bet · GB01FiU25 · 1987-12-31 00:00:00 — När det gäller upphandling av ADB-utrustning föreslås ipropositionen atf myndigheterna från skall få upphandlaADB-utrustning med ett köpvärde understigande den nivå som omfattas avGATT-övefenskom-melsen om statlig upphandling (GATT-ÖS), 1,3 milj.kr. Myndigheterna bör också själva, oberoende av beloppsgräns, få upphandla allADB-ufrusfning för vilken det finns för statsförvaltningen gemensammaavropsavtal. I båda fallen gäller atf besluten orh ADB-utrustning skall varaanmälda till statskontoret, prövade i budgetprocessen och beräknade på detcentrala reservationsanslaget. I proposifionen aviseras också, som ett led i de fortsattadelegeringssfrä-vandena, aft beloppsgränsen för de upphandlingsärenden somskall underställas regeringens prövning skall höjas från 5 till 20 milj.' kr. Beträffande ADB-ufrusfning inom högskolesektorn föreslåsatf den skall finansieras och upphandlas på samma sätt som annan utrustning förforsknings- och utbildningsändamål. De förslag beträffande ADB-invesferingar som aviseras iproposifionen leder fram till en förändring av statskontorets roll.Huvudinriktningen för statskontorefs arbete på ADB-området kommer, enligtpropositionen, att bli stödjande, inte styrande. Samtliga fyra motioner som är väckta med anledning avproposifion 95 far upp frågan om ADB-investeringar. Dessutom finns det en motion från allmänna mofionstiden, Fi411 av (), som också far upp denna fråga. I motion Fil3 (c) framhålls aft med decentraliserade datasystem och ökat regionalt ansvar, vilket förordas i motionen, är det naturligt att ]§ myndigheternaockså får fa ansvar för sina investeringar. Enligt motionärer- FiU1987/88:25 nas mening bör regeringen pröva förutsättningarna att helt slopa denbeloppsgräns om drygt 1 milj. kr. för upphandling av ADB-ufrusfning somföreslås i proposifionen. Därmed skulle statskontoret i framfiden mer uttalatfå en konsultroll. I motion Fi411 av () framhålls att denoffenfiiga sektorn genomgår en brådstörf ad datorisering med många dyrbarabakslag. I en fid då anslag skärs ned för viktiga samhällsområden och ytterstasparsamhet krävs av myndigheter och förvaltningar är det, enligt motionären,oklokt att så oreflekterat som sker acceptera att stora summor anslås fördatorisering. Därför bör ett betydligt fylligare underlag och begripligamotiveringar för datasatsningarnas överlagsenhet jämfört med andra vikfigainvesteringsbehov presenteras innan anslag föreslås. I motion Fil4 (vpk) framhålls atf det, mot bakgrund av densnabba utvecklingen på datorområdet, behövs en medveten statlig strategi, helsten strategi gemensam,för hela den offentliga sektorn. En sådan strategi börframför allt fa sikte på två saker - dels atf skapa större självständighet dådet gäller programvara och ufrusfningi dels aft staten bör utnyttja sinposition som beställare. I motion FilS (m) konstateras atf, trots atf proposifionensförslag syftar till aft resp. myndighet själv skall fa ansvar för inköp ochdrift av sina datasystem, förslagen inte innebär någongenomgripande förändring. Enligt motionärerna bör den i propositionen aviseradeomläggningen av anslags- och beslutssystem ske möjligt. anser i motion Fil6 (fp) ätt det är oklart vadsom egentligen föreslås i propositionen beträffande ADB-investeringar.Folkpartiet anser aft resp. myndighet bör ha det fulla ansvaret förverksamhetens måluppfyllelse. I det ansvaret ingår atf anskaffa de hjälpmedelsom behövs, inkl. ADB-ufrusfning. anser därvid att det räcker omstatliga myndigheter för fram sina investeringsplaner i petita utan anmälningtill statskontoret. Enligt finansutskottets mening bör myndigheterna ta ettutökat ansvar för sin verksamhet. Det är då naturligt aft myndigheterna ävenfår ta ansvar för ADB-investeringar. De förslag som framläggs i propositionengår i denna riktning. Enligt finansutskottets mening är det nödvändigt att, somföreslås i propositionen, låta utreda alternafiva lösningar för finansieringenav