bet · GB01SoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — 1 motion 1987/88:So212 av m.fl. (c)hemställs sålunda att hos regeringen begär att överläggningar tas uppmed i syfte att förstärka vårdyrkenasställning i enlighet med det anförda (yrkande 2). Motionärerna betonar att delär viktigt med ett långsiktigt agerande och att del inte bara är lönefrågornautan också olika arbelsmiljöfrågor som måste uppmärksammas. Andra viktigaåtgärder är extrainsatser för fortbildning och utbildning av personal.Visserligen är detta i första hand en fråga för kommuner och landsting menmotionärerna anser del naturligt att, eftersom problemen är av övergripandenatur, regering och riksdag agerar för en positiv lösning. bör därföruppdra åt regeringen att i överläggningar med kommuner och landsting söka lösafrågan om vårdyrkenas ställning. I samma motion begärs också ett tillkännagivande tillregeringen om insatser för alt öka vårdutbildningarnas attraktivitet (yrkande 3). Motionä rerna anser all ell ålgärdsprogram måste tas fram med det snaraste för att öka attraktiviteten i utbildningar som leder fram till vård- och serviceyrken inom äldreomsorgen. Etl sådant program måste innefatta åtgärder för alt öka utbildningskapaciteten, förstärka kvaliteten i utbildningen, öka fortbild ningsinsatserna och möjligheterna till utveckling i jobbet. I motion 1987/88:So416 ay () hemställs attriksdagen som SoU 1987/88:22 sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående försöksverksamhet med kortare arbetsdag förvårdpersonal. Motionären anför att den nuvarande bristen på vårdpersonal harett samband med vårdarbelslyngd och samhällets låga uppskattning uttryckt iekonomiska termer. En åtgärd som skulle minska tyngden som den skulleöka del ekonomiska erkännandet vore att utan alt sänka lönen förkortaarbetstiden. Motionären efterlyser försöksverksamheter med kortare arbetstid, förslagsvisen sänkning lill sex,eller sju limmars arbetsdag. I motion 1987/88:So476 av Margö m.fl. (vpk)hemställs alt begär all regeringen i samarbete medLandstingsförbundet vidtar åtgärder för att minska vårdpersonalens helgtjänstgöringenligl motionens förslag (yrkande 1). Motionärerna anför att en ökadpersonaltäthet är helt nödvändig så alt vårdpersonalen inte behöver arbeta merän högst var tredje helg eller en helg . I samma motion hemställsvidare att begär att regeringen i samarbete med Landstingsförbundetgör en översyn av vårdpersonalens möjligheter till yrkesutveckling ochbefordringsvägar och initierar projektverksamhet i syfte att utvidga nubefintliga utvecklingsmöjligheter (yrkande 2). Enligt motionärerna måste delskapas utvecklingsmöjligheter och befordringsvägar för vårdpersonalen. För allsjukvården inte skall ställas inför en akut personalkris måste vårdensarbetsförhållanden förändras och vårdpersonalen ges reella möjligheter lillutveckling i arbetet. I motion 1987/88:So496 av och (båda c) hemställs att hos regeringen begär all en probleminvenleringgörs och alt därefter etl ålgärdsprogram utarbetas vad gäller vårdområdet ochdär särskilt sjuksköterskornas situation beaktas. Motionärerna framhåller betydelsenav högre lön, arbetsmiljö, tekniska hjälpmedel och arbetstider. Motionärernaanser att man måste se med stort allvar på utvecklingen inom området och inteminst vad gäller sjuksköterskorna. I motion 1987/88:So502.av m.fl. (fp)begärs ell fillkännagivande lill regeringen om vad som anförs i motionen omledning och ansvarsfrågor inom vårdområdet (yrkande 3). Motionärerna lar uppden svåra personalsituationen i vården och betonar all vi kommeratt behöva många fler människor som ägnar sig ål vård och omvårdnad. Uppgiftenatt behålla och rekrytera personal för att klara dagens och framlidens vård-och omvårdnadsbehov är gigantisk. Motionärerna framhåller att man måste sökaoch finna nya vägar. I motionen betonas också sambandet mellan vårdutvecklingoch personalpolitik. När det gäller ansvarsfördelning och ledarskap anförs altpatienterna i framtidens sjukvård måste få