bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — anser i sin partimotion att det även ärviktigt att kunna kanalisera svenskt bistånd till opinionsbildandeorganisationer i via t.ex. riksdagspartierna närstående stiftelser.Detta är särskilt viktigt för att kunna nå människor och organisationer iu-länderna som är väsentliga för opinionsbildningen och som skulle kunna utgörakatalysatorer för en demokratisk utveckling. anser i sin partimotion att det kooperativabiståndet, såsom varande framgångsrikt, bör få ökade resurser. Syftet med detkooperativa biståndet är att främja utvecklingen av demokratiskt förankradekooperativa organisationer i , heter det i motion U210 (c). Utskottet UU 1987/88:20 Biståndet genom enskilda organisationer är en av flerabiståndsformer inom det svenska utvecklingssamarbetet. De frivilligaorganisationerna är särskilt ägnade att uppnå vissa av utvecklingssamarbetetssyften, exempelvis när det gäller att främja folkligt deltagande i ett landsutveckling. De har därför en given och omistlig roll i vårt bistånd. Av dettaskäl har anslaget som är avsett för bistånd genom enskilda organisationer ökatbetydligt ; det föreslås för nästa budgetår bli 525 milj.kr.jämfört med 155 milj. kr. Fördelningen av detta belopp skersom regel efter en projektansökan från organisationer i . De förväntassom regel bidra till projektet med en egeninsats på . Därtill kommeratt SIDA ofta anlitar enskilda organisationer, som förmedlare avkatastrofbistånd eller humanitärt bistånd till och dessa utbetalningar jämte bidragen för enskilda organisationersbiståndsinformation läggs till anslagsposten för enskilda organisationer uppgårdet statliga bistånd som går genom enskilda organisationer till ca 825rnilj.kr. innevarande år jämfört med 313 rnilj.kr. /82, Detinnebär att folkrörelsernas och de enskilda organisationernas andel avbiståndsutbetalningarna genom SIDA ökat från 8,/82 dll över22% innevarande budgetår. Som framhålls i flera av motionerna har biståndet genomenskilda organisationer en viktig roll att spela när det gäller att bygga uppdemokratiska institutioner i mottagariänderna och bidra till att ett folkligtinflytande över utvecklingen främjas. Enskilda organisationers närvaro iu-länderna tjänar som en motvikt mot missbruk frän politiska och ekonomiskamaktgrupper. Utskottet kan därför ställa sig bakom de synpunkter på detallmänna värdet av bistånd genom enskilda organisationer som anförs imotionerna U202 (fp), U210 (c) och U225 (m). Detta omdöme gäller även det kooperativa biståndet, varsvärde särskilt framhålls i motion U210 (c). Någon förändring av detta biståndsomfattning och inriktning har utskottet för sin del ingen anledning att föreslåriksdagen. Med det anförda får yrkande 16 i motion U225 och yrkande24 i motion U210 anses besvarade. Utskottet återkommer till frågan om tilldelning av anslagtill bistånd genom enskilda organisationer längre fram i betänkandet. Förslaget i motion U225 (m) om att medge avdragsrätt förgåvor till enskilda organisationer har överflyttats dll skatteutskottet förbehandling där. (har avgivit yttrande i frågan tillskatteutskottet.) Utskottet är trots vad som sagts ovan inte villigt attföreslå att frivilligorganisationerna tilldelas den strategiska roll iplaneringen av hela det svenska biståndet som förefaller vara avsikten i motionU219, yrkande 10. Genom folkrörelserådet för biståndsfrågor harorganisationerna redan nära kontakt med regeringen och kan påverka biståndetsutformning exempelvis på demokratiområdet. Det är bra att så sker, men det ärenligt utskottets mening inte rimligt att tilldela just de frivilligaorganisationerna en särställning av det slag som motionären föreslår. Yrkande10 i motion U219 avstyrks därför. I motion U202, yrkande 8, föreslås att bistånd skall kunnalämnas dll UU 1987/88:20 opinionsbildande organisationer i u-länderexempelvis via de svenska riksdagspartierna närstående stiftelser. Utskottetvill med anledning härav anföra följande: Som framhölls i förra årets biståndsbetänkande UU1986/87:10, då ett motsvarande yrkande behandlades, är det inget som hindraratt partierna såsom enskilda organisationer eller via stiftelser söker bidragfrån SIDA för biståndsprojekt i . Sådana bidrag ges ur anslagsposten för Enskildaorganisationer i enlighet med de av SIDA tillämpade reglerna. Ett tiotal störreorganisationer -däribland , Pingstmissionens U-landshjälp,Swedish Cooperative Center, LO, TCO, AIC och - har ramavtal medSIDA i vilket formerna för ansökan men däremot inga bidragsbelopp fastställts.De organisationer som har ramavtal representerar i sin tur omkring 100medlemsorganisationer. SIDA uppställer oftast sorn villkor för bidrag uranslagsposten för enskilda organisationer att den mottagande organisationen harett medgivande från myndigheterna i verksamhetslandet. Sompåpekats i det föregående utnyttjas enskilda organisationer som kanal ' när detgäller att förmedla bistånd ur anslagsposten för Humanitärt bistånd dllLatinamerika och . Detta bistånd är bl.a. tänkt som stöd åt dem somär offer för förföljelse och har därför som regel utgått till länder med vilkaSverige inte har något reguljärt biståndssamarbete i övrigt. Sedermera harmedel ur denna anslagspost också använts för att under en övergångstid fördjupaoch stödja demokratin i de latinamerikanska länder som fått folkvaldaregeringar. I (fp)-motionen föreslås att frågan om bistånd via desvenska riksdagspartierna utreds. Syftet skulle som utskottet uppfattarmotionsförslaget vara att utreda förutsättningarna för bistånd via politiskapartier på annat sätt än vad det nuvarande systemet med projektbidrag efteransökan ger utrymme för. Även i motion U225 (m) aktualiseras möjligheten av dennatyp av bistånd. Utskottet kan se fördelarna med bistånd via politiskaorganisationer i till organisationer i om syftet med det äratt bygga upp demokratiska institutioner eller ge stöd åt lokala folkligasträvanden i ett land där demokratiska traditioner är svaga eller helt saknas.Den grundläggande motiveringen för bidrag åt politisk verksamhet bör dock varaatt stödja framväxten av en demokratisk struktur, inte att ge stöd,åt den enaeller andra politiska åsiktsriktningen, något som också återspeglas iinstruktionen för beredningen för humanitärt bistånd. Det är enligt utskottetsmening en avgörande principiell skillnad mellan dessa båda synsätt, även omgränsen mellan dem i praktiken kan vara flytande. Bidrag till politiskverksamhet i ett land som redan har ett partiväsen och en demokratiskt valdregering kan inte utan vidare beskrivas som stöd åt en demokratisksamhällsuppbyggnad. Det exempel på bistånd som anförs i fp-motionen kan motdenna bakgrund föranleda principiella invändningar. Utskottet är därförtveksamt till tanken pä att utvidga och formaliserä stödet till politiskverksamhet i på det sått som tycks vara avsikten medmotionsförslaget. Dennuvarande ordningen med möjlighet för partier att i egenskap av UU1987/88:20 enskilda organisationer ansöka om bidrag för projekt i ärenligt utskottets mening ur principiell och prakdsk synpunkttillfredsställande. Med hänvisning till detanförda avstyrks yrkande 8 i motion U202. Folkpartietsäger i sin partimotion att obundet bistånd är att föredra. Bundet biståndstrider mot frihandelstanken och mottagarländernas valfrihet begränsas. Enligt(fp) kan en ökad bindning i princip betraktas som en slags subvention till enprodukdon som annars inte skulle vara konkurrenskraftig. I stället anser (fp)att det bundna biståndet i princip bör avvecklas och ersättas av obundetgåvobistånd. Avvecklingen kan inte ske och bör förenas med en ökadinternationell aktivitet för avbindning av bistånd. föreslår attdet bundna importstödet successivt minskas. Moderatasamlingspartiet konstaterar i sin pardmotion att det idealiska vore om samdigai-länder tillämpade obundet bistånd och att bör fortsätta verka för enallmän avbindning av biståndet från industriländerna. I nuvarande situation kandet dock inte vara rimligt enligt (m) att lämnar obundet importstöd,vilket ofta används dll inköp i våra vikdgaste konkurrentländer. Importstödetbör enligt (m) bindas till upphandling av varor och tjänster i Sverige.Principen bör här vara att det bundna importstödet bara får utnyttjas dåsvenska varor år internationellt konkurrenskraftiga. Imotion U 205 (m) framförs åsikten att det svenska biståndet i huvudsak skallvara bundet, bl.a. eftersom affärsmässigheten vid obundet bistånd ofta lysermed sin frånvaro och kontrollen är begränsad. Detsvenska biståndet är mindre bundet till uppköp i det egna landet än vad falletär i andra givarländer. Obundenheten följer av uppfattningen att det bistånd äreffektivast som utgår frän mottagarländernas eget behov. Inom detlandprogrammerade biståndet är det huvudsakligen en del av importstödet som ärbundet till köp i ; Det bundna importstödets andel av landramarna harsjunkit kraftigt ; från eller däröver i början och mittenav till innevarande budgetår. Vidsidan därav är u-krediterna och i viss utsträckning livsmedelsbiståndet ochkatastrofbiståndet bundet till uppköp i , vilket sammantaget gör att ca14 %av det svenska utvecklingsbiståndet är bundet. Utskottetdelar synpunkterna i motion U202 (fp) att bistånd i princip bör vara obundetoch vill därför förorda en fortsatt minskning av andelen bundet bistånd i detsvenska biståndet. Därmed får yrkande 2 i motion U202 (fp) anses besvarat. Ikonsekvens med denna inställning avstyrker utskottet yrkande 13 i motion U225(m) vari föreslås att importstödet i sin helhet skall bindas till uppköp iSverige. Utskottet avstyrker också motion U205, som föreslår att Sverigesbistånd i huvudsak skall vara bundet, UU 1987/88:20 Utskottet har tidigare tagit ställning till frågan omfinansieringen av lokala kostnader, vilket berörs i motion U225 (m). Enligt denuppfattning som utskottet fortfarande hävdar bör ersättningen av lokalakostnader (med bidrag i svensk valuta) inte göras sä generös att den urholkarmottagarlandets ansvar för insatserna. Det bör därför krävas att mottagarlandetsjälvt står för en del av dessa kostnader. Mycket restriktiva regler skulleemellertid kunna försvåra satsningar pä exempelvis landsbygdsutveckling ochmarkvård. Utskottet får därmed anse yrkande 14 i motion U225 besvarat. Bistånd till länder i krig; avbrytande av bistånd Moderata samlingspartiet och (fp) framför i sinapartimotioner synpunkten att bistånd under vissa omständigheter skall kunnaavbrytas eller avvecklas. Enligt (m) måste biståndssamarbetet omprövas och isista hand avbrytas med mottagarländer som bedriver anfallskrig eller hartrupper pä främmande territorier. Således kräver (m) att det landprogrammeradebiståndet till avbryts. I motion U220 yrkande 1 (m) framförs åsikten att i principinget svenskt bistånd med undantag av direkt humanitärt bistånd skall kommaländer till del. vilka är invecklade i krig. Det land motionärerna främst avserär . anser i sin partimotion U225 som självklart att svensktbistånd skall vara humanitärt. Biståndet får enligt (m) inte gå till något somhar beröring med militär verksamhet. Det är framför allt biståndet till Mozambiquesom avses. tar i sin partimotion U210 upp frågan omsvårigheter att genomföra biståndsinsatser på grund av gerillaverksamhet ochattacker från , konstaterar att en viss form av militärhjälp har diskuterats i sammanhanget men understryker att biståndsmedel skallanvändas i enlighet med de svenska biståndsmålen. betonar att frågan om huruvida ettbiståndssamarbete skall fortsätta innefattar avvägningar som måste göras frånfall till fall och där exakta kriterier inte kan uppställas. Det måsteemellertid finnas mycket starka skäl om ett land med ett stabilt totalitärtsystem skall få kvarstå som programland. Detsamma gäller länder där omfattandeoch systematiska kränkningar av grundläggande rättigheter - inklusive tortyr -varit en del av vardagen. Moderata samlingspartiet anser atthjälpen i sådana fall bör växlas över till andra former av bistånd, t.ex. genomenskilda organisationer eller katastrofbistånd. Krig med långvarig ockupation måste betraktas som enallvarlig belastning för ett biståndssamarbete, anser (fp). Avbrytande eller avveckling av biståndet är enligt (fp)inte demonstra tionspolitik utan ett sätt att upprätthålla demokrati- målets trovärdighet bland mottagarländer. Det handlar även enligt (fp) om att biståndet skulle kunna komma till bättre användning i länder och biståndsformer där demokratimålet lättare kan nås. Enligt (fp) bör en avveckling ske i ordnade former därgällande avtal skall UU 1987/88:20 fullföljas. Både (fp) och (m) anser attkatastrofbistånd, humanitärt bistånd och bistånd via enskilda organisationerkan ges även efter att ett programlandssamarbete avvecklats. Såsom anfördes i förra årets biståndsbetänkande finns detomständigheter som gör att en omprövning av ett pågående biståndssamarbetemåste kunna övervägas. En sådan omständighet är att själva förutsättningarnaför bistånd upphört att gälla. En annan är allvarliga brott mot folkrätten,såsom långvariga och svåra kränkningar av mänskliga rättigheter elleranfallskrig och ockupation. Utskottet har tidigare för sin del gjort bedömningen attdet inte går att i förväg uppställa entydiga kriterier för omprövning och isista hand avbrytande av biståndssamarbete. I fp-motionen U202 anges ett antal bedömningsgrunder näravbrytande av bistånd övervägs, såsom biståndets effektivitet, hänsynen tillmänskliga rättigheter och utsikterna att med bistånd främja en demokratisksamhällsutveckling. Motionärerna drar själva slutsatsen att en avvägning måsteske från fall till fall men anger slutligen två fall då en omprövning börövervägas, nämligen om mottagarlandet i fråga för krig och gör sig skyldigttill långvarig ockupation eller om det har en stabilt totalitär regim. Enlikartad uppfattning framförs i motion U225 (m). Bistånd till länder sombedriver anfallskrig eller har trupper på främmande territorier måste omprövasoch i sista hand avbrytas, anser motionärerna. De av motionärerna anförda synpunkterna visar enligtutskottets mening att det är svårt att uppställa kriterier för avbrytande somhar generell innebörd och inte huvudsakligen tar sikte på situationen i ettvisst land. Utskottet anser det därför motiverat att vidhåller sintidigare uttalade ståndpunkt att en prövning av biståndets förutsättningarmåste göras i varje enskilt fall. I fråga om samarbetet med enskilda länderhänvisas följaktligen till vederbörande avsnitt i betänkandet. Yrkandena 14 i motion U202 (fp) och 8 i motion U225 (m)får därmed anses besvarade. Motion U220 behandlar situationen i men innehållerett yrkande av mer allmän räckvidd, nämligen att inget svenskt bistånd medundantag av humanitärt skall komma sådana länder till del som är invecklade ikrig. Utskottet vill med anledning därav framhålla att ett landkan vara invecklat i krig av många orsaker. Enbart den omständigheten att krigpågår i landet, kanske till följd av en aggression utifrån, ger enligtutskottets mening inte anledning att avbryta ett pågående reguljärtutvecklingssamarbete. Yrkandet avstyrks därför. Utskottet behandlar i detta sammanhang också yrkande 1 imotion U225 (ni) vari anförs att det inte är acceptabelt att svenskt bistånd i någon form används för militära syften. I motionstexten hänvisas till uttalanden om att svenskt bistånd kan komma att användas för att stödja delar av Mogambiques armé. Även i yrkande 30 i motion U210 (c) aktualiseras denna fråga och 41 understryksatt biståndsmedel skall användas i enlighet med de svenska UU 1987/88:20 biståndsmålen. ' Mogambique är en av största biståndsmottagare.Sedan flera är försvåras landets utveckling av den av stöddarebellrörelsen , som är ett hot också mot de biståndsprojekt som Sverigedeltar i. Statsrådet framhöll i ett interpellationssvar den12 att har ett ansvar för att de insatser som vimedverkar i inte går förlorade genom sabotage och andra störningsaktioner. Vihar också ett ansvar att tillse att den personal som är anställd och verksaminom biståndet arbetar under tillfredsställande skydd och säkerhet. Mot denna bakgrund har nu analyseratbehovet och möjligheterna att vidta åtgärder för att öka skyddet vid deanläggningar och utvecklingsprojekt som stöder. Analysen har redovisatsi en promemoria av som överlämnats till utskottet förkännedom. Utskottet konstaterar att det såväl avinterpelladonssvaret som av promemorian framgår att övervägandena inte avserleveranser av krigsmateriel eller militärt samarbete med . Med anledning av motionsyrkandena vill utskottet framhållaföljande. I det exceptionella läge som råder i Mogambique är utskottet intefrämmande för tanken att särskilda åtgärder kan vara motiverade för att skyddade biståndsprojekt i Mogambique som niedverkar i. Åtgärder för attskydda biståndsprojekt övervägs för övrigt även av andra länder med verksamheti Mogambique. Det är emellertid viktigt att syftet med och omfattningenav kommande insatser blir väl definierade och avgränsade. De bör genomförasinom ramen för gällande principer för svenskt bistånd. Utskottet villunderstryka att svenska biståndsmedel inte kan, användas för att finansierautrustning eller förnödenheter för militära ändamål. Utgångspunkten måste varaatt det är Mogambiques regering som har huvudansvaret för skyddet avanläggningar och personal i landet. Det svenska bistånd som skulle komma ifråga kan självfallet inte bestå av krigsmateriel eller av utrustning ellerpenningmedel som ställs fill de mogambikanska militära myndigheternasförfogande. Däremot bör det inte föreligga några hinder mot att inom ramen förbiståndet till dllhandahålla mat, kläder, medicin och dylikt tillanställda eller vaktpersonal knuten till svenskfinansierade projekt. Utskottethar inga invändningar mot att projekten, för att kunna drivas effektivt ochunder betryggande säkerhet, också bör vara iitrustade med bilar, kommunikationsutrustningm.m. och skyddas av stängsel, belysnings- och larmanordningar etc. Däremot börinte vaktpersonalen vid projekten speciellt förses med fordon ochradioutrustning som finansieras över biståndet. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med enutförlig redovisning för frågan i nästa års budgetproposition. Med hänvisning dll det anförda får utskottet anse yrkande30 i motion U210 och yrkande 1 i motion U225 (m) besvarade. , resultat, effektivitet, uu 1987/88:20 Centerpartietkonstaterar i sin partimotion U 210 att ett antal utredningar har igångsattsför att studera olika aspekter av det svenska biståndet. I ingenderautredningen finns parlamentariskt inflytande. Det är angeläget, anser (c) attbiståndet ges en folklig förankring och (c) kräver därför en parlamentariskutredning som skall se över de biståndspolitiska målen och måluppfyllelsen samtorganisationen av biståndet. Äveni vpk:s partimotion krävs en utredning med syfte att utforma en u-landspolitiksom visar att tar sitt ansvar i den rådande världsekonomiska krisen.Utredningen skall granska det svenska biståndets effektivitet och Sverigesagerande vad avser bistånd och handel. Centerpartietanser vidare i sin partimotion att det nordiska samarbetet på biståndsområdetskall utvecklas. Regeringen bör därför ta initiativ dll att en samlad nordiskhandlingsplan utarbetas. Därvid bör även frågan om ett gemensamt nordisktbiståndssekretariat prövas. Imoderaternas partimotion och i motion U 219 (c) krävs återupprättandet avbefattningen som biståndsinspektör. I motion U 219 krävsdärdll inrättandet av ett biståndsdepartement. Underdenna rubrik behandlar utskottet vissa frågor som har att göra medorganisadonen av ett effektivt bistånd. Medanledning av modon U210(c) om en nordisk handlingsplan för biståndsarbete fårutskottet anföra följande. Ettformaliserat nordiskt samarbete på biståndsområdet har funnits sedan början av1960-talet. Det regleras numera av Köpenhamnsöverenskommelsen av , tillvilken knutits en rådgivande kommitté, i vilken bl a parlamentariker ingår. Påregeringssidan har samarbetsministrarna det slutliga ansvaret även för dettasamarbetsområde. Under dem sorterar en ämbetsmannakommitté