ADB-utrustning. Principerna för en fördelning av det centralareservationsanslaget B 2 måste därvid klargöras. Det stegvisa tillvägagångssättmed en prioritering av myndigheter, som bedriver verksamhet iaffärsverksliknande former, som föreslås i propositionen är enligt utskottetsmening en lämplig metod. Vidare är det naturligt aft detta arbete samordnas meddet budgeftekniska utvecklingsarbete som i övrigt bedrivs. Det i propositionenföreslagna kravet på att särskild anmälan av behov av ADB-ufrusfning skalllämnas till statskontoret kommer, enligt vad utskottet erfarit, atf kunnaslopas i takt med att det centrala reservationsanslaget slopas. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet aftde yrkanden som ställs i motionerna Fil3 (c), FilS (m) och Fil6 (fp) beträffande 1 ADB-investeringarkommer aft tillgodoses genom det som föreslås i FiU 1987/88:25propositionen. Någon åtgärd från sida är således inte mofiverad. Beträffande yrkandet i motion Fi411 (c) anser utskottetatt det som föreslås i propositionen angående avskaffande av det centralareservationsanslaget B 2 kommer aft leda till att beslutsunderlaget förenskilda myndigheters ADB-invesferingar kommer att bli klarare och merutföriigf. Genom aft myndigheterna själva skall ta ansvar för sinaADB-invesferingar kommer det också atf bli naturligt att dessa ställs mot andratyper av investeringar och atf inbördes avvägningar görs. anserdärmed atf mofion Fi411 bör avstyrkas. anser slutligen beträffande kravet imotion Fil4 (vpk) om en självständig och sammanhållen besfällarsfrategi för statenatt behovet av samordning och sammanhållning kommer att tillgodoses via deuppgifter som åläggs statskontoret. Någon åtgärd från sida krävsdärför inte. Sammanfattningsvis föreslår finansutskottet atf följandemotionsyrkanden lämnas utan bifall av : motion Fil3 (c) yrkande 4,motion Fil4 (vpk) yrkande 2, motion FilS (m) yrkande 5, mofion Filö (fp)yrkande 7 och motion Fi411 (c). Enligt proposifionen bör teknisk normering inomADB-området i statsförvaltningen ges ökad vikt. Med teknisk normering avsesatt ADB-verksamheten anpassas till standarder, där sådana föreligger. Arbetetbör utgå från det internationella och europeiska standardiseringsarbetet.Ansvaret för norme-ringsarbetef bör, enligt proposifionen, ligga påstatskontoret. Statskontoret bör verka för att normer i form av officiellastandarder i så stor utsträckning som möjligt används vid upphandling,underhåll, vidareutveckling och drift. Det aviseras aft statskontoret skall fåi uppdrag att, i samråd med RRV och kommerskollegium, utreda behovet av normerpå ADB-området för statsförvaltningen. Statskontoret bör också, enligt propositionen, ha ettfortsatt ansvar för den kompletterande teknikupphandling av programvaror somkan behövas. Grundprincipen bör dock vara att programutvecklingen, så långtmöjligt, skall ske på den privata marknaden. budgetproposition (prop. 1986/87:100, bilaga15, FiU 15, rskr. 214) framhölls atf en samordnad syn på utbyggnaden avkommunikation inom och mellan myndigheter är av strategisk betydelse och attden offentliga förvaltningen bör stödja det standardiseringsarbete som strävarmot s.k. öppna system (OSI). Civilministern aviserar nu aft statskontoret skallges i uppdrag att göra en fördjupad studie av statsförvaltningens nuvarande ochförväntade behov av datakommunikationstjänster samt en bedömning av vilkakommunikationslösningar som bäst tillgodoser behoven. I motion FilS (m) framhålls atf standardisering ärväsentlig inom ADB- området. Standardiseringen bör i första hand utgå från det internafioneila och europeiska standardiseringsarbetet, men även det arbete som bedrivs av svenska standardiseringsorganisafioner, såsom SIS, bör beaktas. mofionärernabör statskontoret kunna utfärda rekommendationer i sådana FiU 1987/88:25 fall dåenhetliga lösningar, som dock infe är standarder, är att förorda. Beträffandestatskontorets utredning om en gemensam datakommunika- tionslösningför statsförvaltningen anser