bet · GB01SoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet konstaterade att omfattande landvinningargjorts inom thoraxkirurgin och att nya diagnostiska metoder,nya behandlingsformer och nya kirurgiska tekniker utvecklats. Utskottethänvisade till en,expertrapport från med,bedömningar omthoraxkirurgins kommande utvecklingsbehov och till pågående utredningsarbete, ivilket även var engagerat. Det redovisades också allLandstingsförbundet i en rekommendation föreslagit en utbyggnad avthoraxkirurgin i . Utskottet ansåg att det mot bakgrund av tidigare gjordauttalanden fanns skäl för att klarlägga sin inställning att det intebör föreligga hinder för en utbyggnad av thoraxkirurgin i LImeå. Utskottetunderströk dock alt kraven på en inte alltför uppsplittrad vård alltjämtmåste tillgodoses. När det gällde den fortsatta utbyggnaden av thoraxkirurginoch då till' andra orter som och hänvisade utskottet till delpågående , utredningsarbetet inom och Landstingsförbundet.Utskottet ansåg att resultatet av detta arbete borde avvaktas innan ytterligareställningstaganden görs i frågan om den vidare utbyggnaden av thoraxkirurgin.Utskottet avstyrkte då aktuella motionsyrkanden om utbyggnad av thoraxkirurginlill bl.a.'. Expertgruppen för kranskärlssjukvårdens utbyggnad iSverige, , avlämnade en rapport om utbyggnaden av kranskärlskirurgin. framhåller behovet av ökade kunskaper om kranskärlssjukdornar inom primärvården. Gruppen anser det motiverat med en kraftig förstärk ning av kranskärlssjukvården. föreslår en utbyggnad av thoraxkirur gin vid de fyra nu opererande sjukhusen. Vidare föreslås att öppen hjärtkirurgi skall bedrivas vid ytterligare två sjukhus - och . avvisar en utbyggnad i . Behovet av en utbyggnad på länssjukhusen anses begränsat;' Förutom en viss ulrustningsförstärkning föreslås där en ökning av den kliniskt fysiologiska och kardiologiska kompetensen. Delta anses huvudsakligen kunna ske genom omfördelning av resurser och med etl visst läkartillskotl. rekommenderade i juni 1987landstingen och medlemskommunerna att låtatidigare beslut om upptagningsområden gälla i avvaktan på att regionsjukhuseti skall etablera öppen hjärtkirurgi. Styrelsen har också rekommenderatatt planeringen för en thoraxkirurgiskklinik i fortsätter. läns landsting rekom- SoU 1987/88:22 menderas att starta öppen hjärtkirurgi i syfte att snabbt medverka till en, avveckling av köerna lill kranskärlsoperationer. Styrelsen har beslutat att - göra en ny bedömning av de mer långsikliga behoven av kranskärlsinterventioner som underlag för etl beslut om den framtida dimensioneringen. i har kommit i gång medkranskärlsoperationer i enlighet med rekommendation. Manräknar med ca 300 operationer . i skall görasin första kranskärlsoperation. Utvecklingen inom thoraxkirurgin följs noga av hälso- ochsjukvårdsberedningen och har behandlats vid dess senaste två sammanträden. Utskottet konstaterar all ochLandstingsförbundets expert- ' grupp har föreslagit en utbyggnad ay thoraxkirurgin till bl.a. . har rekommenderat att planeringen för én thoraxkirurgisk klinik i skall fortsätta. Thoraxkirurgin följsnoga ' av hälso-och sjukvårdsberedningen. Utskottet anser med hänvisning härtill ' att någonåtgärd inte erfordras från sida för att tillgodose önskemålen i den aktuella motionen. Motion So437 (fp, c) avstyrks sålunda. ' Specialisttjänster inom mödra-och barnhälsovården I motion l987/88:So492 äv och m) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att specialistläkareinom gynekologi/obslelrik och barnsjukdomar saml övrig specialistutbildadvårdpersonal, t.ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor och kuratorerskall ha sin givna plats inom primärvården. Utskottet har vid fiera tillfällen tidigare behandlatmotionsyrkanden av, motsvarande innehåll, senast i betänkandet SoU 1986/87:27(s. 4-5). 