bet · GB01KU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Såvitt gäller tillsättning av pastorsadjunkterbör det i lagen anges att denna uppgift ankommer på domkapitlen (15 §).Härutöver föreslår utskottet smärre ändringar i lagförslaget (bilaga 8). Motbakgrund av det anförda tillstyrker utskottet motionerna 1987/88:K25 yrkande 1,1987/88:K27 yrkande 3 samt 1987/88:K609 med av utskottet föreslagna ändringar iförslaget till prästanställningslag och domkapitelslag. Utskottetanser att stiftsstyrelsens ansvar i övrigt rörande huvudmannaskapet förprästerna i stiftet skaliregleras i enlighet med propositionens förslag.Utskottet avstyrker därför motion 1987/88:K24 i denna del. Ipropositionen diskuteras frågan om en övre gräns för ett pastorats storlek. Imycket stora pastorat finns liksom i de störa församlingarna en risk attmänniskornas delaktighet och inflytande i verksamheten minskar kraftigt.Departementschefen avstår emellertid från att nu föreslå någon sådan gräns.Enligt departementschefens mening är det mer angeläget att alltför storaförsamlingar delas. Då de flesta större pastorat är enförsamlingspastorat,skulle en samtidig församlings- och pastoratsdelning vara omständligare att genomföra. Imotion 1987/88:K27 yrkande 4 (c) föreslås att pastorat skall kunna bildas närförsamlingsvården och lokala förhållanden kräver det. Motionärerna anför attdet är tillfredsställande att ingen nedre gräns har satts för en församlingsstorlek. När det gäller stora församlingar delar motionärerna den ipropositionen framförda uppfattningen att dessabör delas. Motiveringen härförär behovet av att stärka församlingsarbetet och att öka inflytandet frånlekmännen. Detta arbete borde dock inte stanna vid delning av församlingar utanfullföljas med att det också bildas nya pastorat när detta ur församlingsvårdenssynpunkt är angeläget. Utskottet delar den ståndpunkt som departementschefenintagit i frågan KU 1987/88:30 och avstyrker motion 1987/88:K27 yrkande 4. Enligt propositionens förslag till ny kyrkligindelningslag får ändring i pastoratsindelningen göras, om indelningen därmed blir mer ändamålsenlig med hänsyn till pastoratens förmåga att svara för de angelägenheter som ankommer på dem. Ett pastorat får inte utan synnerliga skäl ha färre än 2 000. kyrkomedlemmar eller vara beläget i mer än en kommun. Med anledning av motioner angående pastoratsindelningenförordade kyrkomötets organisationsutskott (KO 1987:3) en större flexibilitetpå detta område och ansåg det vara till fyllest att det förelåg särskilda skäli fråga om lägsta antalet kyrkomedlemmar i ett pastorat m.m. Kyrkomötet anslötsig till organisationsutskottets uppfattning. I propositionen (s. 126) erinrar departementschefen om atthan tidigare uttryckt den uppfattningen att riksdagsnormer för en pastoratsregle ring bör vara tillämpliga även i fortsättningen med den restriktivitet i fråga om avvikelser som har förutsatt., , . I motion 1987/88:K27 yrkande 5 (c) föreslås den ändringeni propositionens förslag till 3 kap. 1 § kyrklig indelningslag att ettpastorat inte utan "särskilda" skäl får ha färre än 2 000kyrkomedlemmar eller vara beläget i mer än en kommun. I motionen understryksatt gränsen 2 000 kyrkomedlemmar är en skärpning i förhållande till 1957 årsregler och att denna gräns inte får bli någon absolut gräns utan att de lokalaförhållandena skall beaktas i varje enskilt fall. Utskottet konstaterar att propositionens förslag iberörda-hänseende överensstämmer med kyrkokommitténs allmänna motiveringarangående riktlinjer för pastoratsreglering. Om ett pastorat inte utan"synnerliga skäl" får ha färre än 2 000 kyrkomedlemmar eller skärakommungräns skulle detta få till följd att endast i sällsynta undantagsfallskulle detta kunna förekomma. Utskottet anser att förslaget innebär en alltförrestriktiv ordning och tillstyrker därför förslaget i motion 1987/88:K27yrkande 5. Utskottet framlägger med anledning härav förslag till ändring i 3kap. 1 § kyrklig indelningslag (bilaga 