motionärerna att denna i första hand böromfatta de större datakommunikationsanvändarna bland de civila anser i likhet med proposifionen ochmofion FilS (m) aft standardisering är mycket väsentlig. Behovet avstandardisering är en viktig orsak fill atf det bör finnas en statligdatapolitik. Fördelarna med standardisering är bl.a. aft datasystem kan blienklare, aft olika datasystem kan kopplas samman och atf val av programvara kangöras oberoende av val av hårdvara. Ett viktigt skäl till att man bör strävamot standardisering är, enligt utskoftets mening, aft man därmed kan göra sigmer leverantörsoberoendé. I detta sammanhang vill utskoftet understrykaatf standardiseringen inte får drivas så långt att ärendehanteringen blirunderordnad programvarorna. Utskottet har tidigare redovisat den stora viktutskottet lägger vid atf personalen erhåller fillräcklig utbildning.Standardisering skall ses som ett hjälpmedel för aft de anställda skall fåstörre möjligheter till att direkt ägna sig åt den aktuella arbetsuppgiften ochatf vidareutveckla den. Utskottet vill alltså understryka aft standardiseringinfe får ses som en ersättning för aft erbjuda personalen utbildning. Som framhålls både i propositionen och i motion FilS (m)anser utskottet aft det är självklart att standardiseringen bör utgå från detinternationella och europeiska standardiseringsarbefef. Beträffande förslaget imotion FilS (m) aft statskontoret bör kunna utfärda rekommendationer omstandardisering noterar utskottet atf det i statskontorets uppdrag enligtpropositionen skall ingå att lämna förslag fill regeringen om form för ochinnehåll i normerings-verksamhefen. Motionärena anser beträffande statskontorets utredning omen gemensam datakommunikationslösning att denna i första hand skall avse destörre datakommunikafionsanvändarna. Utskottet vill därvid anföra följande. Enligt denförstudie som statskontoret gjort är en av effekterna av en gemensamdatakommunikationslösning atf mindre myndigheter infe kommer att behöva egenspecialistkompetens i datakommunikafionsfrågor. Utskoftet anser, mot dennabakgrund, atf det skulle vara klart olämpligt att begränsa den fördjupadestudie som statskontoret skall genomföra fill aft avse främst de störredatakommunikafionsanvändarna. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda mofionFilS (m) yrkande 6. Samverkan mellan stat, kommun och landsting Samarbete på ADB-området mellan staten, primärkommuner ochlandsting förekommer på olika sätt, genom bl.a. statskontorets metodråd och säkerhetsråd samt samrådsgruppen för samhällets säkerhet inom dataområ det. Enligt civilministerns uppfattning finns förutsättningar för en ökad samverkan. I proposifionen aviseras därför aft ett uppdrag skall lämnas till 2i statskontoretatf i samverkan med och Lands- FiU 1987/88:25tingsförbundet för en sådan utökad samverkan. I motion FiU (c) anförs beträffande kommunerna att detfinns risk aft centrala direkfiv och rikfiinjer kan komma att förhindra en utveckling anpassad efter kommunernas egna behov och förutsättningar. I rnotionen framhållsdocksamtidigt att statskontoret naturligtvis kan ha en konsultroll: . Enligt utskottets mening innebär den modell för samverkanmellan staten och primärkommuner och landsting som föreslås i propositioneningen risk för att priniärkommunerna och landstingen infe självständigt skallkunna utforma sin datapolitik. I propositionen anges uttryckligt att enutgångspunkt för arbetet självfallet bör vara aft de nämnda formerna församverkan måste grundas på en överenskommelse mellan de berörda parterna. Motdenna bakgrund anser utskottet att motion Fil3 (c)-yrkande 6 bör avslås avriksdagen. I propositionen framhålls att målinriktad forskning ochutveckling för att främja en god användning av informationsteknologi ioffenfiig verksamhet är mycket angelägen och bör stimuleras. I propositionenaviseras också att statskontorets metod råd skall omvandlas fill etticke-permanent utvecklingsråd med uppdrag att självständigt bereda forsknings-och utvecklingsfrågor. Medel för sekretariatsfunktioner bör tas i anspråk frånanslaget C 8 Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder, under trettondehuvudtiteln. I mofion Filö (fp) berörs frågan om inrättandet av etttillfälligt utvecklingsråd utan aft något direkt yrkande ställs. Motionärernaanser att förslaget om ett utvecklingsråd är för passivt och aft man i ställetmed hjälp av medel från t.ex. Informationsfeknologiprogrammef (via STU ellerTeleverket) borde starta offentliga demonstrationssystem. Enligt utskottets mening innebär det förslag som framläggsi propositionen beträffande utvecklingsråd infe någon direkt motsättning tilldet som tas upp i motion Filö. sker det ett samarbete mellanstatskontoret och STU på detta område och det bör inte finnas några hinder föratt starta offentliga demonstrationssystem via Informafionsfeknologiprogrammet.Utskottet har inte heller något att erinra mot att medel från anslaget C 8Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder, under trettonde huvudtiteln, tas ianspråk för sekretariatsfunktioner för det föreslagna utvecklingsrådet. 1 proposition 95,bilaga 2. föreslås bl.a. atf datacentralen vid , QZskallsäljas till DAFA. 2 i sin helhettill utbildningsutskottet för beredning. I motion FilS (m) framhållermofionärerna aft de inte i sig har någon invändning mot aft QZ överförs tillett dafaservicebolag. Man hänvisar emellerfid fill att man i tidigare mofionerhar föreslagit atf DAFA helt eller delvis skall privatiseras. Regeringen bör,enligt mofionärerna, låta utreda om det finns några vägande skäl för att någondel av DAFA:s nuvarande verksamhet bör ligga kvar i statlig ägo. Enligt motionärerna bör regeringen dessutom låta göra enförutsättnings- .FiU 1987/88:25 lös utredning av uppgifter, omfattning ochägarförhållanden för . behandlade (FiU 1985/86:5, rskr. 88)i anslutning fill förslag i proposition 1984/85:225 angående ombildning av DAFAtill aktiebolag ett par motionsyrkanden av m.fl. (m) med liknandeinnehåll. Utskottet konstaterade då atf ett statligt ägande inom dataserviceområdetgör det möjligt atf inom den statliga sektorn tillgodose de statliga verkensgrundläggande behov av dataservice. Utskottet ansåg vidare att bildandet avESKA ledde till en breddning av det aktuella verksamhetsfältet och till att staten skapar en slagkraftigheltäckande serviceverksamhet på dataområdet. Genom en sådan koncernbildningansåg utskottet att staten - i likhet med flera stora förefagskoncerner - kundefå tillgång till en egen sevicebyrå inom ADB-området. Utskottet avstyrkte meddenna mofivering de då aktuella motionsyrkandena. anser atf de ställningstaganden somutskottet gjorde 1985 fortfarande äger samma giltighet. Utskottet avstyrkerdärmed mofion FilS (m) yrkandena 7 och 8. Anslag och Övriga frågor tillstyrker de anslagsförslag somframläggs och har i övrigt inget att invända mot det söm anförs ipropositionstexterna. 1. beträffande fortsall inriktning av datapoUtikenför statsförvalt- .' atfriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Fil3 yrkande 1-, 1987/88:Fil4 yrkande 1samt 1987/88:Fil6 yrkande 1, 2. beträffande den statliga personalens kompetensinom ADB- området attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fil3 yrkande 3, 1987/88:Fil4 yrkande3,19S7/88:FiI5 yrkande 1 samt 1987/88:Fil6 yrkandena 2 och 3, attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Fil3 yrkande 5,1987/88:Fil5 yrkande 2 samt1987/88:Fil6 yrkandena 4 och 5, 4. beträffandesäkerhet och sekretess attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:FilS/yrkandena 3 och 4,-1987/88:Fil6yrkande 6, 1987/88:FöSOl, 1987/88:FöSll samt 1987/ 88:Fö526, 5. beträffandeförvaltning och omprövning av ADB-system atf avslår motion1987/88:Fil3 yrkande 2, atfriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Fil3 yrkande 4. 