bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Detfanns inte heller något motiv för det. Vi hade en förteckning - en förteckning som också har figurerat i de tidigare samtalen - över de licensavtal som hade ingått. I den förteckningen finns FFV:s licensavtal med upptaget. Jag minns att det förekom referenser till det avtalet vid något eller några tillfällen jag var handelsminister. Jag finner det djupt beklagligt att den dä högste ansvarige tjänstemannen vid FFV, generaldirek tör , inte informerade ministrar om det faktiska förhållandet. Han hade god anledning att göra det, eftersom frågan förekom i olika samman hang. På den punkten har FFV inte gett regeringen den information som 371 regeringen hade rätt att få. : diskuterades möjligheten - man ville egentligen KU1987/88:40 få en sådan ordning - att man skulle begära slutförbrukarintyg ochpå det Bilaga B 19 sättet hindra en reexport. Så kom inte att ske medEngland och flera av de andra länderna. Upplever du det som en brist att såblev fallet ? : I ljuset av vad vi vet tycker jag att det ärriktigt att säga att det var en brist. Vid det tillfälle jag tillträdde som handelsminister fannsdet en väl etablerad praxis. Jag hade ingen anledning att vid det tillfälletändra på den praxisen. Den utredning som tillsattes lade sedan ett förslag påden punkten -som sedan blev ett riksdagsbeslut. Birgtt : Jag skulle vilja fråga dig om du harvarit inblandad i något av samarbetsavtalen? Hur beskriver du i så fall gradenav gemensam utveckling och produktion i de olika avtalen? : Det exempel som finns från den tid jag varhandelsminister gällde den planerade ubåtsförsäljningen till . Under ett besök i hade jag ett samtal medförsvarsminister . Vi var alltså positiva till att en sådan export skullekomma till stånd. Jag kan också nämna att i sådana här frågor avövergripande slag hade jag, efter ett samtal som statsminister hadehaft med dåvarande oppositionsledaren , kontakt med dåvaranderiksdagsmannen . På den här punkten hade vi samsyn vad avsågexport av ubåtar till . Det var inga invändningar emot detta frånregeringen eller den socialdemokratiska oppositionen. Jag har uppfattningen attliknande kontakter också förekom med de andra två partierna, dvs. med moderatasamlingspartiet och . I de diskussioner som fördes senare, efter det att enindisk delegation hade varit på besök i , nämndes i en föredragning somgjordes inför statsministern, utrikesministern och mig, tanken på ettsamarbetsavtal. Vi ställde oss vid det tillfället positiva till att ett sådantavtal skulle kunna tecknas. Motivet var självfallet, som framgår avriktlinjerna, att det skulle innebära en betydande utvecklingsförutsättning fördet svenska företaget, i detta fall . Tanken var att en ubåt skullelevereras från och att de övriga sex skulle tillverkas i kom sedan aldrig till stånd - men det är en annan sak. Birgtt : Jag skulle ändå vilja fullfölja dennafråga. Graden av gemensam utveckling och tillförsel av teknisk kunskap tillSverige - jag har litet svårt att få grepp om det. Det är tydligen svårt attbeskriva vari detta består. : Jag tycker inte det. Jag kan självfallet svarapå samma sätt som : Jag är ingen vapentekniker. Det förefaller mig dock mycket rimligt att tro att om man i ett avtal mellan och skall bygga sex ubåtar, skall tillhandahålla mycket know-how, och olika tekniker som finns skall prövas. Det sker ett utvecklingsarbete när varje ,_, sådantfartyg byggs, och det kommer att ge det svenska företaget betydligt . KU1987/88:40 ökade kunskaper. Vid det tillfället hade vi inga svårigheter allsatt se att det Bilaga B 19 skulle uppstå en sådan effekt för del. : Hur långt fördes diskussionerna? Jagupprepar samma fråga som till : Gjordes det en analysav den eventuella