ökade möjligheter att påverka sinegen vård. För alt vårdpersonalen , skall våga mera måste den tillerkännas bådesjälvständighet och eget ansvar. Del anförs alt det administrativaledningsansvaret myckel väl bör kunna bäras av andra än läkare som hartillräcklig och nödvändig utbildning. Nya karriärvägar påverkar positivtrekryteringen av välutbildad sjukvårdspersonal. I motionen anförs också alldel är nödvändigt att komma lill rätta med de brister som finns iorganisationen av arbetet. Det hemställs alt hos regeringen begär allSpri får i uppdrag alt presentera en samlad bild av de försök medförändrad vårdorganisation som pågår runt om i landet (yrkande 11 Frågan omrekrytering av personal till vårdområdet har uppmärksammats på SoU1987/88:22 många häll och av många myndigheter under senare lid. har i sin treårsbudget särskiltprioriterat sex områden för det kommande arbetet. Ett av dessa ärpersonalförsörjning inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Socialstyrelsenavser att analysera orsakerna lill personalomsättning och personalavgång inomvissa verksamheter, kartlägga personalfrågorna och föreslå åtgärder medutgångspunkt från krav på kvalitet och kompetens. fick förra årel ett uppdrag frånregeringen att analysera och ge förslag lill åtgärder hur man skall kunnarekrytera och behålla kompetent personal inom . Man har haft stöd aven särskild referensgrupp i vilken också ingått företrädare förarbetsmarknadens parter och representanter frän utbildningsområdet. Uppdragethar redovisats till regeringen. inledde etl stort projektnär del gäller personalförsörjningsfrågorna. Projektet går ut på att stimuleraoch komplettera landslingen i deras arbete med personalrekryieringen;' Manbetonar viklen av alt rekrytera unga människor men också äldre ävensom olikaåtgärder för alt behälla den personal som man har. Olika studier görs närdel gäller arbetsorganisation, verksamhetsinriktning, personalpolitik, utbildningspolitik,marknadsföring och information. Inom projektet har man också gjortsammanställningar av olika undersökningar om personalens syn pä vårdarbetet.Under de senasle tre åren har särskilda satsningar gjorts för all få flersökande till vårdutbildningarna. En viss ljusning har setts under del senasteårel med fler sökande lill gymnasieskolans vårdlinjer och även något flersökande lill högskoleutbildningen. Så gott som alla landsting har kommit igång med egna verksamheter för att rekrytera och behålla vårdpersonalen.Förbundets projekt, foi'tsätter under hela detta år med inriktning påavrapportering lill landslingskongress. har tagit fram en rapport omsjukskölerskesitualio-nen inom några specialområden (intensivvård,barnsjukvård, diagnostisk radiologi och onkologi). I rapporten redovisastänkbara orsaker till brislen på sjuksköterskor inom de nämnda områdena. Frågor kring arbetstiden och dess förläggning är aktuellai flertalet landsting. anordnade därför under hösten 1987en konferens på temat - tema med aktualitet. Dokumentationfrån konferensen har samrnanslällts i en särskild rapport (Tnr 927). Förbundethar också sammanställt rapporten Vad gör landslingen i personalförsörjningsfrågor?som bygger på en enkät lill alla sjukvårdshuvudmän (Lf-tryck 926). Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstilul, Spri. har bl.a, inom ramen för ell stort projekt om vårdens inre organisation också arbetat med personalrekryleringsfrågorna. Man har genomfört etl arbete med modellsimuleringar av generell arbetstidsförkortning. Rapporter som lagils fram inom ramen för projektet är Men först 7-limmarsdag (Spri rapport 220) och Variera arbetstiderna (Spri rapport 227). I den förstnämnda rapporten beskrivs hur del nuvarande arbelsiidssysiemet inom sjukvården normalt är uppbyggt och vilken effekt olika arbetstidsförkortningar får på 12 bemanningen.Olika lösningar för att kompensera arbelslidsbortfallet disku- SoU1987/88:22 leras och motsvarande kostnader beräknas. Dessa beräkningartillämpas sedan på två typfall, sjutimmarsdagen och