnas i budget- och kompletferingspro-positionerna av detunderliggande budgetsaldot tillgodoser enligt utskottet det önskemål omrättvisande jämförelsemöjligheter öyer tiden som framförs i motion Fi212. Idet underliggande budgetsaldot har nämligen det redovisade saldot korrigeratsför effekter som är av tillfällig art eller hänger samman med ändringar iredovisningsprinciperna. Vadgäller önskemålet i motion Fi212 att i budgeten särskilja mellan konsumtions-och investeringsutgifter, vill utskoftet framhålla att i de beräkningar somredovisas i den reviderade nationalbudgeten görs en sådan åtskillnad. Av dentabell som redovisar statens inkomster och utgifter (tabell 9:5 i bilagal.ljframgär investerings-och konsumtionsutgifter. Beträffandemotionärernas önskemål aft det i finansplanen borde föras ett resonemang omstrukturella och konjunkturella orsaker till bugetsal-dots utveckling villutskottet framhålla följande. De resonemang som förs i finansplanen angåendestrukturella och konjunkturella orsaker till budgetsaldots utveckling förs ikvalitativa termer. Självklart hade det varit önskvärt att en sådan diskussionockså hade kunnat föras i kvantitativa termer. Enligt vad utskoftet erfaritföreligger dock betydande metodmässiga problem atf göra sådana beräkningar.Det kan också ifrågasättas om tolkningen av saldoutvecklingen skulle blilättare med en sådan uppdelning. Utskottetanser således sammanfattningsvis att motion Fi2I2 bör lämnas utan bifall avriksdagen. Iproposifion 1987/88:150 bilaga 1 punkt 8 redogörs för det arbete beträffandeutveckling av en fördelningsmodell som bedrivs inom . Enligtpropositionen är en fördelningsmodell under utveckling inomregeringskansliet, där ekonomiska effekter av fördelningspolitiska åtgärderför hushåll och individer samt för statsbudgeten skall kunna beräknas. Utskottethar tidigare i betänkande 1986/87:3 framhållit att regeringen, ibudgetpropositionen eller i andra propositioner där åtgärdsförslag presenteras,bör redovisa de fördelningspolitiska effekterna av dessa förslag allteftersomtillförlitliga mätmetoder utvecklas. Utskottet anser således att det ärangeläget att arbetet med att utveckla en fördelningsmodell drivs vidare ochhar inget att erinra mot det som redovisas i propositionen. 1motion Fi706 av Per () anförs att ett antal statliga verk ger finansiellt stöd till olika projekt i form av län.