1 det nämnda belänkandet redovisas bakgrunden lill den nuvarandeorganisationen av mödra- och barnhälsovården och de av socialstyrelsenutfärdade allmänna råden (1981:4) om hälsovård för mödrar och barn jnom,primärvården. Där redovisas också ;vissa uttalanden i proposition 1984/ 85:181om utvecklingslinjer för hälso-och sjukvården. I betänkandet SoU 1986/87:27 hänvisade utskottet till sina tidigare, uttalanden om att det bör finnas specialistläkare inom primärvården. Utskottet erinrade också om att uiskottei framhållit all de kvinnor som så önskar bör ha möjlighet att få konsullera en gynekolog utan all föi-st behöva gå till en allmänläkare och att detsamma bör gälla föräldrar som vill vändasig , direkt lill en barnläkare. Utskottet erinrade också om tidigare uttalanden alt del givetvis - anpassat efter lokala förhållanden - även bör finnas tillgångtill . annan specialistutbildad personalän läkare, t.ex. psykologer, barnmorskor, , barnskölerskor och kuratorer. Utskottet uttalade därutöver alt lillgångenpå specialistkompetens bl.a. inom mödra-och barnhälsovården inte får försäm- , , ras genom en integrering i primärvården. Vad utskottet sålunda anfört föreslogs ge regeringen till känna. Riksdageri följde uiskottei, (rskr. har nyligeu i styrelsens s.k. PM-seriegett ut en skrift om 19 barrieniprimärvården (PM 176/87). Skriften avser att utgöra en uppföljning SoU1987/88:22 av allmännaråd omhälsovård för mödrar ochbarn i primärvården och HS 90-utredningen. avser att remissbehandlapromemorian och all därefter utarbeta nya allmänna råd om insatser för barninom primärvården: har också gjort en sammanställning av ettantal regionala konferensrapporter om utvecklingstendenser inom mödra- ochbarnhälsovårderi (PM 165/87). Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning att det ärangeläget alt det finns specialistläkare inom primärvården och att kvinnor och föräldrar skall ha rätt alt utan remiss direkt kunna konsullera en gynekolog eller en barnläkare. Utskottet erinrar också om vad utskottet tidigäie uttalat om betydelsen av all det även finns tillgång till annan specialisliitbildad personal än läkare. Som utskottet tidigare uttalat får tillgången på specialislkompeient personal bl.a. inom mödra- och barnhälsovärden-inte försämras genom en integrering i primärvården. Mot bakgrund av uttalande så sent som förraårel saml det nu pågående arbetet inom: finns enligl utskottets mening inte anledning lill något ytterligare riksdagsinitialiv i frågan. Uiskotteiavstyrker sålunda motion So492 (m). i , , - Screeningverksamhet för tidig spårning av prostatacancer I motion 1987/88:So413 av Margö och (båda vpk) hemställs alt hos regeringen begär åtgärder för att införaregelbundna hälsokontroller för män för upptäckt av prostatacancer. Även motioner av motsvarande innehålUhar behandlats avutskottet tidigare. I betänkandet SoU 1986/87:27 redovisas utskottets tidigare uttalan den. I det nämnda betänkandet hänvisade utskottet till olika pågående försöksverksamheter och konstaterade alt vissa positiva resultat rapporterats från begränsade försök. Utskottet ansåg dock inte att det fanns underlag för ett beslut om en allmän screeningverksamhet. Utskottet framhöll betydelsen av alt äldre män kontrolleras belräffande prostata då de av något skäl ändå skall undergå läkarundersökning. Betydelsen av att äldre har tillgång lill en lättillgänglig och kontinuerlig sjukvårdskontakl inom ramen för primärvår den underströks särskilt.- , , Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden och anserinte att något framkommit som gör alt utskottet nu bör ändra sin inställning ifrågan. Utskottet kan dock tillägga alt behandlingsmetoder och värdet ochnyttan av hälsoundersökningar av prostata utgjorde ämnet för ett särskiltsymposium vid medicinska riksstämma. Enligt vad utskottet erfaritkommer screeningverksamhet för spårning av prostatacancer också alt tas upp avden tillsatta beredningen för utvärdering av medicinsk metodik. Utskottetanser att resultatet; av de pågående diskussionerna bör avvaktas och avstyrkerdärför motion So413 (vpk). Invandrarkvinnors rätt