bet · GB01SoU16 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till m. m. 1987/ 88:100bil. SoU 1987/88:16 Ibetänkandet behandlas regeringens i proposition 1987/88:100, bil. 7(), framlagda förslag om anslag för /89 tillsocialstyrelsen (anslaget El.) och till Statlig kontroll av läkemedel m. (anslaget E 2.). Utskottet behandlar också regeringens förslag fill riktlinjerför verksamhetens huvudinriktning vid . I anslutning fiHanslagen E 1. och E 2. behandlar utskottet ett 25-tal mofioner där olikaallmänna frågor om hälso- och sjukvården och frågor om läkemedel tas upp. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningar. Utskottet godkännerockså de föreslagna huvudprinciperna för organisation ocharbetsuppgifter. Utskottetuttalar med anledning av ett flertal motionsyrkanden (m, fp, c, vpk) omläkarförsörjning m. m. att utskottet vidhåller sin tidigare uttaladeuppfattning att regeringen bör göra en samlad översyn av problematiken kringläkarförsörjningen och så snart det kan ske återkomma fill medförslag om åtgärder. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen ännuinte vidtagit några åtgärder med anledning av fidigare beslut idenna fråga. Vad utskottet anfört föreslås ge regeringen till känna.Mot beslutet reserverar sig utskottets s-ledamöter. Utskottets m-, c- och fp-ledamöter reserverar sigtill förmån för en motion angående meritvärdering av läkares FTV-tjänstgöring.I övrigt föreligger sju reservationer (m, fp och vpk) i huvudsak fill förmånför egna motionsyrkanden. Ett särskilt yttrande (c) har avgivits. Proposition1987/88:100 bil. ,7 E. Hälso-och sjukvård m. m. Regeringenhar under punkterna E 1 och E 2 (s. 60-70) föreslagit (E1) 1. att godkänner de riktlinjer för verksamhetens huvudinriktningvid som anges i propositionen, 2.att till för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Riksdagen1987/88.12 saml. (E 2) att till Statlig kontroll av läkemedel m.m. för budgetåret, SoU 1987/88:16 1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . 1987/88:So408 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder i enlighet med motionens förslag isyfte att undanröja de hinder för läkares FN-tjänstgöring som de ofidsenligamerit-värderingsreglerna innebär. 1987/88;So412 av Margö och (vpk)vari yrkas att hos regeringen begär förslag till statsbidrag förförebyggande hälsoarbete mot klamydia enligt motionens förslag. 1987/88:So419 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om att öka tillgången på lälcare ochannan vårdpersonal i glesbygd. 1987/88:So421 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär skyndsamt förslag till legitimering av Drs. ofChiropractic med åtföljande rätt för patienterna att omfattas av sjukförsäkringssystemet. 1987/88:So422 av () vari yrkas att riksdagenbegär förslag från regeringen som kan resultera i att förskrivninen avantibiotika till små barn kan minskas. 1987/88;So426 av m.fl: (m) vari yrkas, såvitthär är i fråga, 3. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om åtgärder från sjukvårdshuvudmännens sida i syfte attåstadkomma en bättre läkarförsörjning i glesbygd, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag till återinrättande av en medicinalstyrelse, 7. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt återinföra en länsläkarorganisation. 1987/88:So427 av och ()vari yrkas 1. att hos regeringen begär att socialstyrelsenshälsoupplysning /89 inom ramen för det av regeringen föreslagna anslaget skall disponera minst likvärdiga och helst ökade resurser för arbetet, 2. att hos regeringen begär att medel försocialstyrelsens hälsoupplysning i framfiden skall beräknas under ett separat reservations anslag. 1987/88;So433 av och (s, vpk)vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad imofionen anförts om behovet av ett informafionsmaterial om organdonafion förakfiv lansering i gymnasieskolan, värnpliktsutbildningen ochkörkortsutbildningen. 1987/88:So442 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt här är i fråga, 1. att hos regeringen begär förslag till ett återupprättandeav ett insfitut för folkhälsan och en intensifiering av det förebyggandehälsoarbetet. 4. att hos regeringen begär förslag till imotionen angivna SoU 1987/88:16 åtgärder för att stimulera rekrytering avläkare och annan sjukvårdspersonal i bristområden. 1987/88:So445 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om möjligheten att genomdatabaserat register på beroendeframkallande farmaka förhindra uppkomsten avavancerat läkemedelsmissbruk i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88;So451 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om en ändring av riksavtalet för hälso- och sjukvården så attden långfidssju-ke själv kan välja bostadsort. 1987/88:So455 av () vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen hos inifierar förändrade doseringstestenligt vad i motionen anförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om behovet avforskning om farmakologi och äldre människor. 1987/88:So457 av och () vari yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda ansvarsförhållandena vid "återanvändande" avpacemaker. 1987/88;So463 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att uppdrar åt Apoteksbolagetatt införa svensk text på läkemedel som innehåller socker. 1987/88;So473 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omrätten till bosättning för personer som vårdas inom långvården. 1987/88;So474 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen lämnar förslag till läkarrekryteringsfrämjandeåtgärder i enlighet med motionen. 1987/88:So484 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlegitimering av naprapater. 1987/88:So485 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående översyn av stadgan för enskilda vårdhem. 1987/88;So490 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprivatanställda barnmorskors förskrivningsrätt. 1987/88;So495 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en regional organisation för tillsyn m.m. 1987/88:So499 av GunnelJonäng (c) vari yrkas att beslutar anslå SoU 1987/88:16 1,7rnilj.kr. till för kontroll av kosmefika och uttalar att dennatillsynsverksamhet bör komma i gång med det snaraste. 1987/88:So501av och (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om legitimation av, naprapater. Utskottetbehandlar i anslutning fill anslaget till en rad motioner därolika allmänna frågor om hälso- och sjukvården tas upp. I anslutning tillanslaget lill statlig kontroll av läkemedel behandlas ett antal motioner omläkemedelsfrågor. Ibudgetpropositionen (prop. 1987/88:100 bil. 7) hemställs under avsnittet E 1. att godkänner de riktlinjer för verksamhetens huvudinriktning vid som föreslås i propositionen. (Frågan om anslag till verksamhet behandlas nedan under avsnittet , Medelsanvisningar.) Ipropositionen anförs att uppgift i framfiden främst bör varaatt inom ramen för fillsynsansväret utveckla former och metoder för ensystematiserad uppföljning och utvärdering av kommunernas och landsfingensverksamhet. Detta anses också överensstämma med den av socialstyrelsenuttalade ambitionen att i större omfattning än hitfills behandla frågor omkostnader och effektivitet samt att genomföra systematiska övergripandeutvärderingar av verksamheten inom hälso-och sjukvården och . Ipropositionen anförs att uppgifter på detta område börpreciseras och konkretiseras ytterligare. För del anses att etteffektivare och mer systematiskt tillsynsarbete bör kunna utvecklas i samarbetemed länsstyrelsernas sociala funktioner. Socialministernpekar på betydelsefulla uppgift när det gäller att främja högkvalitet och god resursanvändning i vården och omsorgerna genom olikaplanerings- och kunskapsunderlag. Enligt förslaget bör styrelsen prioriterasådana områden där det inte är rimligt att utvecklingsarbete sker lokalt ochframför allt där det behövs en förnyelse eller omstrukturering av vården ochomsorgerna som det krävs en avvägning mellan resultat/effekter ochkostnader för en verksamhet. Enannan viktig uppgift för ,bör enligt propositionen vara att föraut kunskap om effektiva diagnosfik- och behandlingsmetoder och om följderna förvårdorganisationen och för resursfördelningen mellan olika medicinska områdenoch på olika nivåer. Iproposifionen hänvisas till den pågåeridé omstruktureringen inom vården motöppnare vårdformer och utvecklingen av det kollektiva boendet ochlångtidsvården. Socialministern anför att bör kunna belysalämpliga former för omstruktureringen med hänsyn till såväl mänskliga somekonomiska aspekter och effektivitetssynpunkter. Somännu en uppgift för anges den allmänna uppföljningen SoU1987/88:16 av soeialtjänstreformen. anses också ha en viktigfunktion när det gäller att förutse den framfida utvecklingen inomsocialtjänsten och sjukvården. Socialstyrelsenär chefsmyndighet för ett antal andra myndigheter (statens rättskemiskalaboratorium, statens rättsläkarstationer, de rättspsykiatriska stationernaoch klinikerna, statens miljömedicinska laboratorium och statensgiftinformationscentral). I proposifionen uttalas att styrelsen i framfideninte längre bör ha detta centrala förvaltningsansvar för andra myndigheter. Deförändringar som blir aktuella för de underställda myndigheterna redovisasunder deras resp. anslag. Socialministernanför att hon bedömer det oundvikligt att även i framtidenmåste ha vissa uppgifter av tradifionell myndighetskaraktär och detta framförallt på hälso- och sjukvårdsområdet. Del betonas att måste haen god flexibilitet men att detta bör kunna åstadkommas genom organisatoriskaåtgärder. Socialministernbehandlar också roll som vad som benämns regeringensstabsorgan. Hon pekar härvid på de centrala polifiska organens behov av bl.a.underlag från för att bedöma effektiviteten i nuvarandestafiiga styrsystem, t.ex. olika statsbidragssystem och lagstiftningar.Centralt behövs också kunskap om de samlade resursanspråk som finns inom densociala sektorn i förhållande till andra samhällssektorer. ; s. 67) uttalar socialministern ätt hon underförsta avser att vidta åtgärder för att i nära samarbete medsocialstyrelsen precisera och konkretisera roll, huvudsakligauppgifter samt inriktningen av styrelsens verksamhet. I detta arbete skallbl.a. det underlag som styrelsen presenterat i sin treårsbudgetrapportanvändas. Vidare anförs att en närmare bedömning av framtidaresursbehov kommer att ske i detta sammanhang. I avvaktan på detta arbeteföreslås att vissa medel (3 milj. fills vidare skall ställas tillregeringens förfogande för bl.a. personalförslärkningar, kompetenshöjandeåtgärder och personalutveckling /89. Fördet nämnda arbetet med struktureringen av framfidaarbetsformer har tillsatts en särskild ledningsgrupp i vilken bl.a. detvå statssekreterarna i och generaldirektöringår. Socialstyrelsenär eller har varit föremål för ett flertal utredningar och studier. Såhar t.ex. statskontoret inom ramen för projektet framfidaroll avlämnat rapporten inför 1990-talet (Statskontoretsrapport 1987:58). har slutfört en granskningav verksamheten vid och av samordningeninom den statliga läkemedelskontrollen (Den statliga läkemedelskontrollen.Riksrevisionsverkets rapport dnr 1986:58). revisorer har beslutatatt med början göra en utvärdering av arbete ochförsöka belysa hur styrelsen uppfattas av andra. Ett antal motioner tar uppolika aspekter av organisation och SoU 1987/88:16arbetsuppgifter. Imotion 1987/88:So426 av m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär förslag till återinrättande av en medicinalstyrelse (yrkande6). Motionärerna anser att det finns påtagliga brister i socialstyrelsensorganisafion framför allt när det gäller medicinsk kompetens och behovet av atthälso- och sjukvården entydigt och klart byggs på medicinsk vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Dessa förhållanden har gjort att de medicinska intressenafått stå tillbaka för andra socialt inriktade ansvarsområden. Motionärernaanser att verket bör delas upp så att en medicinalstyrelse kan återskapas. Isamma motion begärs ett tillkännagivande fill regeringen om vad som anförs i motionen om behovet av att återinföra en länsläkarorganisation (yrkande 7). Motionärerna anser att en länsläkarorganisation motsvarande den gamla länsläkarfunktionen åter bör inrättas. Verksamhetsområdet kan antingen vara länsomfattande eller ha en annan regional utformning. Verksamhetens omfattning i relation till andra funktioner måste utredas. Frågan om återinförandet av en länsläkarorganisation bör beaktas av den av regeringen tillkallade utredningen för översyn av bestämmelserna om fillsyn över hälso- och sjukvården. Ävenmotion 1987/88:So495 av () tar upp frågan om en regionalorganisation för tillsyn. Där begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförs i motionen i frågan. Motionären anför bl.a.att kan ingripa mot missförhållandena inom hälso- ochsjukvården endast i få fall och då de påtalade missförhållandena pågått längeoch behoven blivit synnerligen allvarliga. måste därför snarasterhålla resurser för en sådan regional fillsynsorganisafion att allmänhetensfilltro till styrelsen som tillsynsmyndighet och garant för den enskildes rätttill en kvalitafivt högtstående och säker hälso- och sjukvård inte rubbas. Fråganom återinrättandet av en medicinalstyrelse har behandlats av utskottet vidflera tillfällen tidigare. I betänkandet SoU 1986/87:16 (s. 6-7), i vilketockså redovisas utskottets tidigare uttalanden, konstaterade utskottet attsocialstyrelsen på vissa punkter ännu inte helt kunnat förverkliga den avseddaorganisafionen. Utskottet underströk att frågor om samverkan mellan hälso- ochsjukvård, socialtjänst och hälsoskydd ävensom inriktningen mot förebyggandearbete och en helhetssyn inom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård måsteägnas fortsatt uppmärksamhet så att styrelsen kan fungera effekfivt i sin rollsom central förvaltningsmyndighet för såväl hälso-och sjukvården somsocialtjänsten m.m. Utskottet ansåg det inte motiverat med en omprövning avriksdagens fidigare ställningstaganden. Den då aktuella motionen avstyrktes. Ävenfrågan om tillsynsverksamhet har behandlats av utskottettidigare. Därvid har också redovisats den tidigare länsläkarorgani-sationensfunktion och uppgifter. Utskottet har bl.a. hänvisat till en aviserad utredningom en översyn av tillsynsverksamheten och betonat vikten av att en sådan kommertill stånd (se bl.a. betänkandena SoU 1985/86:13 och 1986/87:16). Utskottet harockså uttalat att läkartjänster för SoU 1987/88:16fillsyn, vilka varit obesatta, bör besättas utan dröjsmål men idet sammanhanget också hänvisat fill den aviserade tillsynsutredningen. Regeringenbeslutade att fillkalla en särskild utredare med uppgift att seöver bestämmelserna om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen. Utredningenskall enligt sina direktiv (dir. 1987:21) bl.a. överväga om socialstyrelsensorganisafion för att bedriva fillsyn inom hälso- och sjukvården bör ändras. Denskall också överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra statensmöjligheter att utöva tillsyn över hälso- och sjukvården m.m. Därvid skall ävenfrågan om en regionalt organiserad tillsynsfunktion prövas. Utredaren skallockså beakta resultaten från arbetet inom arbetsgruppen för samordnadlänsförvaltning. Utredningsuppdraget skall enligt direktiven redovisas föreutgången av . Utskottetgör följande bedömning. Vadgäller den mera övergripande frågan om huvudinriktningen av socialstyrelsensframtida verksamhet och propositionens innehåll i denna del vill utskottetanföra följande. Utskottetdelar regeringens uppfattning att har en mycket viktig uppgiftatt följa upp och värdera verksamheterna inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten och deras roll när det gäller att förnya och utveckla vården ochomsorgen. bör inom hälso- och sjukvården prioritera medicinskuppföljning, fillsyn och rådgivning, men även utvärdering och analys av hälso-och sjukvårdens resursanvändning och effektivitet är angelägna arbetsuppgifter.Även på socialtjänstområdet bör göra kontinuerligauppföljningar av verksamhetens resultat och effektivitet. Tillsynsfrågorna ärockså här viktiga. Utskottet delar uppfattningen att bör belysade mänskliga, kostnadsmässiga och organisatoriska konsekvenserna av denpågående omstrukteringen inom vården. propositionen föreslagna inriktningen av framtida verksamhetmåste enligt utskottets mening i hög grad uppfattas som uttalanden omhuvudinriktningen av styrelsens framtida funkfioner. Socialministern anförockså att hon har för avsikt all tillsammans med socialstyrelsenprecisera och konkretisera styrelsens roll, huvudsakliga uppgifter samtinriktningen av styrelsens verksamhet. Utskottet förutsätter att regeringen,när detta arbete ärklart, återkommer fill i frågan, så att riksdagenmer i detalj kan ta ställning lill hur framtida organisationoch arbetsuppgifter bör utformas. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet att godkännerregeringens förslag till riktlinjer för huvudinriktningen av socialstyrelsensverksamhet. Närdet gäller frågan om återinrättandet av en medicinalstyrelse erinrar utskottetom sina tidigare uttalanden i denna fråga. Enligt utskottets mening kräver enoffensiv hälsopolifik en god samverkan mellan hälso- och sjukvården, socialtjänstenoch hälsoskyddet. Inriktningen av hälso- och sjukvärden mot förebyggande arbeteoch helhetssynen inom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård talar, vilketutskottet framhållit tidigare, starkt för enintegrering på det centrala myndighetsplanet av dessa, SoLJ 1987/88:16 frågor. Det är dock, vilket påpekats av utskottet tidigare, viktigt att har en organisation som medger att styrelsen kan fungera , effektivt i sin roll somcentral förvaltningsmyndighet för såväl hälso- och > Det finns även anledning att hänvisa fill vad utskottet ovananfört om vikten av att prioriterar medicinsk uppföljning,tillsyn och rådgivning, utvärdering och analys av hälso- och sjukvården samtresursanvändning och effektivitet. Utskottetvidhåller sålunda sin tidigare redovisade uppfattning och anser inte att någotframkommit som motiverar en omprövning av , tidigare ställningstagandetill den i mofion So426 (m) aktualiserade frågan. Utskottet avstyrker såledesyrkande 6 i mofionen. Vadså gäller kraven i motionerna So426 (m) yrkande 7 och So495 (fp) om behovet av en förstärkning av tillsynsverksamhet konstaterar utskottet att en utredning nu tillsatts med uppgift att göra en översyn av bestämmelserna om fillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen. I uppdraget till utredningen ingår att den skall lämna förslag till åtgärder för attstatens fillsyn över hälso-och sjukvården skall kunna förbättras, och den skall också pröva frågan om en regionall organiserad tillsynsfunkfion. Det nu inledda , , - . översynsarbetet bör enligtutskottets mening avvaktas. Utskottet avstyrker sålunda mofionerna So426 (m)yrkande 7 och So495 (fp). Imotion 1987/88:So485 ay m. fl. (m) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående en översynav stadgan för enskilda vårdhem. Motionärerna, som är krifiska mot vissa avformuleringarna i anvisningar till stadgan, anser att det bådeär en rättvisefråga och en fråga om valfrihet i vården att enskilda vårdhem fårta emot samma patientgrupper som vårdhem inom landsfinget, om de uppfyllersamma krav som man ställer på landslingens vårdhem för motsvarandepatientkategorier. Enligt motionärerna bör därför stadgan ses över och därmedäven anvisningarna rörande vilka patienter som får vårdas på enskilt vårdhem. Utskottethar behandlat motionsyrkanden av motsvarande innebörd. I betänkandet SoU 1985/86:13 redovisas innehållet i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. och de reviderade föreskrifter och allmänna råd för tillämpningen av stadgan som utgavs av (SOSFS 1985:16). Utskottet konstaterade i det nämnda betänkandet ,, att någon allmän översynav stadgan inte var aktuell men alt utskottet erfarit att man inomsocialstyrelsen också uppfattar stadgan som delvis föråldrad och i behov avöversyn. Utskottet ansåg att initiativet lill en översyn borde ankomma påsocialstyrelsen. Den då aktuella motionen ansågs inte böra föranleda någonriksdagens åtgärd. Ibetänkandet SoU 1986/87:16 (s. 15-16) behandlades frågan ånyo. Utskottet ansågdärvid inte all det fanns skål lill något annat ställningslagande. Utskottethänvisade också lill den aviserade tillsynsulredningen och menade att detta taladeför att man inte borde inleda en särskild översyn av SoU 1987/88:16 stadgan. Somframgått ovan har regeringen tillsatt en särskildtillsynsutredning. I direkfiven fill utredningen uttalas bl.a. att utredaren, isamband med sina överväganden om hur tillsyn skall utformas såatt den omfattar all hälso- och sjukvård och således även den privata hälso-och sjukvården inkl. institutioner, även skall se över reglerna för enskildavårdinrättningar så att samma säkerhetskrav blir gällande för dessa som för denoffentligt bedrivna vården. Utskottetkonstaterar att den inledda fillsynsutredningen kommer att beröra även reglernaför enskilda vårdhem. Enligt utskottets mening finns i avvaktan på resultatetav denna utredning inte skäl för att överväga något initiativ ifrågan. Utskottet avstyrker sålunda motipn So485 (m). ' ' , :' Imotion 1987/88:So442 av m. fl. (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag fill ett återuppirättande av ettinsfitut för folkhälsan och en intensifiering av det förebyggande arbetet (yrkande 1). Motionärerna tar bl.a. upp frågor om hälsa och förebyggande hälsovård och den stora betydelse sorri kosten har' för hälsotillståndet. Det krävs, anser motionärerna, en akfiv hälsoupplysning i syfte att påverka det svenska folkets kostvanor. Såväl för en kvalificerad bevakning av folkhälsoaspekter- ' na vid utformningen av denoffentliga politiken jDå olika områden som för en systematiskupplysningsverksamhet vore det ändamålsenligt ätt återupprätta ett . Motionärerna pekar på att resurser för sådanverksamhet finns bl.a. inom och statens miljömedicinskalaboratorium men att karaktär av tillsynsmyndighet gör denmindre väl lämpad att vara huvudman även för hälsoupplysningen. En friståendeställning skulle ge denna funktion ökad auktoritet. Socialstyrelsenfick regeringens uppdrag att i samråd med bl.a. statistiskacentralbyrån och sammanställa och ge ut enfolkhälsorapport. Uppdraget grundade sig på vissa uttalanden i propositionen1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, enligt vilka ensådan folkhälsorapport skall tas fram . En sådan rapport ladesfram och har redovisats i . Enskrivelse från regeringen om folkhälsan m.m. skall enligt den revideradepropositionsförteckningen läggas fram . Utskottetbehandlade i betänkandet SoU 1986/87:16 en motion av motsvarande innehåll. Idet nämnda betänkandet redovisades dels de uppgifter som det fram till år 1972existerande insfitutet för folkhälsan hade, dels på vilket sätt dessa uppgifterförts över till bl.a. , livsmedelsverket, ochstatens miljömedicinska laboratorium. Utskottet underströk vikten av en aktivhälsoupplysning och behovet av informafion kring kostvanor och deras betydelseför folkhälsan. Utskottet hänvisade till fördelningen av ansvarsfrågor på olikamyndigheter och ansåg inte att det framkommitnågot som skulle motivera en principiell förändring i SoU 1987/88:16 dessahänseenden. Utskottet framhöll dock betydelsen av att kostfrågorna får eneffektiv bevakning. Den då aktuella motionen avstyrktes. Detfinns enligt utskottets mening inte anledning till något annat ställningstagandei fråga om den nu aktuella motionen So442 (fp) yrkande 1, vilken sålundaavstyrks. Fleramotioner tar upp frågan om rekrytering av läkare och annan vårdpersonal tillmindre attraktiva verksamhetsområden och orter.