10). I propositionen (s. 91) framhålls att nuvarande begränsadepartiella samfälligheter, som kan omfatta endast en del av församlingarna inomett eller flera pastorat, splittrar den kyrkliga organisationsstrukturen. Dessabör inte längre bestå. Denna typ av samfälligheter har emellertid ofta haftansvaret för befattningshavare, exempelvis församlingsassistenter ochkyrkogårdspersonal. Ansvaret för samtliga tjänster läggs enligt propositionensförslag i fortsättningen på pastoratet. I anslutning härtill uttalardepartementschefen att han utgår från att personalen vid upplösning av dessasamfälligheter på samma sätt som övrig personal på församlingsnivå kan beredasfortsatt anställning hos pastoratet eller alternativt att enflerpastoratssamfälHghet Med anledning härav vill utskottet framhålla vikten av att den KU1987/88:30 ordning i fråga om överförande av personal som hitintills varitrådande vid samfällighetsbildningar också skall tillämpas vid de nu aktuellareformernas genomförande. Personalen inom egendomsnämndens verksamhetsområde kommeratt vara anställd i stiftssamfälligheten. Utskottet vill erinra om möjlighetenför stiftsfullmäktige att till egendomsnämnden anförtro den omedelbara arbetsledningenför denna personal. Enligt 6 kap. 3 § förslaget till församlingslag utgörkontrakten valkrets vid val av stiftsfullmäktige. kan dockbesluta om annan valkretsindelning, vilket skall ske före utgången av marsmånad valåret. Vid valet har i propositionen förutsatts att kontraktengenomgående skall utgöra valkretsar. Vid utskottets behandling av ärendet har framkommitönskemål om att beslut om ändrad valkretsindelning kansenareläggas till utgången av juni månad för att möjliggöra eneventuellt ny valkretsindelning inför valet av stiftsfullmäktige år 1988.Utskottet, som anser att detta önskemål bör beaktas, framlägger enövergångsbestämmelse till församlingslagen med angivet innehåll (bilaga 9). I motion 1987/88:K27 framhålls att övergångsbestämmelsernapunkterna 5 och 6 till den föreslagna församlingslagen vid en strikt tolkninginnebär att reformen träder 1991. I motionen pekas på attutredningsarbetet varit inriktat på att reformen i sina huvuddelar skallgenomföras . vill understryka att det ärangeläget att den ändrade kompetensfördelningen på församlings- ochpastoratsnivå i huvudsak kommer att gälla fr.o.m. ingången av . I linjehärmed ligger också propositionens förslag om att allmänt utjämningsbidragfr.o.m. inte skall kunna utgå till församlingar iflerförsamlingspastorat. Enligt utskottet bör det därför av övergångsbestämmelsernaklart framgå att också sådana pastoratssamfälligheter som avses i 1 kap. 4 §första och andra styckena lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamfälligheter skall omfattas av den föreslagna församlingslagenskompetensbestämmelser redan från . Det finns enligt utskottets mening dock skäl att i vissafall kunna medge undantag från den angivna huvudregeln. En viktig utgångspunkt för reformen är att kunna skapa varaktiga och bärkraftiga ekonomiska gemen skaper på lokalplanet. I de fall en pastoratsreglering är nära förestående och kan beräknas vara genomförd kan det därför vara lämpligt att pastoratets kompetens utökas i enlighet med församlingslagens bestämmel ser först sedan pastoratsregleringen blivit genomförd. Undantag bör också kunna komma i fråga för sådana pastorat där man bedömer att en total ekonomisk samfällighet kan vara en lämpligare samverkansform än den som annars skulle följa av den föreslagna församlingslagens bestämmelser. Kan en sådan total samfällighetsbildning inte komma till stånd till ; bör det därför vara möjligt för församlingarna och pastoratet att övergångsvis behålla den gällande kompetensfördelningen. Det bör ankom ma på att besluta om sådana undantag som innebär att den nya ° kompetensfördelningenmellan församlingarna och pastoratssamfälligheter KU 1987/88:30 genomförsvid en senare tidpunkt än vid församlingslagens ikraftträdande. Utskottet lägger med anledning