till kvinnlig gynekolog I motion 1987/88:So467 av och (båda m) 9q begärs etttillkännagivande lill regeringen om att de invandrarkvinnor som så önskar börha rätt att bli undersökta av kvinnlig gynekolog. Mofionärerna SoU1987/88:22 hänvisar bl.a. lill att vissa kvinnor av religiösa och kulturellaskälendasl kan tänka sig att bli undersökta av en kvinnlig gynekolog och attundersökning av en manlig gynekolog för många kvinnor vore en katastrof, såäven för deras , män och familjer. Utskottet behandlade i betänkandet SoU 1985/86:16 enmotion med liknande innehåll som den nu aktuella. Uiskottei uttalade därvidbl.a. Utskottet känner förståelse för de synpunkter som framförsi mofionen. Utskottet vill också understryka viklen av alt särskild hänsyn laslill de svårigheter som vissa invandrarkvinnor upplever i samband med besök hosläkare för gynekologisk undersökning. Det bör enligt utskottets mening vara ensträvan från sjukvårdshuvudmännens sida alt bereda de kvinnor som så önskarmöjlighet att bli undersökta av en kvinnlig gynekolog. I många landstingsträvar man säkerligen också efter att lösa problemen på ell för patientenmedicinskt och psykologiskt tillfredsställande sätt. Del är emellertid ettsvårlöst praktiskt problem att kunna ge alla kvinnor som så vill möjlighet tillundersökning av kvinnliga gynekologer. Med det,nya system föromhändertagande av flyktingar som trätt i kraft år avsiktenalt flyktingar skall bli mottagna och kunna bosätta sig i varje kommun i helalandet. Del är enligt utskottets mening i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen all avgöra i vilken utsträckning invandrarkvinnorsönskemål om kvinnliga gynekologer skall kunna tillgodoses. Utskottet vill dockframhålla betydelsen av att sjukvårdshuvudmännen ägnar särskild uppmärksamhetåt denna fråga. I betänkandet SoU 1986/87:27 uttalade utskottet medanledning av en då aktuell motion att tidigare framförda synpunkter alltjämtgjorde sig gällande. Även den då aktuella motionen avstyrktes. Uiskottei gör nu följande bedömning. Utskottet vill liksom tidigare betona betydelsen av attinvandrarkvinnornas önskemål om att bli undersökta av kvinnliga gynekologertillgodoses i största möjliga utsträckning. Utskottet, som förutsätter attsjukvårdshuvudmännen gör vad som är möjligt för att tillgodose sådana önskemål,anser inte att har anledning att ta något initiativ i frågan.Utskottet avstyrker sålunda motion So467 (m). Resurser för rehabilitering av tortyroffer I motion I987/88:So443 av m.fl. (c)hemställs att beslutar alt till nytt anslag ett reservafionsanslag om . Motionärerna anför att landetssjukvårdshuvudmän saknar kunskaper och resurser när det gäller behandlingoch rehabilitering av tortyroffer och att detta måste åtgärdas. Det kommunalaflyktingmottägandet innebär att flyktingar numera finns över hela landet.Kompetens och resurser måste därför spridas. Motionärerna anser alt del behövsett natioriellt centrum för behandling av myckel svåra fall och ulbildning avvårdpersonal. sådant centrum bör också kunna stödja sjukvårdshuvud-, männeni utvecklandet av vårdmetoder. Uppbyggandet av ett nationellt centrum bör kunna ske i samarbete med Röda korset och vara en SoU1987/88:22 vidareutveckling av den verksamhet som bedrivs i Stockholrn. Motionärerna föreslår att etl nytt anslag på 5 milj. kr. skallinrättas i budgeten att användas till att utveckla étt' nationellt centrumoch till utbildning och information om behandling av tortyroffer. Frågan om etl nationellt behandlingscentrum förtortyroffer behandlades av ulskoltet bl.a. i belänkaridet SoU 1985/86:15 (s.10-13). I belänkandet redovisades det syslem för mottagande av flyktingar somgäller . Av framställningen framgår bl.a. attsjukvårdshuvudmännen får ersättning från staten för sjukvårdskostnader ochkostnader för hälsoundersökningar. Vidare utgår statsbidrag för akutsjukvård,förlossningsvård och vård vid abort. Ersättning lämnas också för vård avflyktingar söm på grund av sjukdom eller