Viggenaffären med NATO-länderna och den tidigare granskningenav den affären? Om det gjordes en sådan analys, drogs det några slutsatser avden? : Vi var medvetna om att en sådan diskussionhade förts 1974. Men jag vill inte påstå att vår inställning 1979 var betingadav den diskussion som hade förts 1974. Vi fann paralleller och likheter iresonemangen, dvs. i båda fallen skulle det ha haft betydande utvecklingseffektpå de svenska företagen. Men vi gjorde nog en självständig prövning oberoendeav vad som hände 1974. Birgtt : Ni förde inga diskussioner om huruvidaregeringen självständigt kunde sluta ett sådant avtal med den indiskaregeringen eller om det var en fråga för ? : Enligt riktlinjerna finns det förutsättningarför regeringen att sluta ett sådant avtal. Självfallet utgår jag ifrån attärendet först framläggs för diskussioner i utrikesnämnden. vet jag inte omdetta gjordes, eftersom avtalet inte kom till stånd. Men det är min absolutauppfattning att skulle ett sådant avtal slutas skulle det först diskuteras iutrikesnämnden. Däremot tror jag inte att det hade varit påfordrat att ärendetskulle ha avgjorts av . BirgU : Det kom då ingen information fråntjänstemän eller andra om att tidigare hade gjort ett uttalandebeträffande Viggenaffärer-na att i varje fall den typen av affärer skulle drasi ? : Det känner jag inte till. När jag tänkereftertror jag inte ens en gång att man kan komma till slutsatsen att ärendetnågonsin skulle ha gått till . Det handlade ju ändå om ett hemligtmemorandum mellan den indiska och , och det är självklart attett sådant memorandum skall dras i utrikesnämnden. Karaktären av hemligtmemorandum blir kanske något uttunnad om det skall föreläggas förgodkännande. : Jag vill skjuta in att det i KU:sbetänkande talas om medverkan, och att det då kanske är tänkt enmedverkan i form av att ärendet dras i nämnden. : Jag har uppfattningen att varje sådant avtalskall föredras i nämnden men att det inte skall bli föremål för beslut iriksdagen. Birgtt : Det tycker inte jag heller. Men konstitutionsutskottethar gjort denna anmärkning, och då är frågan om regeringen har diskuterat deninställning som har redovisats i . : Det kan också vara fråga om en definitionav vad som menas med medverkan - för att för försvara konstitutions utskottet. : Du var i på en - jag vet inte vad man skall KU1987/88:40 kalla det för - försäljningsresa. Det handlade till stor del omoljeinköp till Bilaga B 19 . Fanns det i samband med dettadiskussioner om vapen? : Som du, , säkert erinrar dig,hade vi 1978 och 1979 problem med den svenska oljeförsörjnirigen av skäl som ärmycket väl kända. Det var en naturlig uppgift för mig somhandelsminister attförsöka utverka oljekontrakt dvs. inköp av olja från olika länder, däriblandfrån . Jag var på officiellt besök i - faktiskt somförsta svenska minister någonsin - tillsammans meden delegation svenska affärs-, , män. Om vi fick köpa olja skulle vi också försöka sälja så mycket sommöjligt fill , så att vi skulle få en balans i våra affärer meddetta land. Under besöket i erinrar jag mig att man frågade ominte möjligen också vapen kunde förekomma i sådana här sammanhang. Jag kangarantera att på den frågan hade jag ett klart och entydigt svar: Det svaretvar nej. : Fanns det något som tydde på att manredan då hade köpt svenska vapen och att man ville köpa ammunition ellerkomplettera tidigare köp? : Ingenting sådant förekom. : Avslutningsvis vill jag ställa samma frågasom jag ställde till . Jag citerade tidigare vad statsministernsade. Han sade att han kände dem som hade varit utrikeshandelsministrar iregeringarna och att han hade svårt att tro att någon av dessa personer skulleägna sig åt att godkänna smuggling. Vad är din uppfattning, din bedömning, ifrågan? : Vi läser nästan i tidningar om hurpolitiker i olika länder är inblandade i mutaffärer i samband med storakontrakt och inte minst i samband med stora kontrakt avseende vapenleveranser.Vad man än kan säga om svenska politiker i övrigt, tycker jag att det till vårgemensamma heder inte finns någon anledning att misstänka att någon ledandesvensk politiker skulle ha varit inblandad i något sådant. På den punktenkänner jag fullständig säkerhet när det gäller alla de kamrater från olikapolitiska partier som har handlagt dessa frågor. : Då ber jag att få tacka dig. ,för att du genom att komma med dessa muntliga upplysningar har kompletteratutskottets dokumentation i detta ärende. : Tack, jag kommer alltid till utskottet med förtjusningnär utskottet vill träffa mig. Offentliga utfrågning av f.d. handelsministern krigsmaterielexport OUe : iag välkomnar till utskottet. Jag hoppas att jag inte blir anklagad för kamaraderi omjag erinrar om att vi har haft tillfälle att samarbeta här ikonstitutionsutskottet . Men när jag välkomnar dig till denna utfrågningsker det i din egenskap av att du var handelsminister från tillden . Det är riktigt att du var här föregående år och att vi ävendå inhämtade sakupplysningar för den tid som det handlar om. Har du inledningsvis något att säga eller kan viomedelbart gä till utfrågningen? : Jag har haft förmånen att vid fleratillfällen få redovisa för handläggningen avkrigsmaterielexportärenden som handelsminister - senast förraåret. Jag har inget därutöver att fillägga. : Min fråga anknyter till att du varföredragande när det gäller den krigsmaterielproposition som framlades1981-1982. Jag noterar som en marginalanteckning att vår kära vän satt som ordförande i regeringen i samband med detta. Skedde det beträffande giltigheten av bestämmelser om desamarbetsavtal som vi så ofta har talat om under årets granskning, ipropositionen som lades 1981-1982, några förändringar i förhållande till 1971års proposition, annat än att man förutsatte att sådana samarbetsavtal skulledras i utrikesnämnden? : Nej, det fördes inte någon särskilddiskussion om detta vid beredningen av propositionen, utan vi förde bara vidarevad som sades i riktlinjerna . : Jag har en fråga som gäller kunskap omlicenserna. Med tanke på att det skulle läggas en proposition fanns detnaturligtvis anledning att ni skulle skaffa ett beredningsunderlag när detgäller existerande licensavtal. Det framgick av de förberedande utredningarnaatt här fanns bekymmer. Har du något att säga om vad du iakttog när det gällerFFV och deras s.k. Englandsavtal? : Det är riktigt attkrigsmaterielexportkommittén hade gjort en genomgäng av förekommande licensavtal. På grundval av detta föreslog utredningen att man skulle föra in licenserna under det förbud mot export av krigsmateriel som fanns . I det sammanhanget fick jag bara den redovisningen att bland de många licensavtal som förekom fanns ett som gällde tillverkning av granatgeväret i . : Jag skulle också vilja knyta an till propositionen om KU1987/88:40 vapenexporten som lades som handelsminister. Denmynnade Bilaga B 20 framför allt ut i att man ville ha ett effektivaresystem med slutförbrukarintyg. Bl.a. sägs det här att intygen skall skrivas påen särskild numrerad blankett tryckt på sedelpapper, och det skall vara ensärskild formulering som går ut på att vapnen bara är avsedda för köparlandet. Vi har här i utskottet kunnat konstatera att det togganska innan lagen trädde i kraft, , men inte förräni slutet av 1984 använde man sig av detta system. Skulle du vilja kommenteralitet kring slutförbrukarintyget, och om ni då hade någon kunskap om att detskulle ta så innan lagen kunde träda i kraft? Det dröjernästan innan den kommer till användning. : Detta var, i motsats till den fråga somställdes tidigare, en sak som diskuterades rätt grundligt vid beredningen avpropositionen. hade föreslagit att man skulleinföra en obligatorisk användning av sådana här slutförbrukarintyg, och vivalde att gå på samma linje. Vi tog då också med det som om hur deklarationen skulle vara utformad, för att därvidlag vinnaenhetlighet. På fråga kan jag naturligtvis intesvara annat än att vår tanke var att detta skulle börja tillämpas somlagstiftningen i övrigt trädde i kraft, nämligen . : Det framfördes inte då några tvivel omatt lagen skulle kunna ha verkan ? Bl.a. skyller man ju på attblanketterna inte fanns framme . ; Det var inget som diskuterades under min tid- nej. : Det var realistiskt att man kundegenomföra en effektivisering ? : I varje fall var det inte så att de somberedde ärendet för mig förutsåg det problemet. : Då har jag samma fråga som jag ställde tillde andra två tidigare f.d. handelsministrarna. Jag har citerat vad sagt. Han tror inte att någon av de handelsministrar som vi har haft iSverige skulle ha medverkat i smuggling eller mutaffärer som gäller svenskavapen. Vill du kommentera den karaktäristiken från statsministern? : Jag har samma mening. För den tid jag varansvarig vill jag utsträcka detta till den person som då varkrigsmaterielinspektör, och som jag uppfattade som en utomordentligträttskaffens person. Enligt min mening är det uteslutet att han under den tidjag var ansvarig skulle ha varit införstådd med någon krigsmaterielexport somgick vid sidan om riktlinjerna. Jag tycker att påståenden i den riktningen ärskamliga. : Jag ber att få tacka dig, , föratt du har kompletterat vårt material genom att svara på våra frågor. ku i987/88:4o Sammanfattningfrån en icke offentlig utfrågning med direktören och direktörenHans Ekblom, AB , angående krigsmaterielexport och , som under den pågåendeförundersökningen har delgetts misstanke om brott, grov varusmuggling,bestrider ansvar eftersom de inte har lämnat några vilseledande uppgifter. Allexport från AB har skett med erforderligt tillstånd. Den vidareexportsom förekommit har skett enligt det reexporterande landets regler. KMI harantingen varit underrättad om att vidareexport skulle ske eller att detta låg ifarans riktning. och känner inte till hur inspektionensedan har använt sig av sina insikter, närmast i förhållande till regeringen.De anser sig således inte ha handlat olagligt, utan har - precis somkrigsmaterielinspektörerna - haft nationens bästa för ögonen. Det har gälltsysselsättningen inom AB , denna industris fortbestånd och vårförsvarsmakts intressen. Robot 70 var en stor satsning för företaget. Ordningen ärju den att marknadsföring sker först och tillståndsprövning i ett sent stadium.Detta innebar en svårighet. Bolaget informerade handelsministrarna om sinamarknadsföringsåtgärder även på s.k. stängda marknader. De närmarediskussionerna fördes med krigsmaterielinspektören. Det var ett utmärktfungerande samarbete som byggde på muntlighet och förtroende. Några gemensammaanteckningar fördes inte, men och gjorde egnanoteringar från sammanträffandena, vilka delgavs de personer i bolaget somberördes av respektive fråga. Kontakterna med ministrarna sköttes i regel avden verkställande direktören . Det var ofta svårt att skönjamyndigheternas policy i exportfrågor, den syntes bero av dagshändelser iinrikespolitiken. Det kunde vara tvära kast i tillståndsgivningen. Efter att tidigare ha verkat positiv till utförsel avrobot 70 till förklarade den dåvarande inspektören, ,att utförseltillstånd "" inte kunde ges.Bolaget tecknade dock ett kontrakt, och , när meddelade att bolagetämnade anmäla Bahrain-kontraktet , sade sig ej "tropå" exporttillstånd. Det var emellertid viktigt att komma i