av detta fram förslag tilländrad lydelse av punkt 5 övergångsbestämmelserna till den föreslagna församlingslagen (bil. Den föreslagna lagen om ändring i lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval ger anledning till vissa följdändringar i förslaget tillförsamUngslag. Förslaget till lag om ändringar i lagen (1979:411) om ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar ger ocksåanledning till en följdändring i den föreslagna kyrkliga indelningslagen.Utskottet framlägger med anledning härav förslag till ändrad lagtext. Deframlagda lagförslagen fogas som bilaga 2-10 till detta betänkande med deändringar utskottet föreslår enligt ovan. Förslagen om ändring i regeringsformensövergångsbestämmelser (bilaga 2) och i lagen om (bilaga 3)föreslås i grundlagsenlig ordning antas som vilande. Vid genomgång av lagförslagen har framkommit behov avvissa redaktionella ändringar. Utskottet framlägger förslag härom i debifogade lagförslagen. Utskottet tillstyrker de i proposition 1987/88:67framlagda lagförslagen. I en partimotion 1987/88:K601 (fp) begärs att regeringen tarinitiativ till överläggningar mellan staten och i syfte att gekyrkan en gentemot staten fri ställning. I motionen redogörs för vissa av desuccessiva reformer som skett på kyrkans område sedan 1979.1 motionen uttalasatt det från den principsyn som företräder är angeläget att bådestaten och gör klart vilka avsikter som finns i fråga om kyrkansframtida relationer till staten. I motionen framhålls att allt fler aktiva inomsvenska kyrkan anser att denna måste bli fri från statligt inflytande för attbättre kunna fullgöra sin verksamhet.' Oavsett hur det fortsatta reformarbetetgenomförs skall garanteras goda möjligheter att även ifortsättningen kunna fungera som en öppen folkkyrka för att bedriva sinverksamhet över hela landet. När reformen om som en friståendekyrka i sin helhet genomförs måste kvarstående statligt inflytande avskaffas. I motion 1987/88:K625 (vpk) föreslås att hosregeringen begär förslag till kyrkans skiljande från staten. I motionen uttalasatt nuvarande förhållande, som innebär att de flesta nyfödda i och med födselnkollektivansluts till kyrkan, innebär ett från demokratisk synpunktoacceptabelt förhållande. Trots att befolkningen inte omfattar någon entydigeller allomfattande religionsuppfattning har en kyrka fått en särställning inomdet svenska samhället. I motion 1987/88:K624 av AlfSvensson (c) framhålls attregeringen bör ta KU 1987/88:30. initiativ till avskaffande avstatskyrkosystemet. I motionen framhålls att staten inte bör stödja en visskonfession framför andra och att ingen kyrka . , skall känna sigkontrollerad av staten. Det är viktigt att ett frigörande av svenska kyrkanfrån staten sker på ett sådant sätt att kyrkan inte avhänds sina praktiskamöjligheter att verka. I en partimotion 1987/88:K611 (c) hemställs att riksdagenuttalar att nuvarande relationer mellan kyrkan och staten skall bevaras. Omdetta yrkande avslås skall uttala att inga grundläggande förändringari de nuvarande relationerna mellan kyrka och stat får vidtas utan att fråganunderställts medborgarna i en allmän folkomröstning. I motionen uttalas att deband som finns mellan kyrkan, staten och församlingarna har gett kyrkan endemokratisk förankring som positivt påverkat intresse och förståelse för dekyrkliga frågorna. Inom anses därför att det är av stort värdeatt den svenska folkkyrkan bevaras och vidareutvecklas, vilket bör ske inomramen för den samverkan som finns mellan kyrka och samhälle. Förändradevillkor för den svenska folkkyrkan är en för hela folket så stor och avgörandefråga att den inte kan avgöras utan att medborgarna direkt tillfrågas om sinåsikt. Under /88 behandlade utskottet (KU1987/88:4) en pariimotion från med samma innebörd som den nuaktuella folkpartimotionen. I betänkandet redogjorde utskottet förstat-kyrka-frågans tidigare behandling och hänvisade härvid till utskottetsbetänkande KU 1986/87:5. I betänkandet KU 1987/88:4 hänvisade