handikapp måste beredas varaktig vårdpå sjukhus eller annan vårdinstitution. Särskilda bidrag kari lämnas tilllandstingskommuner för extraordinära vårdinsatser för handikappade flyktingaroch flyktingar med särskilda behov. Landslingen har på olika sätt sörjt för mottagandet avflyktingar och för den hälso- och sjukvård som flyktingarna behöver. I delnämnda betänkandet SoU 1985/86:15 redovisades t.ex. arbetet i länslandsting. Där redovisades också verksamheterna vid särskilda behandlingscentraför" tortyroffer i , och ett öppnat centrum ianslutning till Röda korsels sjukhus i . I belänkandet hänvisadeutskottet till hälso-och sjukvårdslagens bestämmelser om vård på lika villkorför alla invånare i oberoende av språk, religion och kultur. Utskottetunderströk vikten av att hälso- och sjukvården också anpassas till olikainvandrargruppers behov. Av särskild vikt ansågs dét också vara att flyktingar,som kommer till med svåra psykiska och fysiska men, kan erbjudas enadekvat vård och hjälp för att komma över sina traumatiska upplevelser.Utskottet framhöll dock att detta i praktiken i första hand måste vara enuppgift för sjukvårdshuvudmännen i de landstingskommuner där flyktingarnavistas. Därutöver framhöll utskottet särskilt betydelsen av kontinuitet ivården, inte minst närdet gäller behandling av flyktingar, och av att vårdenkan erbjudas hela familjen. En utgångspunkt för insatserna borde enliglutskottet vara alt vården bedrivs i öppna förmer och är tillgänglig därflyktingen vistas. Utskottet avstyrkte den då aktuella motionen. Utskottet återkom i betänkandet SoU 1986/87:27 till fråganom vården av krigsskadade och torterade flyktingar. Utskottet redovisade därverksamheten för mottagningar av sjuka och handikappade flyktingar vidregionsjukhuset i och en konferens anordnad av invandrarverket ompsykolo-giskt/psykosociall arbete bland flyktingar. Utskottet uttalade bl.a.att del alltjämt hade samma principiella inställning. Ulskoltet fann detangeläget all erfarenheterna från Röda korsets verksamhet i tas tillvara men var inte berett alt förorda någon åtgärd, för etlnationellt behandlingscentrum för tortyroffer. När det gällde vården av krigsskadade flyktingarförutsatte utskottet alt såväl invandrarverket som regeringen noga följer utvecklingen och tar de initiativ som erfordras. Utskottet fann inte heller i den delen skäl för något initiativ från sida. Ett nytt centrum för rehabilitering av tortyroffer kommerinom kort att SoU 1987/88:22 påbörja sin verksamhet i . 'Verksamhetenkommer all stödjas av Röda korset. och kommun.Verksamheter av liknande typ börjar också växa fram på andra håll i landet. En sådanverksamhet finns t.ex. vid i . Utskottet gör nu följande bedömning. Utskottet vill på nytt framhålla betydelsen av alt allainvandrare och inte minst flyktingar med plågsarrima erfarenheter och minnenföre ankomsten till kan erhålla en god och efter deras behov välanpassad vård. Del finns också anledning ätt betona viklen av attsjukvårdshuvudmännen har kompetens och resurser när del gäller behandling ochrehabilitering av tortyroffer. Som framgått ovan håller fiera sjukvårdshuvudmäni dag på att bygga upp verksambeter-sprn bättre skall kunna svara molflyktingarnas behov. Enligt utskottet är del angeläget att denna utbyggnadfortsätter. Vårdresurserna måste finnas nära patienterna och del måste finnasverksamheter av öppenvårdskaraktär. Utskottet förutsätter .att ,de förflyktingomhändertagandet ansvariga myndigheterna och ytterst regeringen nogaföljer utvecklingen och vid behov återkommer till . Ulskoltet äralltså inte berett att nu tillstyrka att särskilda medel anslås för ett centrumför rehabilitering av tortyroffer. Motion So443 (c) avstyrks sålunda. Regionala hjälpcentra för flyktingbarn I motion I987/88:So430 av ()hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av regionala hjälpcentra för flyktingbarn. Motionären anföratt kommunernas möjligheter att ge flyktingbarn och deras anhöriga adekvathjälp skulle