för biståndsfrågor. Underen bestod det nordiska samarbetet på biståndsområdet huvudsakligenav ett antal gemensamt finansierade och gemensamt administrerade projekt.Sedan några år har intresset förskjutits mot andra typer av samarbete, bl. a.eftersom gemensamma projekt ofta visat sig vara administrativt svårhanterliga. Påuppdrag av har slutfört arbetetpå ett handlingsprogram för nordiskt biståndssamarbete, vilket antogs vid dess möte i . skalldärefter fastställa programmet. Utgångspunkten för detta program är att ettnordiskt samarbete skall tjäna mottagarländernas intresse. Enligt detföreslagna programmet skall det nordiska samarbetet i första hand gå ut påkoordinering av de nordiska ländernas insatser och en fördelning av arbetet påfältet. Som exempel på ett för mottagarländerna fruktbart nordiskt samarbetenämns SADCC-biståndet. I programmet talas också om koordinering mellan de nordiskaländerna och FN-systemet. Utskottet konstaterar således att ett nordisktbiståndsprogram redan UU 1987/88:20 utarbetats och antagits av . Syftet med motionsyrkandet är således redan uppfyllt, varför detavstyrks. I motion U219 (c) föreslås dels att regeringen bör inrättaett biständsdepar-tement, dels att regeringen åter skall tillsätta enbiståndsinspektör. Det senare förslaget finns också i motion U225 (m) varibetonas vikten av en grundligare och mer fristående utvärdering av biståndet änvad som sker. Enligt utskottets mening bör organisationen av regeringensarbete ankomma pä regeringen själv att besluta om. Vad gäller befattningen sombiståndsinspektör vill utskottet tillägga att utvärdering av biståndet numeraägnas mycket stor uppmärksamhet av SIDA självt och av . Fåav den offentliga verksamhetens områden är så nära granskade sombiståndet.Denna granskning och utvärdering är både intern och extern. Därtillkommer att en omfattande och kritisk offentlig debatt äger rum om detoffentliga utvecklingssamarbetet. Yrkandena 1 och 8 i motion U219 och yrkande 27 i motionU225 avstyrks med hänvisning till det sagda. Liksom under närmast förflutna riksmöten föreslås i ettpar motioner att en biständspolitisk utredning skall tillsättas. Icenterpartiets motion U210 anförs att en översyn av olika aspekter av biståndetpågår inom utan att det i något fall finns ettparlamentariskt inflytande. Motionärerna föreslår därför att en parlamentariskbiständspolitisk utredning tillsätts med uppgift att se över debiståndspolitiska målen och måluppfyllelsen samt organisationen av biståndet.Ett syfte med utredningen skulle vara att identifiera de mest angelägnaproblemområdena för biståndet och omorientera biståndet till dessa områden.Motionärerna anser vidare att utvecklingssamarbetet bör bli mindre landinriktatoch mer projektinriktat. Även i vänsterpardet kommunisternas partimotion U211 föreslåsen biständspolitisk utredning. Utgångspunkten för den bör vara att biståndsmålethöjs från av BNI. Utredningen skall granska det svenska biståndetseffektivitet men även agerande på handelns och angränsande områdensåsom skuldreglering, råvarupriser, transnationella företags uppträdande. Måletbör vara att utforma en svensk u-landspolidk i linje med de krav som u-ländernabl.a. framfört vid det senaste i . Som utskottet tidigare framhållit vid behandlingen avyrkandena om en biständspolitisk utredning har det svenskautvecklingssamarbetet underkastats översyner på flera delområden.Sålunda har biståndet genom enskilda organisadoner, landprogramrneringsmetoden,SAREC:s verksamhet, och katastrofbiståndet relativtnyligen setts över. har en översyn av biståndsmålen lett till attregeringen nu föreslår införande av ett nytt miljömål. arbeteutreddes , liksom kulturbiståndet. pågår enutredning av u-landsinformadonen och en intern översyn av biståndet till länderutanför programlandskretsen. Med tanke på att flertalet av inslagen iutvecklingssamarbetet sä på olika sätt granskats anser utskottet detinte motiverat att nu genomföra någon mer omfattande parlamentarisk utredningav biståndet i sin helhet.