utskottet tillsitt tidigare ställningsta- ' gande till behandling av stat-kyrka-frågan, ivilket utskottet hade hänvisat till tidigare uttalanden från utskottet, variframhållits följande. Utskottet har tidigare uttalat (KU 1982/83:2 och1985/86:4) att när erfarenhe ter vunnits av den nya kyrkomötesorganisationen boren noggrann utvärde ring och analys av reformens tillämpning i praktiken komma till stånd. Regeringen har beslutat om en sådan översyn vilken skall göras inom . I de riktlinjer för översynen som utfärdats har angivits att översynen inte skall syfta till grundläggande förändringar av den nya kyrkomötesorganisationen, vilken bör bestå i sina huvuddrag, bl.a. vad gäller ansvarsfördelningen mellan , regeringen och kyrkomötet. Resultatet av arbetet skall redovisas före utgången av . . Som utskottet framhållit i tidigare sammanhang (KU1981/82:36 och KU 1985/87:4) innebär den reformering av kyrkomötet m!m. somvidtagits inte att frågan om de framtida relationerna mellan staten och kyrkanföregripits. Den översyn av den nya kyrkomötesorganisationen som skall företasbör emellertid, som utskottet senast under föregående framhållit (KU1985/86:4), avvaktas innan några nya åtgärder i stat-kyrka-frågan övervägs. Med hänvisning till det anförda avstyrktes partimotionenfrån . ledamöter i utskottet reserverade sig tillförmån för motionen. Som känt förekommer en debatt såväl utom sominom om relationerna mellan stat och kyrka. Den nu aktuellapropositionen får ses som ett led i strävandena mot större frihet för kyrkanaft bestämma om sina egnaangelägenheter. En utvärdering och analys av den ku 1987/88:30 nya kyrkomötesorganisationen pågår. Motdenna bakgrund har utskottet inte nu funnit anledning att ändra sina tidigareställningstaganden i stat-kyrka-frågan och avstyrker därför motionerna1987/88:K601, 1987/88:K611, 1987/88:K624 och 1987/88:K625. 1. beträffandeövergångsbestärnmelser till RF att med bifalltill proposition 1987/88:31 som vilande antar det i bilaga 2 intagna förslagettill lag om ändring i regeringsformen, 2. beträffåndelagen om att med bifalltill proposition 1987/88:31 som vilande antar det i bilaga 3 intagna förslagettill ändring i lagen (1982:942) om , 3. beträffandeförsamlingars rätt att dbponera enskilda medel och gåvor m.m. att medanledning av motionerna 1987/88:K27 yrkande 1 och 1987/88:K621 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om fortsatt översyn, 4. beträffande anläggande ochunderhåll av begravningsplatser att med bifall till proposition1987/88:31 och med avslag på motion 1987/88:K27 yrkande 2 antar 1 kap. 3 §förslaget till församlingslag, 5. beträffande vidgadkompetens för kyrklig kommuri på begravningsområdet att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om utredning rörandebegravningskostnader och förklarar motionerna 1986/87:K608 och 1987/88:K618besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffandedirektvalt kyrkoråd att avslårmotion 1987/88:K705, ' 7. beträffande kyrkoherdesställning i kyrkoråd att avslår motion 1986/87:K612, 8. beträffande sammanträdemed kyrkostämma för val av kyrkoråd att med bifall till motion1987/88:K27 yrkande 12 och med avslag på proposition 1987/88:31 antarutskottets förslag till lydelse av 3 kap. 5 § förslaget till församlingslag ibilaga 9, att medbifall till proposition 1987/88:33 och med avslag på motion 1987/88:K25 yrkande3 antar 4 § förslaget till kyrkofondslag i bilaga 6, 10. beträffandeallmän kyrkoavgift att med bifalltill proposition 1987/88:31 och med avslag på motion 1987/88:K27 yrkande 10antar 10 § förslaget till kyrkofondslag i bilaga 6, n.beträffande särskild kyrkoavgift KU 1987/88:30 a) att riksdagenmed avslag på motionerna 1987/88:K25 yrkande 4, 1987/88:K27 yrkande 11 och1986/87:K616 bifaller proposition 1987/ 88:31, b) attriksdagen antar utskottets förslag till punkt 9 i övergångsbestämmelserna tillförslag till kyrkofondslag i bilaga 6, 12. beträffandeallmänt utjämningsbidrag a) att med bifall till proposition 