sextimmarsdagen. Irapporten om varierade arbetstider har arbetstidsfrågorna studerats ur bådebemannings-och rekryleringsperspektiv. Spri har vidare utvärderat vissa försöksverksamheter medflexibel arbetstid, bl.a. på . En rapport om detta beräknas bliklar . En förenklad beskrivning av erfarenheterna från försökmed flexibel arbetstid har också tagils fram. Eftersom intresset för flexibelarbetstid varit stort avser Spri att ägna en stor del av aktiviteterna inomprojektet ål rtiarknadsföring. Spri avser också all initiera och stödjaavdelningar inom akutsjukvården som vill starta försök med flexibel arbetstid. Regeringen beslutade att tillsälta en särskildarbetslidskommitté för alt analysera konsekvenserna av olika arbetslidsreformeroch förändrade arbelslidsmönsler. Kommittén skall presentera ett samlatunderlag som belyser effekterna för män, kvinnor och familjer av olika slag avarbetstidsförkortningar. Delta bör enligl direktiven (dir. 1987:23) omfattakortare arbetstid per dag eller vecka, längre semester, utökadföräldraförsäkring, alternativa arbetstidsförkortningar och rörligpensionsålder. Frågan om rekrytering av personal till vårdområdet är äveni övrigt föremål för uppmärksamhet i . Dessa frågor har bl.a.aktualitet i arbetet med den kommande äldreomsorgspropositionen. Statsministernhar inbjudit lill en omfattandegenomgång av vårdsituationen i hela landet. skall därvid fåtillfälle att samlat redovisa de problem och möjligheter som finns i de olikalandstingen. Avsikten är all man skall få en genomgång av vårdsituationen ihela landet. Utskottet har också tidigare behandlat olikapersonalrekryteringsfrågor. När det gäller läkarförsörjningen har utskottetflera gånger tvingats konstatera att det - trots att olika åtgärder vidtagitsunder årens lopp för all få till stånd en jämnare fördelning av vårdresurserna,särskilt i fråga om läkartillgången - är svårt alt rekryteraläkare till bristområden och ätt det därför fortfarande råder en bådeverksamhelsmässig och geografisk snedfördelning av resurserna. I belänkandetSoU 1986/87:37 erinrade utskottet om att etl omfattande erfarenhetsmalerialtagits fram av olika utredningar m.m. och uttalade att läkarförsörjningsfrågannu måste övervägas mera samlat och i ett sammanhang sä att det blir möjligt allfå en helhetsbild av situationen. Enligt utskottets mening borde därförregeringen göra en samlad översyn av problemaliken kringläkarförsörjningsfrågan och förutsättningslöst överväga olika tänkbaraåtgärder. Det omfattande kunskapsmalerial som föreligger ansågs kunna bildautgångspunkt för dessa överväganden. Regeringen borde därefter sä snart det kanske återkomma lill med förslag till åtgärder. Vad utskottet ullalatbeslutade sedermera ge regeringen till känna (RD 1986/87:135-136.rskr. I del nämnda betänkandet togs också upp frågan omsituationen för annan vårdpersonal, .särskilt i fråga om sjuksköterskor inom psykiatri och diagnos tisk radiologi ävensom personal inom social omsorg. Utskottet uttalade alt 13 vadutskottet anfört om angelägenheten av att komma till rätta med bristen SoU1987/88:22' på läkare inom olika verksamhetsområden och på olika orter givetvisgäller även andra personalkategorier. Utskottet hänvisade till en särskildarbetsgrupp inom hälso- och sjukvårdsberedningen som behandlar situationeninom radiologin och till att är engagerad i etlkarlläggningsar-bete på detta område. Utskottet som i och för sig deladeuppfattningen i en då aktuell motion att det är angeläget att komma till rättamed brister på de angivna områdena ansåg dock inte att del vid den tidpunktenerfordrades något initiativ från sida. Utskottet behandlade på nyttläkarförsörjningsfrågan. Utskottet, som vidhöll sin tidigare uppfattning, fanndet anmärkningsvärt att regeringen ännu inte vidtagit några åtgärder medanledning av tidigare beslut i den frågan (SoU 1987/88:16 s. 12). Utskottet gör nu följande bedömning. Möjligheterna att rekrytera personal till vårdsektorn harvarierat under olika perioder. Ännu betraktadessituationen som relativt stabil. Delta förhållande har numera förändrats.Utskottet delar den oro som uttrycks i de aktuella motionerna och ser myckelallvariigt på den situation som uppkommit när det gäller att rekrytera ochbehålla kompetent personal inom vårdområdet. Det är etl av sjukvårdens störstaproblem inför 1990-talet hur dagens utveckling, som framför allt blivit kännbari storstadsområdena, med färre sökande till vårdutbildningar och ett växandeantal människor som lämnar vårdyrkena skall kunna vändas till sin motsats. Det är enligt utskottet - och därvid delar utskottet denuppfattning som uttrycks i motionerna - nu nödvändigt att försöka finna vägar som på nytt kan göra vårdyrket attraktivt. Personalen är sjukvårdens viktigaste resurs. Givetvis är vårdpersonalens löner av betydelse i sammanhanget, men av väl så stor betydelse torde vara en förbättrad personalpolifik som kan skapa mer utrymme för eget ansvar och engagemang i vårdarbetet. Utskottet vill bl.a. framhålla betydelsen av ökad vidareutbildning och fortbildning. Del är vidare många grupper inom vården som behöver bättre arbetsvillkor. Från sjukvårdspersonal framförs ofta önskemål om att slippa arbeta . Enligl utskottet är del angeläget all ansträngningar görs för alt sådana Önskemål skall kunna förverkligas. Utskottet vill här hänvisa till del arbete som bedrivs inom Spri för alt utveckla olika modeller för ändrade tjänstgö ringstider, flexlidsarbete, individuella arbetsscheman och förkortad arbets dag. I anslutning lill flera av motionsyrkandena finns anledning all framhålla alt de olika idéer och erfarenheter som finns i landstingen måste lastill . vara i detfortsatta utvecklingsarbetet. Del är enligl ulskoltet också vikfigt allförsöksverksamheter kommer i gång på här aktuella områden och att resultatenhärav sprids till sjukvårdshuvudmännen. I några motioner framhålls viklen av att regeringen larupp överläggningar med i syfte att förslärka vårdyrkenas ställning. Utskottet delar bedömningen att det är viktigt att sådana överlägg ningar kommer till stånd. Det behövs en analys av läget och ell ökat samarbete mellan olika ansvariga organ. I det föregående har redovisats att regeringen inbjudit lill överläggningar 14 om personalförsörjningssitualionen.Utskottet anser med hänvisning härtill SoU 1987/88:22 att något initiativinte erfordras från sida i denna del. Planeringen av hälso- och sjukvården är i och för sigfrämst en angelägenhet för sjukvårdshuvudmännen men självfallet har ävenstaten här ett ansvar. Bl.a. kan erinras om det gemensamma arbete som sker inomramen för den nya hälso- och sjukvårdsberedningen. Ställningstagandet tillolika konkreta förslag om åtgärder som rör sjukvårdshuvudmännens organisationär emellertid inte en uppgift för regering och riksdag. Utskottet konstaterar idenna del att sjukvårdshuvudmännen, , , Sprioch andra redan har inlett ett omfattande arbete för att personal skall kunnarekryteras till vårdområdet och för att den kompetenta personalen skall stannakvar i vårdyrkena. Utskottet anser därför inte att det i detta läge finns skälför någon åtgärd från sida för att personalrekryteringsfrågornaskall få den uppmärksamhet som efterlyses i motionerna. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So212 (c)yrkandena 2 och 3, So476 (vpk) yrkande 2 och So496 (c). Utskottet avstyrkeräven motion So502 (fp) yrkande 3. I några motioner, So416 (c) och So476 (vpk) yrkande 1,ställs mera konkreta krav när det gäller arbetstidens längd och omfattningen avvårdpersonalens helgtjänstgöring. Utskottet erinrar om vad utskottet ovananfört om viklen av en förbättrad personalpolifik och bättre arbetsvillkor förvårdpersonalen. Utskottet har därvid betonat vikten av försöksverksamheter påhär aktuella områden och av att resultaten sprids till sjukvårdshuvudmännen.Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till den pågående utredningen omolika arbelstidsfrågor som görs av arbetstidskommittén. Utskottet, som erinrarom att det ankommer på vederbörande sjukvårdshuvudman att i samråd medarbetsmarknadens parter besluta i frågor om arbetstidens längd och förläggning,är mot denna bakgrund inte berett att förorda något initiativ från riksdagenssida i denna del. Motionerna So416 (c) och So476 (vpk) yrkande 1 avstyrkssålunda. I motion So502 (fp) begärs alt Spri skall få i uppdrag altpresentera en samlad bild av de försök med förändrad vårdorganisation som pågårrunt omkring i landet. Utskottet kan här endast konstatera att Spri redan ärengagerat i ett sådant arbete och att någon åtgärd därför inte erfordras frånriksdagens sida. Det aktuella yrkandet i motionen (yrkande 4) avstyrks därför. I motion 1987/88:So502 (fp) hemställs att hosregeringen begär att Spri utvecklar och anpassar instrument för svenskaförhållanden inom kvalitetskontroll/kvalitetsbedömningar i omvårdnadsarbete(yrkande 1). I samma motion begärs också att hos regeringen skallbegära att Spri prioriterar arbetsuppgiften spridning av internatioriella ochnationella forskningsresultat som gäller kvalitetsbedömningar ochkvalitetskontroll i omvårdnadsarbete (yr/:a«t/e 2). Spri har som en av sina huvuduppgifter all sprida kunskapom kvalitetsfrå gorna i vården. Spri har dessutom som ett särskilt verksamhetsområde under 15 perioden1987-1989 tagit upp kvalitet och effektivitet i vården. En särskild SoU1987/88:22 rapport om Kvalitetssäkring - att mäta, värdera ochutveckla'sjukvårdens kvalitet (Spri rapport 230) lades fram . Regeringen tillsatte en beredning förutvärdering av medicinsk metodik. Den skall enligt sina direktiv utvärdera nyoch befintlig medicinsk metodik ur medicinska, psykosociala, etiska ochekonomiska aspekter. Den skall också utarbeta strategier för införande elleravveckling av medicinska metoder, sprida information om uppnådda resullaloch iövrigt vara ell kontaktorgan på området medicinsk metodik. Ulskoltet konstaterar att den snabba medicinska ochmedicin-tekniska kunskapsutvecklingen i kombinafion med begränsade ekonomiskaramar för sjukvården med all sannolikhet kommer att innebära skärpta krav påeffektivt resursutnyttjande . Utskottet delar bedömningen i denaktuella motionen So502 (fp) att det är angeläget att se till all nödvändigakostnadsbegränsningar inte går ut över vårdkvaliteten och att del är angelägelatt produktiviteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården fortlöpande följsupp. Ulskoltet konstaterar att Spri redan är engagerat i detta arbete och som särskilt verksamhetsområde tagitupp just området kvalitet och effektivitet i vården. Uiskottei kan vidarehänvisa till att regeringen tillsatt en särskild beredning förutvärdering av medicinsk metodik. Utskottet anser med hänvisning till vadsålunda anförts att det inte finns något behov av åtgärder från sidaför alt dessa frågor skall uppmärksammas av Spri eller på annat sätt ochavstyrker därför motion So502 (fp) yrkandena 1 och 2. Köer i vården m.m. I motion 1987/88:So426 av m.fl. (m) hemställsatt hos regeringen begär en redovisning för utfallet av den av förraårets vårriksdag beviljade ersättningen till sjukvårdshuvudmännen för att ökakapaciteten i fråga om gråstarroperationer, operationer för nya höftleder ochhjärtkärlo-perafioner (yrkande 4). beslutade att till bidrag för vissoperationsverksamhet inom allmän sjukvård för /88 anvisa ettreservationsanslag av 70 milj. kr. Regeringen fastställde den 1 oktober 1987vissa indikationer och krav som måste vara uppfyllda för att ersättning skallutgå. behandlar ansökningar frånsjukvårdshuvudmännen om bidrag för utförda operationer. Alla utbetalningarskall vara klara . Styrelsen arbetar med en uppföljning vilkenberäknas föreligga senare i vår. Redovisningen härav kommer att behandlas ihälso-och sjukvårdsberedningen. Utskottet konstaterar alt åtgärder redan vidtagits för allen sådan redovisning av utfallet av den särskilda ersättningen till sjukvårdshuvudmän nen, som efterlyses i motionen, skall komma lill stånd. Utskottet förutsätter att denna redovisning senare presenteras för . Något initiativ från sida erfordras däremot inte. Utskottet avstyrker motion So426 (m) yrkande 4. I sammamotion (m) hemställs att hos regeringen begär förslag till SoU1987/88:22 en sådan lag som innebär alt patienter, som inte inom rimlig lid kanfå ,, behandling inom det egna , skall ha rätt lill behandlinginom ett , annat landstingsområde eller hos privat vårdgivare på det egnalandsfingels bekostnad (yrkande 5). Utskottet behandlade i belänkandet SoU 1986/87:37 ettmotionsyrkande av motsvarande innehåll. Utskottet uttalade (s. 7) att del i och för sig är . mycket angeläget att åtgärder vidtas på många håll för att råda bot på de , långaväntetider som i vissa fall råder inoni vården. Utskottet var dock inte berett att generellt göra avsteg från den grundläggande principen i hälso-och sjukvårdslagen att del är där patienten är bosatt som skall svära för och tillhandahålla den vård som patienten behöver. Ulskoltet var inte , berett att medverka lill införandet av en allmän och lagfäst regel förpatienter att på det egna bekostnad få vård hos ell annat landsting ellerhos privat vårdgivare. Utskottet hänvisade i övrigt till förslagen i propositionen om särskild ersättning till sjukvårdshuvudmännen för att öka operationska paciteten. Det då aktuella molionsyrkandet avstyrktes. följde ulskoltet (rskr. Staten och sjukvårdshuvudmännen har i anslutning till dens.k. Öagmaröv- _ erenskommelsen träffat övereriskommelse om alt sjukvårdshuvudmännen för operationsområdena gråstarr, höftleder och kranskärl skall upprätta vårdplaneringslistor och prioritera patienterna enligt särskilt beskrivna principer (se prop. 1987/88:63 s. 36-38). Vårdplane- ringslislorna används som underlag för utjämning ay väntetider. Indikatio nerna används som grund för alt föra upp patienter på resp. vårdplanerings lista. Patienterna delas in i olika prioriteringsgrupper och för varje priorite ringsgrupp anges en från medicinsk synpunkt önskvärd längsta planeringstid. , Om väntetiden i resp. prioriteringsgrupp för de tre operationsområdena beräknas komma att överskridas har patienten enligt överenskommelsen räll att begära att få operation vid någon annan klinik, vid annat sjukhus eller hos annan sjukvårdshuvudman. Sjukvårdshuvudmannen skall därvid aktivt pröva möjligheten att remittera lill annan klinik som har kapacitet att utföra operationen inom den önskvärda planeringstiden. Patienten kan således remitteras till sjukhus i främmande landsting om vården kan fås snabbare där , ; , och patienten önskar att få operationen utförd på annan ort. Landstingsför bundet har åtagit sig att rekommendera de rernitterings-och ersältningsreg- ler av riksavtalskaraktär som skall vara tillämpliga vid denna vård. Utskottet erinrar om sitt tidigare uttalande. Det är i ochför sig önskvärt all . en patient som inte i rimlig tid kan få vård inom del egna kari erbjudas möjlighet till vård inom ett annalTandsting eller på annat sätt. Utskottet vill i del sammanhanget hänvisa lill del avtal sorn nu träffats inom ramen för den senaste Dagmaröverenskommelsen beträffande vissa typer av ' operationer.Enligt utskottet är det dock inte aktuellt att generellt göra- ' ' avstegfrån den grundläggande principen alt det är dåren patient är bosallsom i första hand skall svara för och tillhandahålla den vård som Med detanförda avstyrker utskottet motion So426 (m) yrkande 5; 1987/88. Thoraxkirurgi, , SoU 1987/88:22 1 motion 1987/88:So437 av ochAgne (fp, c) hemställs alt hos regeringen begär åtgärder sominnebär alt thoraxkirurgi som specialitet kan etableras inom sydöstrasjukvårdsregionen vid i . Fullständig thoraxkirurgisk verksamhet har ihuvudsak bedrivits vid lasarettet i , i ,i Slockholm och i . Utskottet har vid åtskilliga tillfällen tidigare behandlatfrågan om en utbyggnad av thoraxkirurgin, senast i belänkandet SoU 1986/87:37.I del nämnda betänkandet redovisas också utskottets tidigare uttalanden sarritutförligt olika utredningar och och Landstingsförbundelshandläggning av frågan.