1987/88:Fil4 yrkande 2,1987/88:FilS yrkande 5, 1987/88:Fil6 yrkande 7 och 1987/88:Fi411, 7. beträffandestandardisering och normering FiU 1987/88:25 atf avslår mofion 1987/88:FilSyrkande 6, 8. beträffandesamverkan mellan stat, kommun och landsting att avslår mofion1987/88:Fil3 yrkande 6, 9. beträffandeDAFA och attriksdagen avslår motion 1987/88:FilS yrkandena 7 och 8, 10. beträffandeanslaget till Statskontoret aftriksdagen med bifall till proposition 1987/88:95 bilaga 1 moment 1 fillStatskontoret för /89 under trettonde huvudtiteln anvisar ettramanslag av , 11. beträffandeanslaget till Anskaffning av ADB-utrustning atfriksdagen med bifall fill proposition 1987/88:95 bilaga 1 moment 2 tillAnskaffning av ADB-utrustning för /89 under trettondehuvudfiteln anvisar ett reservationsanslag av , aftriksdagen medger aft datorutrustning beställs - utöver fidigare medgivet belopp- fill ett värde av högst , 13. beträffandedatapolitik för statsförvaltningen i övrigt atfriksdagen lägger fill handlingarna vad som i övrigt anförs i proposition1987/88:95, 14. beträffandestatsrådsgruppen för datafrågor m.m. aftriksdagen lägger vad som anförs i proposition 1987/88:100 bilaga 2 punkt 11till handlingarna, 15. beträffandeanvändningen av ADB i statsförvaltningen atfriksdagen lägger fill handlingarna den till proposifion 1987/88:100 bilaga 2punkt 12 fogade sammanfattningen av statskontorets rapport (1988:2)Användningen av ADB i statsförvaltningen 1988. Närvarande: (), (), ChristerNilsson (s), (), (), (), FilipFridolfsson (m), (), i (vpk),(), (), (), RolfKenneryd (c), () och (). Reservationer FiU 1987/88:25 1, Fortsatt inriktning av datapolitiken förstatsförvaltningen (mom. 1) (), (). ()och () anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet anser, i likhet med föredragande statsrådet" ochslutar med "sida" bort ha följande lydelse: Utskottet anser aft proposifionen inte lagt fillräckligtstor vikt vid sådant som integritefsaspekter, offentlighetsprincipen, hursamhällets sårbarhet skall kunna minimeras och hur datasystemens uppbyggnadpåverkar samhällsufbyggnaden i stort. Enligt utskottets mening innebär en centraliserad ochallmänt utnyttjad information en risk för intrång i medborgarnas personligaintegritet. Utskottet vill särskilt betona aft det är nödvändigt aft tidigt iproblemanalysen, systemarbetet och programutvecklingen lägga vikt vidintegritefsaspekter. Utskottet anser allmänt att stor restriktivitet börgälla, när det gäller att använda datateknik för att kontrollera mänskligverksamhet och enskilda individer. Utskottet anser också atf det är vikfigt att man redan iinledningsskedet av ett ADB-införande utgår från en aktiv allmänhetsinsyn imyndigheternas informationssystem. Defta innebär atf system och program skallkonstrueras så atf de blir tillgängliga för medborgarna i enlighet medoffentlighetsprincipen. Tillgängligheten ökar inte av sig själv vid endatorisering, vilket propositionen underförstått utgår ifrån, utan det beror påhur systemen planeras och programmen konstrueras. Utskottet anser atfmedborgarnas insyn i allmänna handlingar är dålig och aft det oftast är mycketomständligt och besvärligt atf få del av innehållet. Utskottet anser attoffentlighetsprincipen utifrån medborgarnas perspekfiv infe poängterastillräckligt i propositionen. Utskottet vill slutligen i defta sammanhang framhålla denkanske mest väsentliga generella åtgärden för att uppnå förbättrad säkerhet,nämligen aft decentralisera register och registerföring. Atf dela upp storacentrala datorsystem i mindre regionala är den bästa åtgärden för aft stärkasekretessen och minska säkerhetsriskerna. Utskottet anser således, med anledning av yrkande 1 imotion Fil3 och yrkande 1 i mofion Fi 16, aft som sin mening bör ge regeringen fill känna vad utskottet anfört. dels att utskottefs hemställan under 1 bort hä följandelydelse: 1. beträffande fortsau inriktning av dalapolitiken förstatsförvaltningen attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Fil3 yrkande 1 och 1987/88:Fil6 yrkande I och med avslag på motion 1987/88:Fil4 yrkande 1 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 25 2.Fortsatt inriktning av datapolitiken för statsförvaltningen FiU 1987/88:25 (mom. 1) i (vpk) anser deb aft den del av utskoftets yttrande på s. 8 som börjarmed "Som framhålls" och slutar med "från " bort haföljande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet aft förhållandettill arbetsdelningen bör betonas särskilt när man diskuterar den framtidabilden av datorisering i såväl statlig som annan offentlig förvaltning. Ettgenomgående kännetecken i nyare tiders produktionsorganisation och teknik harvarit fragmenfisering av det mänskliga arbetet. Fragmentiseringen är i sin turen tungt vägande praktisk faktor i uppkomst och befästande av klasskillnaderoch social diskriminering, könsrelaferade mönster, ensidiga arbetmiljöer ochorättvis lönespridning. Datoriseringen kan i sämsta fall fa sig uttryck sombefäster och fördjupar sådana mönster. Utskottet vill emellerfid framhålla aft datoriseringensamfidigt bär på helt andra möjligheter. I kombination med en bredareutbildning av i första hand anställda med lägre fjänstegrader kan i ställetmotsatta mönster främjas. När det finns möjlighet att utöva en mångsidigarekapacitet kan kompefens som annars förblir outnyttjad fas fill vara. Vidare kanolika grupper av anställda lättare rycka in för varandra och få en bättreinsikt i varandras arbetsuppgifter. Arbetsledningen förenklas i och med atf deanställda själva i långt högre grad kan leda och organisera sin verksamhet.Enligt utskottets mening kan därmed en mer demokratisk struktur ochorganisation byggas upp och en mindre ojämlik löne- och fjänstefördelningframgå.. anser atf bör ge regeringen fillkänna aft de ovan angivna principerna skall vara vägledande i den fortsattadatoriseringen inom statsförvaltningen. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande fortsatt inriktning av datapolitiken förstatsförvaltningen attriksdagen med bifall fill motion 1987/88:Fil4 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1987/88:Fi]3 yrkande 1 och- 1987/88:Fil6 yrkande 1 som sin meningger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Den Statliga personalens kompetens inom ADB-området(mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "ser" och slutar med "behandlats ovan"bort ha följande lydelse: instämmer i huvudsak i den bedömning somarbetsmark nadsutskottet gjort. vill emellerfid särskilt peka på att förutom för de tre personalgrupper, vars kompetensutveckling särskilt bör stimuleras enligt propositionen, bör även utvecklingsmöjligheterna för 26 Erfarenheter från privata företag och en del FiU1987/88:25 myndighetervisar att adekvat datorstöd i form av ordbehandlingsprogram, databaser,kalkylprogram och beslufsfatfarstöd genom s.k. artificiella infelli- gensprogramavsevärt kan höja handläggares effektivitet som Myndigheterna bör således, enligt utskottet, även Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen fill känna. dels atf den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "gör" och slutar med "mesteffektiva" bort ha följande lydelse: vill, utöver vad arbetsmarknadsutskottetanfört i denna fråga, framhålla följande. Statskontoret och SIPU, som är deorgan som i proposifionen har tilldelats viktiga uppgifter i samband medkunskapsutvecklingen, innehar kunskap om hur datatekniken kan utnyttjas.Utvecklingen inom dataområdet går emellertid mycket snabbt,infe minst på programvarusidan. Det innebär atf statskontorets och SIPU:skompefens enligt utskottefs mening måste kompletteras. I många fall kanutomstående konsulter och. universitets- och högskoleinstitutioner hjälpamyndigheterna i deras kunskapsutveckling. Statskontorets och SIPU:s verksamhetbör därför enligt utskottet bara vara en del av utbudet av kurser ochseminarier. Myndigheterna bör även kunna lägga ut utbildningsuppdrag påenskilda konsulter eller, genom s.k. uppdragsutbildning på universitets ochhögskoleinstitutioner. Vad Utskoftet här anfört bör som sin mening geregeringen fill känna. . , .