gång medexporten. Inspektören avrådde från vidareexport via Crown Agents iStorbritannien. Slutligen ordnade bolaget det hela genom reexport viaSingapore. Om detta informerades , vilkenmedgav förfarandet, dock skulle slutanvändarintyg krävas. Mot bakgrund av uppgifter om att robot 70 fanns i Dubaioch beordrade den dåvarande handelsministern ifebruari 1981 en undersökning vid AB (jfr KU 1986/87:33, s. 35). MartinArdbo har redogjort för det besök hos företaget som , . KU1987/88:40 vilken han käride mycket väl, gjorde tillsammans med en jurist ochde Bilaga B 21 anteckniiigar som upprättades. Han fick uppfattningen attCarl kände till vad som hade avhandlats . levererade AB en begränsadmängd ammunition till via . har berättat att dennautförsel avhandlats med sedan slutet av . Slutligenmeddelade denne vid mitten av att tillstånd tydligen inte skulle kunnalämnas, utan att bolaget fick leverera en annan väg. Det blev således viaSingapore. Detta talade han med om vid ett. som det, ""icke-samtal"" . har om samarbetsavtalet med att fälthaubitsen och, inte minst, ammunitionen är mycketavancerade produkter. Granaterna har utvecklats särskilt för Indienordern. Dekan också användas i . Erfarenheterna frän är från teknisksynpurikt oerhört värdefulla för AB och för det svenska försvaret. KU 1987/88:40 Bilaga B 22 Ko!i3>ifu*ioris-jfskct;cfInk. don gg-éZfDnr ÖVr/S' Konpletteringav svar vid utfrågning (jg hW . Efter att ha sett den skriftliga nedteckningen av mittframträdande i KU känner jag behov av att koiplettera mitt svar på en punkt vad gällerregeringsöverenskotmelsen med . följande frågatill mig: Således, for att saimanfatta, ominget FH-beslut tas och ingen neutralitetsförklaringavges så skall fullgöra leveranserna oavsett vilka krigstillstånd son UFcmer därIndien är inblcindad?' Ja, vad gäller dennakorikreta affär så är det min -uppfattning att det är fallet. Svairet var ofullständigtoch stämde inte med vad jag hade svarat på Fiskesjöstidigare fråga. Detta är sakläget. I regeringsöverenskciTfnelsen med konstaterar den svenskaregeringen, att endast de ovillkorliga exporthindren kan påverka leveranserna till enligt avtalet ochatt de utgörs av - a) ett åtagande i ett internationellt avtal, b) enresolution av ms säkerhetsråd eller c) folkrättensåsen definierad iHaag-konventionema. Regeringen konstatercir vidare, att det inte finns något internationellt avtal eller några folkrättsbestänmelser som skulle hindra att fullfölja överenskortmelsenmed . Den enda restriktion som skulle hindra den voredärför en specifik resolution i . Detta kan utvecklas ytterligeire. De enda tvåinternationella avtal, scm anslutit sig till, och son förbjuder leveranser av vissa typer av krigsnate-rieli vissa situationer, är icke-spridningsavtal avseende kärnvapen och 1972 årsavtal om förbud ntst biologiska st:ridsmedel.Inget av dessa avtal pver"'naiibitsleveransema till . Cm frågan skulle uppkcrma de nämaste årenom ett internationellt avtal scm begränsarleveranser av konventionella vapen, iriklusive haubitsaur, till alla ellervissa länder, inklusive , - vilket är helt osanroLlkt - kan KU 1987/88:40 Sverigesåledes endast euisluta sig till ett sådcint avtal an en Bilaea B 22 reservationgörs fbr de pågående levereuisema till irriien. Billigt Haag-konventionema får en neutiral stat inte självöverlåta sin krigsmatieriel till krigförande stat. Beträffande kontroll avexporten sägs i V i art 7 att "En neutral mcOct äricke pliktig att förhindra utförsel eller gencmförselför den ena eller andra krigförande peurtens räkningav vapen, anmunitian ocih överhuvudtaget allt som kan varatill gagn för en armé eller flotta." och i art 9 att "Alla de av en neutiral nekt vidtagna åtgärder tillinskrärikning eller förbud i de hänseenden,som onförmälas i curtiklama 7 och 8, skola av densanma likformigt tillänpas gentemot de krigförande. Skyldigheterna förneutral stat enligt Haag-konventionema kan förSveriges del endast inluräda efter det att svenska regeringenutfärdat en neutiralitetsförklaring. En sådanvore endast aktuell, om ett krig mellan och, säg. utvecklades till ett stormaktskrig, sankur>de hota säkerhet. Cm en svensk neutralitetsförklaring skulle utfärdas ochHaag-konventionemas bestämmelser träda i kraft förSveriges del, skulle följande förhållanden gälla: får inte överlåta sin egen krigsmateriel till de krigförande staterna (och ). 2. pågåendeleverainser av krigsmateriel från privatatillverkare kan fortgå. Onrestriktioner införs för den "privata" vapenexporten, måste de införaslikformigt gentemot bägge de krigförande stiatema. Det faktum attpågående leveranser får fortsätta till det ena krigförsuide landet konstituerar inte någonrätt for det cindra krigförande landet att få kc krigsmateriel från Sverige.Den kan ha flera olika skälfor att inte sälja krigsmateriel till ett visstland. Med hänsyn till de alliiänna (villkorliga) reglerna i riktlinjerna torde inga nya tillstÅxJ ges förkrigsmaterielexport till de bägge krigförande staterna utöverdem som är garainterade i regeringsöverenskcttmelsen med . FN-beslut KU 1987/88:40 Bilaga B 22 Enligt FTI-stadgan, kap 5, kan FNs säkerhetsrad fatta för Sådana iDeslut måste fattas med enkvalificerad majoritet av 9 röster av 15och får inte vara veteradeav någon av de fem permanenta säkerhetsrådsmedlenmama. Enligt kc 7 kan säkerhetsrådet fastställaatt det foreligger ett hot eller brott mat freden och varifrån aggressionen kamer. Enligt kap 7 art 41 kcin rådet därvid beslutaan olika sanktions-åtgärder mot den kränkande staten, t ex förbud irot vapenleveranser. Enligt curt 40 kan rådet rekomiendera sådana åtgärder. Oavsett an det ärfråga an ett bindande beslut eller enrékon-mendation, fattas detta av säkehetsrådeti form av en resolutdLon på det sätt som ovan beskrivits. beslöt säkerhetsrådet cm saiiktionsåtgärder mat . föreligger ett bindande beslut not vapenleveransertill . Ett beslut om EU-sanktioner mot ter sig intesannolikt. Likväl finns en reservation för denna eventualitet i den svensk-indiska regeringsöverenskcmmelsen. UTFRÅGNINGAR KU 1987/88:40 Bilagorna B 1 - B 22 Sida B 1 F.d. justitieministern B 2 F.d. generaldirektören ang.Berglingärendet.................... . ............................... 37 B 4 Statsrådet och exp.cheferna ang. utlänningsärenden.......................................... 52 B 5 Direktör , , B 6 GeneraldirektörLennart . ang.lokaliseringen av plan- och bostadsverket ..91 B 7 StatsrådetHans Gustafsson ang.lokaliseringen av plan- och bostadsverket .. 102 B 8 Statssekreterare , rättschef . : och dep.sekreterare ang. krigsmaterielexport........................................ 114 ang. utnämningspolitiken och personalkontrollen .. 140 B 10 Generaldirektör och internrevisions chef , FFV, samt verkställande direktören , FFV Ordnance ang. krigsmaterielexport ................................... 155 ang. utnämningspolitik, ................................................. ...... 199 ang.krigsmaterielexport, .............................................. ...... 210 ang.lokalisering av plan- och bostadsverket .. 231 B 16 Utrikesminister.StenAndersson och ambassadör ang. krigsmaterielexport ..................................... 301 B 17 Direktörerna samt företags juristen , FFV ang. krigsmaterielexport ....................................... 328 B 18 F.d. statsrådetStaffan B 19 F.d. statsrådetHädar B 21 DirektörMartin Ardbo (endast sammanfattning) B 22 Krigsmaterielinspektör - kompletteringav utfrågningen under B 15 ..................... 379