1987/88:31och med avslag på motion 1987/88:K27 yrkande 9 antar 13 § förslaget till kyrkofonds lag i bilaga 6, b) att med avslag på proposition 1987/88:31antar utskottets förslag till punkt 10 i övergångsbestämmelserna till förslag till kyrkofondslag i bilaga 6, 13. beträffande särskilda statsanslag för domkapitlenskanslire- . attriksdagen med avslag på motion 1987/88:K25 yrkande 2 bifaller proposition1987/88:31, 14. beträffande kompetensvillkor iegendomsnämnd att avslår motion 1987/88:K26 yrkande 1, 15. beträffande lokala egendomsnämnder attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samtförklarar motion 1987/88:K26 yrkande 2 besvarad med vad utskottet anfört, 16. beträffandeprästtjänsternas fördelning attriksdagen förklarar motion 1987/88:K27 yrkande 6 besvarad med vad utskottetanfört, 17. beträffandetillsättning av kyrkoherdetjänster attriksdagen med avslag på motion 1987/88:K27 yrkande 7 antar 5 § förslaget tillprästanställningslag i bilaga 8, 18. beträffandetillsättning av komministertjänster attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:31 och med avslag på motionerna1987/88:K24 såvitt nu är i fråga och 1987/88:K27 yrkande 8 antar 9 § förslagettill prästanställningslag i bilaga 8, 19. beträffande ansvarsfördelningen mellan domkapiteloch stiftssty relse attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:K25 yrkande 1, 1987/88:K27 yrkande3 och 1986/87:K609 och med avslag på förslaget i proposition 1987/88:31 såvittgäller 50 § förslag till prästanställningslag antar av utskottet i bilaga 5föreslagna ändringar av 2 § förslag till domkapitellag och i bilaga 8föreslagna ändringar i förslag till prästanställningslag i bilaga 8, 20. beträffande huvudmannaskapet för svenska kyrkanspräster i övrigt attriksdagen avslår motion 1987/88:K24 såvitt nu är i fråga, 21. beträffande kyrklig indelningslag -pastoratsstorlek att avslår motion 1987/88:K27 yrkande 4, 22. beträffande kyrlclig indelningslag - ändringari pasioratsindel- KU 1987/88:30 ningen attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K27 yrkande 5 och med avslag påproposition 1987/88:31 i denna del antar utskottets förslag till lydelse av 3kap. 1 § förslaget till kyrklig indelningslag i bilaga 10, 23. beträffandevalkretsindelning vid val av stiftsfullmäktige attriksdagen antar utskottets förslag till punkt 14 i övergångsbestämmelser tillförslaget till församlingslag i bilaga 9, attriksdagen antar i proposition 1987/88:31 framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1982:943) om kyrkomötet i bilaga 4, attriksdagen såvitt gäller lagförslaget i övrigt antar i proposition 1987/88:31framlagt förslag till domkapitelslag i bilaga 5, attriksdagen såvitt gäller lagförslaget i övrigt antar i proposition 1987/88:31framlagt förslag till kyrkofondslag i bilaga 6, 27. beträffandeförvaltningen av kyrklig jord attriksdagen såvitt gäller lagförslaget i övrigt antar i proposition 1987/88:31framlagt förslag till lag om förvaltningen av kyrklig jord i bilaga 7, attriksdagen såvitt gäller lagförslaget i övrigt antar i proposition 1987/88:31framlagt förslag till prästanställningslag i bilaga 8, attriksdagen i övrigt antar i proposition 1987/88:31 framlagt förslag med avutskottet föreslagna övergångsbestämmelser i bilaga 9, attriksdagen såvitt gäller lagförslaget i övrigt antar i proposition 1987/88:31framlagt förslag till kyrklig indelningslag i bilaga 10, 31. beträffandegenomförandet av reformen attriksdagen medger att enligt regeringens bestämmande ur kyrkofonden betalasengångskostnader för genomförandet av reformen, attriksdagen antar proposition 1987/88:67, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:K601, 1987/88:K611, 1987/ 88:K624 och1987/88:K625. Rättelse: S. 34 rad 19, s. 35 rad 4nerifrån, s. 36 rad 14 och 32, s, 37 rad 9 och 34 Står: K31 Rättat till: 31 Närvarande:Olle (), (), 1987/88:30(s), (), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (vpk),(), (). (), ()och (). Anläggande och underhåll av begravningsplatser (mom. 4) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: I motion 1987/88:K27 yrkande 2 föreslås att det i 1 kap. 3§ punkt 2 införs en bestämmelse om att beslut.om begravningsväsendet iförsamling är en församlingsangelägenhet. Utskottet delar motionärernasuppfattning att församling skall ha rätt att tillsätta en särskildkyrkogårdsnämnd och till denna delegera myndighetsuppgifter samt de övrigauppgifter som har med drift och underhåll att göra. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffande anläggande och underhåll avbegravningsplatser att med avslag på proposition 1987/88:31 i dennadel och med bifall till motion 1987/88:K27 yrkande 2 antar följande lydelse av1 kap. 3 § förslaget till församlingslag. 3 § En församling får själv eller i samverkan med andraförsamlingar sköta sina angelägenheter. Med församlingsangelägenheter avsesfrågor om 1. främjande avkyrkans gudstjänstliv och undervisning samt diakoni och evangelisation, 2. anskaffande ochunderhåll av lös egendom som, utan att vara byggnadstillbehör, är avsedd förkyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler eller annars förkyrkliga ändamål samt beslut om begravningsväsendet i församlingen, 3. anskaffande ochunderhåll av kyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler, 4. anskaffande ochunderhåll av andra byggnader och lokaler samt annan mark för kyrkligt ändamålän som anges i 3, 5. anskaffande avlös egendom, som inte är byggnadstillbehör, för kyrkligt ändamål till debyggnader och lokaler som anges i 4, 6. anläggande ochunderhåll av begravningsplatser, om inte regeringen för särskilt fall beslutaratt uppgiften skall ankomma på en borgerlig kommun, och underhåll av kyrkotomt, 7. avlöningsförmånerför arbetstagare hos församhngen. Om vissa angelägenheter som ankommer på församlingarnafinns.särskilda bestämmelser. Kyrkofondslag(mom. 9) KU 1987/88:30 , Hans Nyhage och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet. vill" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den motivering som ges i propositioneninte kan godtas. Sedan kyrkomötesreformen genomfördes har kyrkan endemokratiskt förankrad central ledning och en gentemot regeringensjälvständigare ställning. års kyrkomöte anhöll hos regeringen omatt kyrkomötet skulle få utse en majoritet av kyrkofondens styrelse inbegripetdess ordförande. Mot bakgrund av den stora betydelse kyrkofonden har förkyrkans verksamhet finner utskottet det rimligt att kyrkan själv ges ökatinflytande i styrelsen. Motion 1987/88:K25 yrkande 3 tillstyrks således. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K25 yrkande 3 och med avslag påproposition 1987/88:31 antar följande förslag till lydelse av 4 § förslag tillkyrkofondslag. 4 § För kyrkofonden skall det finnas en styrelse. Dennaskall bestå av en ordförande och sex andra ledamöter; Tre avledamöterna utses av regeringen. Ordföranden och tre av de övriga ledamöterna utses avkyrkomötet. Dessa ledamöter väljs för kyrkomötets valperiod eftervalperiodens början. Valet gäller till dess att kyrkomötet förrättar nytt valunder nästa valperiod. För styrelsens ledamöter skall det finnas lika mångaersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna. Allmän kyrkoavgift (mom. 10) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 17börjar med "I sak" och slutar med "yrkande 10" bort ha följandelydelse: Propositionens förslag innebär att den allmännakyrkoavgiften bestäms till per skattekrona. Avgiften innebär ettåliggande för pastoraten. Utskottet anser i likhet med vad som föreslås imotion 1987/88:K27 yrkande 10 att den allmänna kyrkoavgiften med hänsyn till deekonomiska förhållandena bör bestämmas till per skattekrona. Detta för en rättvis avvägning mellan allmän resp.särskild kyrkoavgift och därmed mellan skattestarka och svagare församlingaroch pastorat. En förstärkt skatteutjämning är nödvändig för att garanterakyrklig verksamhet i alla delar av landet. deb att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: