bet · GB01FiU10 · 1987-12-31 00:00:00 — För hela OECD-områdetnedrevideras i jämförelse med bedömningen i regeringens skrivelse av den 15oktober 1987 (skr. 1987/88:30) produktionsprognosen för med nära enhalv procentenhet till . För innebär detta en fillväxt på under2 %. Äveni mofionerna FilO (c), Fill (fp) och Fil2 (m) understryks att den finansiellaoro som rått under och betyder attprodukfionstillväxten för OECD-området som helhet för de kommande två åren blirlägre än vad som tidigare förväntades. Av allt att döma är, sägs det i motionFil2 (m), 1980-talets långa internationella konjunkturuppgång nu på väg attbrytas. Endelegation från finansutskottet besökte i novemberdecemberOECD-ländernas gemensamma sekretariat i . Mot bakgmnd av de diskussioner somfördes i och vad som anförts i propositionen och här aktuella motionervill utskottet vad avser den internationella ekonomiska utvecklingen anföraföljande. Utskottetdelar föredragandens och motionärernas uppfattning att det nuvarande ekonomiskaläget inger stark oro. Det råder inte längre någon tvekan om att den positivabild av den ekonomiska utvecklingen som redovisades av de flesta etableradekonjunkturbedömarna i början av denna höst är giltig. Hurutvecklingen kommer att gestalta sig under bliralltmer beroende av vilken ekonomisk politik som kommer att föras i de storaindustriländerna. Dethar länge stått klart att de mycket stora betalningsobalanserna mellan främst åena sidan och å andra sidan och FörbundsrepublikenTyskland medfört ett instabilt läge i världsekonomin. Den främsta orsaken tillden uppkomna situationen är det stora underskottet i Förenta Staternasbytesbalans, som bl.a. beror på det stora budgetunderskottet .Den i slutet avoktober uppkomna börskrisen blev en indikation på att den nuvarande situationenmed stora obalanser i världsekonomin är ohållbar. Denomedelbara effekten av kursfallet på börserna torde bli att tillväxten i denprivata konsumtionen dämpas, beroende på att hushållens nominella förmögenhetsjunker. Denna effekt kan främst väntas göra sig gällande i ,eftersom de amerikanska hushållen har betydande innehav av värdepapper. Ipropositionen bedöms tillväxten i den privata konsumtionen i Förenta Staternaminska med . Motsvarande direkta påverkan påprivatkonsumtionen i och andra länder väntas bli mindre, menproduktionstillväxten i flera av dessa länder kommer dock att reducerasindirekt på grund av att exportmöjligheterna till begränsas.Detta betyder bl.a. att den redan i juniprognos angivna lågaproduktionstillväxten i för förväntas stanna vidomkring . Effekterna av kursfalletpå börserna vad gäller investeringsutvecklingen är 3 görs den bedömningen att de FiU 1987/88:10 ändrade förutsättningarnaatt finansiera planerade investeringar knappast kommer att vara enhämmande faktor. En förväntad lägre tillväxt i Förenta Staterna och i övrigaländer måste emellerfid påverka investeringsviljan Utskottetkan sålunda konstatera att i och ,som är viktiga handelspartner för , kommer tillväxten att bli lägre änvad som tidigare förutsågs i regeringens skrivelse 1987/88:30. Vad gällerutvecklingen i är emellerfid situationen annorlunda. Trots den oro somskapats i världsekonomin efter händelserna månad kommerutvecklingen i att bli väsenfiigt mer positiv än vad som angavs iOEClD-sekretariatets juniprognos. Orsaken är att effekterna av omläggningen avden ekonomiska polifiken i expansiv riktning har underskattats. Mycket talar föratt den i skrivelsen nämnda fillväxten på 3 fill för åren 1988 och 1989är möjlig att uppnå. ser det kan, som också framhålls i motion Fil2 (m), det inte heltuteslutas att en förväntad lägre fillväxt i främst kan utgörainledningen till en recession. En samordning av den ekonomiska poHfiken i destörsta industriländerna skulle utgöra ett vikfigt bidrag fill att en sådanutveckling undviks. Som nämnts har polifiken i lagts om i expansivriktning. Den inhemska eft(;rfrågan ökar, och för färdigvaruimporten kan enbetydande ökning noteras. För är det därför närmast en fråga omuthålligheten i den ekonomiska polifiken, dvs. hur länge är man villig attfortsätta med en expansiv ])olitik i väntan på att åtgärder vidtas i FörentaStaterna och för att minska obalanserna. Förhandlingarpågår i kongressen om åtgärder för att minska budgetun-, derskottet. Den nivåpå neddragningen