kunna förbättras avsevärt om del fanns regionala centra medtillgång till kvalificerad personal. Där skulle också kommunalaflyktingmottagare kunna få råd och stöd för alt kunna utveckla sin verksamhetoch bättre möta barns och föräldrars behov. Regeringen bör enligl motionärenvid förhandlingar med kommuner och landsting om resursfördelning för ett bättreflyktingmottagande också beakta behovet av kvalificerad hjälp till tortyr- ochkrigsskadade barn. Inledningsvis bör enligl motionären ett hjälpcentrum förbarn inrättas i någon av storstadsregionerna. Regeringen har gett iuppdrag all utreda flyktingbarns behov av stödinsatser från ochhälso- och sjukvården.. Uppdraget skall redovisas lill regeringen urider våren1988. Utskottet erinrar om de uttalanden soni utskottet gjort ovannär det gäller rehabilitering av flyktingar. Som också framgått ovan pågårredan en utveckling av sådana resurser i landstingen. har fåttett särskilt uppdrag av regeringen när del gäller och hälso-och sjukvårdens insatser för flyktingbarn. Ulskoltet anser mot denna bakgrundatt någon åtgärd från sida inte erfordras för att tillgodosemotionen. Med hänvisning härtill avstyrks motion So430 (s). Vården avmisshandlade kvinnor och barn SoU 1987/88:22 1 motion l987/88:So236 av m.fl. (fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att tillgodose behovet av ulbildning av vårdpersonalangående skador uppkomna på grund av misshandel av barn och kvinnor (yrkande2). Motionärerna anför att det visserligen finns riktlinjer föromhändertagande av barn som misstänks ha blivit misshandlade men att det behövsförnyad information och ulbildning angående barnmisshandel. Motionärerna pekarpå att personalen som skall la hand om misshandlade kvinnor och barn måste varaväl insatt i de resurser som finns och kunna informera om dessa. Del finns ettstort behov av utbildning/fortbildning av vårdpersonal angående diagnostik ochhandläggning, när den ställs inför skador uppkomna på grund av våldshandling. Utskottet behandlade i betänkandet SoU 1986/87:27 etlmotionsyrkande av motsvarande innehåll. I det nämnda betänkandet redovisadesalt haft ett särskilt uppdrag och disponerat särskilda medelför ulbildning och information av landstingens personal när del gäller vårdenav misshandlade kvinnor och barn. Där redovisades också olika konferenser,seminarier m.m. som hållils om dessa problem och olika genomförda åtgärder,delvis med statligt stöd, för att förbättra informationen och , kunskapernaävensom olika försöksverksamheter när del gäller vård och behandling avfamiljer där det förekommit misshandel och sexuella övergrepp. Visstinformations- och utbildningsmaterial har lagils fram gemensamt avsocialstyrelsen, , och riksåklagarämbetet.Utskottet uttalade vidare bl.a. följande: Utskottet vill---- understryka viklen av all all personaloch inte minst personaleninom hälso- och sjukvården har tillräckliga kunskaper för att kunna stödja ochhjälpa de misshandlade kvinnor och barn som de kommer i kontakt med i vården. Utskottet konstaterar att etl antal projekt nugenomförts och pågår för att förbättra vårdpersonalens möligheler all ge en godvård. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om de värdefulla insatser somgörs från kvinnojourernas sida för de misshandlade kvinnorna och barnen.. Delär angeläget att arbetet med dessa frågor fortsätter och inte stannar videnstaka insatser. Utskottet förutsätter emellertid att liksomandra berörda myndigheter noga följer utvecklingen och tar de initiativ sombehövs. Utskottet ansåg med hänsyn till del anförda all det intefanns något behov av åtgärder från sida och avstyrkte de då aktuellamotionerna. följde ulskoltet (rskr. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet villendast tillägga alt genom den registrering av alla skadefall som kommer ikontakt med hälso-och sjukvården, som utreder påuppdrag av regeringen, kommer kunskaperna om här aktuella problem att kunnaförbättras och därmed även underlaget för de foftsatla insatserna. Med delanförda avstyrker utskottet motion So236 (fp) yrkande 2. Utbildningi hjärt-lungräddning ; v - ''.' , SoU 1987/88:22 ,. I motion 1987/88:So401 av (ni) hemställsatt "söm' sin mening ger regeringen lill känna vad i motionenänförlsorri ekoriömiskt stöd till utbildning i hjärt-lungräddning. Motionärenhänvisar fill Svenska cardiologföreningens arbetsgrupp för hjärt-lungräddningöch tillatt föreningen inte har något statligt stöd för sitt arbéfé.Enligtmbtionäréii behövs en central organisation förhjärt-lurigräddnirigsutbildningenV' har ansvar för s.k.självskyddsutbildnirig. 'Verket ger bidrag lill tre organisationer soin arbetarmed självskyddsutbildnirig. korset.Svenska brandförsvarsföreningen och . Dessaingår också tillsammans rried i éri'särskild rikskqm- milté för självskydd. ' , ' '.......... Röda korset bedriver sönfi etl led i sinsjäivskyddsutbildriingkurser riktade' till allmänheten i första hjälpen ochi'hjärl-lurigraddnirig. Dé'lvå kurserna kommer att integreras från deril juli1988 öch skall då bli én enda kurs omfattande . Statsbidraget frånräddningsverket utgör én subvention för verksamheten. Röda korset vänder sig istor utslräcknirig lill" större företag och organisationer med erbjudandeörn utbildning. Intresset brukar vara stort. Man brukar ha drygt 100 000deltagare i kurserna i första hjälpen och i hjärt-lungräddnirig varje är. ' har en särskild arbetsgruppför hjärt-lungräddning. Föreningen har ett särskilt utbildningsprogram sommanförsöker sprida i landet . har utbildningen enligt vadföreningen uppgetl omfattat ca 200 000 personer. Utbildningsprogrammet ärriktat till allmänheten. utbildar särskildautbildningsinslruktörér som i sin tur utbildar instruktörer som skall ledakurser för allmänheten. Enligt föreningen kan flera hundra människor räddas omman når det långsikliga utbildningsmålet av befolkningen eller 2 miljonermänniskor. Ett särskilt utbildningsprojekt i har genomförts, och därhar ca 5 000 människor genomgått utbildningsprogram. Iutbildningen, som omfattar , ingår information om olika förebyggandeåtgärder och man lär också ut egenhjälp vid enklare olycksfall. Utskottet konstaterar att utbildningen ihjärt-lungräddning har sin förankring särskilt inom den s.k.självskyddsutbildningen och att statliga bidrag utgår för sådan verksamhetgenorn försorg. Med hänvisning lill det anförda avstyrkerutskottet motion So401 (m). Toxoplasmos hos gravida kvinnor Imotion l987/88:So418 av och (båda c) hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om alt en inventering bör göras beträffande nuvarande omfattning av toxoplasmos (yrkande 1). I motionen begärs vidare ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om undersökning och behandling av gravida kvinnor med avseende på toxoplasmos (yrkande 2). I motionen anförs alt infektionen toxoplasmos är vanlig och i stor utsträckning drabbar kvinnor i de fertila åldrarna. Motionärerna anger att en -, ?, 1987/88. sådaninfektion hos kvinnan i vartannat fall leder till att foslrel smittas med SöU 1987/88:22 risk för fosterdöd eller skador. Enligt motionärerna kanfosterinfektion, förhindras om moderns infektion upptäcks . Det hänvisastill obligatoriska undersökningar i , sorn utförs sedan lång tid.Motionärerna anser attSverige inte föjjt utvecklingen på området. borderiksdagen ge och sjukyårdshuvudmännen klarare riktlinjer för den fortsatta utvecklingen. Ett beslut om en inventering av nuvarande omfattning av toxoplasmos är ett första steg mol en sådan starkare viljeyttring. Del är angeliigel att klargöra när och var försöksverksamhet skall äga rum som skall ge kunskap och erfarenhet. Utskottet har tidigare under detta, behandlat enmption av liknande innehåll. I ärendet förelåg remissvar från . och Svenslia läkaresällskapet. och Läkaresäll-, skåpet förordade en försöksverksamhet med återkommande provtagning på , Även var principiellt positivt till effektiva förebyggande och behandlande insatser, mot toxoplasrnos.