av underskottet som framkommit under pågående diskussionerpekar mot en minskning av budgetunderskottet för de två närmaste åren medomkring . Denna bantning av budgeten är med stor sannolikhetofillräcklig. Vad gäller Förbundsrepub-Hken kan nämnas att den västtyskaregeringen presenterade åtgärder som kan få \'issaexpansiva effekter på ekonomin. Åtgärderna kan ses som ett försök attfillmötesgå de amerikanska kraven. Risken är dock alltjämt stor att ettokontrollerat ytterligare fall i dollarkursen skulle skapa svåra problem med bl.a.en från en redan hög nivå stigande arbetslöshet. Sammanfattningsvisser utskottet det som oundvikligt att tillväxten iOÉCD-området och i blir lägre än vad som tidigare aiitagits. Ensamordning a\ den ekonomiska politiken i de stora industriländerna skulle dockkunna vara ett vikfigt bidrag för att undvika en allmän recession. En sådansamordning måste emellerfid komma till stånd inom den närmaste framfiden. Den ekonomiska utvecklingen i bedömning av det ekonomiska läget som presen terade konstaterades att den svenska ekonomin befinner sig i en högkonjunktur med snabb produkfionstillväxt, låg arbetslöshet och 4 högt kapacitetsutnyttjandei näringslivet. Insfitutet betecknade situafionen FiU 1987/88:10 av flera skäl somriskfylld från stabiliseringspoHfisk synpunkt. underströk man fråninstitutets sida att tillväxten bl.a. beror på en snabb inhemskefterfrågeökning, medan den reala utrikesbalan- Det högakapacitetsutnyttjandet påverkar pris- och lönebildningen så attkonkurrenskraften gentemot utlandet försvagas. Efterdet att publicerade sin höstrapport har kraftigasvängningar ägt rum på de finansiella marknaderna, och en påtaglig nedgång harinträffat på börserna runt om i världen. I har aktiekurserna på börsensjunkit med . Deligger därmed på en nivå som är lägre än . Detfinns än så länge inga uppgifter på hur t.ex. produktion, order ellerleveranser har påverkats av börsutvecklingen. för börsfalletgick emellertid den svenska ekonomin på högvarv. Utfallssiffror för tredjekvartalet visar att t.ex. orderingången till industrin ökade från andrakvartalet och låg på en rekordhög nivå. Efterfrågan från hemmamarknaden fölltillbaka något men låg fortfarande på en mycket hög nivå. Industrinsorderstockar var påtagligt större än de var ett årtidigare. Det förefaller således som om produktionsökningen hålls tillbaka merberoende på kapacitetsbrist än på för svag efterfrågan. Enligt konjunkturinstitutetsindustribarometer för september steg andelen företag som anger fulltkapacitetsutnyttjande till , vilket är det högsta tal som noterats sedan år1974. Det framgår också att andelen företag som uppger brist på yrkesarbetarehar stigit. Kapacitetsutnyttjandetär särskilt högt i byggsektorn. Arbetslösheten bland byggnadsarbetare harminskat nästan i hela landet, och löneutvecklingen är stark. är det, somkonstateras i proposifionen, inte enbart storstadsområdena utan även delar avlandet i övrigt som kännetecknas av tydliga tendenser till överhettning medhögt kapacitetsutnyttjande och brist på arbetskraft i byggsektorn. Ävenden totala sysselsättningen är mycket hög och var fortfarande högreän . Arbetslösheten är mycket låg. Förbättringen har skett inomi stort sett alla sektorer och i nästan alla landets regioner. Antalet ledigaplatser har ökat kraftigt jämfört med . Pris-och kostnadsstegringen är alltjämt ett par procentenheter högre än i våraviktigaste konkurrentländer. Den genomsnittliga timförtjänsten för arbetareinom gruv- och tillverkningsindustrin var högre än ettår tidigare. Konsumentpriserna ökade med en årstakt av . Dengenomsnittliga prisökningen 1987 beräknas ligga nivå. Densenaste tidens oro på de internafioneila finans- och valutamarknaderna kommeratt få vissa återverkningar även på den svenska ekonomin. En allmän försvagningav världshandelns tillväxt måste bedömas som sannolik. Börsnedgångenkan väntas påverka den privata konsumtionen i neddra gande riktning eftersom hushållens förmögenheter sjunkit. Den kraftiga uppgången av den privata konsumtionen hade emellertid bmtits redan innan börsfallet inträffade. Den privata konsumtionens ökningstakt avtog nämli- 15 gen påtagligt tredjekvartalet jämfört med de två första kvartalen . FiU 1987/88:10Försäljningsvolymen i detaljhandeln låg kvar på sammanivå som . 1propositionen görs bedömningen att den privata konsumtionsökningen kan kommaatt dämpas med mellan 1/4 och 1/till följd av att hushållensförmögenhet reducerats genom aktiekursernas nedgång och att de därigenom blirmindre benägna att skuldsätta sig och i stället ökar sitt sparande. Imotion Fil2 (m) görs bedömningen att den utländska efterfrågan dämpas mer änden inhemska. Härmed skulle bytesbalansen komma att försvagas ytterligare iförhållande till vad exempelvis konjunkturinsfitutet förutsåg i sin höstprognos(-9,7 miljarder). Imotion FilO (c) kommer man emellertid till motsatt slutsats. De positivaeffekterna på bytesbalansen av dollarfall och minskad konsumtionstillväxtkommer sannolikt att överstiga de negativa effekter den minskade exporttillväxtenmedför, anför motionärerna. Bytesbalansunderskottet bör därigenom utanekonomisk-politiska åtgärder kunna begränsas till av BNP eller ca 5miljarder kronor . Inriktningen av den ekonomiska politiken Denförsvagning av den internationella utvecklingen som kan väntas bli följden avden oroliga utvecklingen på finansmarknaderna innebär, enligt proposifionen,att kravet på dämpning av den inhemskt genererade pris- och kostnadsstegringenskärps ytterligare. En låg inflation är det bästa sättet att stabiliseraekonomin och stärka dess ställning gentemot externa störningar. Denna slutsatsdras också i de partimotioner som väckts med anledning av proposifionen. Dettaöverensstämmer också med vad finansutskottet anfört i ett framlagtbetänkande om den ekonomiska polifikens inriktning på medellång sikt (FiU1987/88:5). I defta understryker utskottet aU om det skall vara möjligt attupprätthålla en årlig tillväxt på , som vi bör strävamot att minska vår stora utlandsskuld, krävs bytesbalansöverskott. Enförutsättning för att denna utveckling skall komma fill stånd är att pris- ochlöneökningstakten anpassar sig till vad som gäller i omvärlden. Om så skerfinns det emellerfid utrymme för en god reallöneutveckling ().Denna uppnås emellerfid inte via höga nominella lönelyft utan den blir snarareett resultat av en låg prisökningstakt. Uppgiftenför den ekonomiska polifiken är, enligt propositionen, fler-faldig. - För det första gäller det attbegränsa den starka inhemska efterfrågefill-växten för att förhindra en snabbförsämring av bytesbalansen. Omfattningen av åtgärderna bör avvägas med tankepå den automafiska dämpning av efterfrågan som sker på grund av börsnedgången. - För det andra måsteefterfrågetillväxten inom de sektorer som är de mest överhettade bromsas in föratt förhindra starka kostnadsökningar och för att vidga flaskhalsar iprodukfionen. - För det tredjemåste dessa åtgärder åtföljas av stimulansåtgärder på FiU 1987/88:10ekonomins utbudssida för att neutralisera eventuella negativa effekter påarbetsmarknaden. - För det fjärdemåste åtgärderna utformas så att de dämpar den nominellalönekostnadsstegringen. De båda sistnämnda uppgifterna är enligt propositionen avstörsta betydelse för att hävda den fulla sysselsättningen. Förutsättningen fören fortsatt god utveckling på arbetsmarknaden är att kostnadsökningen dämpas.Detta gäller i synnerhet, framhålls det i propositionen, i det labila läge somoron på de finansiella marknaderna skapat. I propositionen föreslås ett sexpunktsprogram för attdämpa den starka inhemska efterfrågeökningen och hålla tillbakakostnadsutvecklingen. Programmet innehåller begränsningar av byggandet, ettaktivt användande av investeringsfonderna i stabiliseringspolitiskt syfte,sparsfimulanser, en breddning av omsättningsskatten på värdepapper, enneutralisering av arbetsgivaravgiftshöjningen samt införandet aven utgiftsram för löneökningar i statsbudgeten under nästa budgetår. I motion Fil2 (m) anförs att det mest framträdandeproblemet i ekonomi är den alltför snabba kostnadsstegringeh. Det grundläggandeproblemet i svensk ekonomi ligger på det strukturella planet. Svensktnäringsliv förlorar marknadsandelar även vid oförändrat kostnadsläge beroendepå en för långsam strukturomvandling. Om omställningsförmågan ochutvecklingskraften vore tillräckligt hög skulle svensk ekonomi kunna klarasnabbare lönekostnadsökningar. Omvänt gäller att trögheter, flaskhalsproblemoch omställningssvårigheter skulle kunna kompenseras, om lönebildningenfungerade smidigare och lönesättningen vore mer flexibel. I motionen sägs vidare att det uppdrivna efterfrågetrycketi den svenska ekonomin 1987 borde ha motverkats tidigare genom en åtstramningav den offentliga konsumtionen. Motionärerna har tidigare varnat för att densnabba konsumtionsökningen riskerade att försvaga bytesbalansen. Enligtmotionärerna tycks regeringen ha uppmärksammat problemet, men några förslag iden riktningen har inte lagts fram, anser man. Förslagen i proposifionen föratt sfimulera ekonomins utbudssida är i och för sig tillfredsställande men intetillräckligt långtgående. Den politik motionärerna förordar innebär låg ökningstakti de offenfiiga utgifterna, sänkt skattetryck, stramare finanspolifik,avreglering av näringslivet, avskaffande av offentliga monopol, avveckling avlöntagarfonderna samt ett ökat hushållssparande. Utskottet kan inte godta den allmänna inriktning av denekonomiska politiken som föreslås i motion Fil2 (m). Möjligheterna att genomskattesänkningar och minskad offentlig konsumtion kunna begränsa den privatakonsumtionen och därmed påfrestningarna på bytesbalansen torde som utskottettidigare anfört (FiU 1986/87:10) vara mycket små. I motion Fil2 (m) anförs vidare kritik mot det prisstoppsom infördes och som därefter successivt avvecklats. Prisregleringar har negativa effekter på det marknadsekonomiska systemets funkfionssätt. De verkar långsiktigt uppdrivande på inflationstakten. 2 1987/88. sin kritikfrån motion Fi2 om att avvecklingen av prisstoppet bidragit fill att FiU1987/88:10 skapa ettsamordnat prisbeteende hos konkurrerande företag. anser attprisstopp endast bör användas i rena krissituationer. att någonsådan inte föreligger bör regeringen, enligt motionärerna, klart deklareraatt den inte avser alt införa ett nytt prisstopp . Dessutombör kvarvarande rester av fidigare prisstopp helt avvecklas. Liknande kritik framförs också i mofion FilO (c) därprisstopp avvisas som medel i den ekonomiska polifike:n, med undantag förexcepfionella förhållanden. Utskottet har i eU betänkande (FiU 1987/88:3)tillstyrkt aU tillämpningen av prisregleringslagen förlängs ytterligare ett år.Regeringen får därigenom möjlighet att utan hörande införatidsbegränsade prisregleringar. Utskottet avstyrkte i detta sammanhang ocksåett yrkande om att upphäva rådande prisstopp. biföll (rskr. 1987/88:37) utskottets förslag. Enligt utskottets mening harmotionärerna inte anfört något som ger utskottet anledning att ompröva sittställningstagande. Yrkandena 2 och 3 i motion Fil2 (m) avstyrks därför avutskottet. Ett centralt inslag i den ekonomiska politik som förordasi motion Fil2 (m) är att sänka den statliga inkomstskatten redan från år 1988.Dessutom föreslås att fullt inflationsskydd av skatteskalan återinförs. Sommotiv härför anförs att det skulle skapa förutsättningar för arbetsmarknadensparter att i den kommande lönerörelsen uppnå avtal som inte ytterligareförsämrar konkurrenskraften. Även i motion Fill (fp) anförs £itt en reallöneökningefter skatt blir möjlig med en låg nominell kostnadsökning först om mangenomför omfattande marginalskattesänkningar. Man gör i motionen gällande attdet knappast blir någon reallöneökning, än mindre efter skatt, om den nominellalöneökningen är och priserna stiger . Utskottetvill med anledning h.ärav anföra följande. De bedömningar som gjorts, t.ex. av ,och som utmynnar i en prisstegringstakt på i storieksordningen 5 %bygger inte påantaganden om en lönekostnadsökning på utan på en ökning runt ' Medden utvecklingen erhålls en ökning av de reala disponibla inkomsterna efterskatt med . Med en lägre lönekostnadsökning, t.ex. som redovisassom ett alternafiv i den oktoberrapport som regeringen redovisade för riksdagenden (regeringens skrivelse 1987/88:30), erhålls enprisstegringstakt som är lägre, , och som för är endast2,, dvs. hälften av vad den kan antas bli om den högre lönestegringstaktenfår fortsätta. Även i det lägre alternativet erhålls en ökning av de realadisponibla inkomsterna med . Detta beror bl.a. pä de ändringar iinkomstskattesystemet för som redan har beslutat. Densammantagna effekten av dessa förändringar kalkyleras fill närmare 1procentenhet av de disponibla inkomsterna. Utskottet kan således inte dela uppfattningen att enmarginalskattesänkning är en nödvändig förutsättning för att rned en lågnominell löneökning kunna åstadkomma en reallöneökning. I ettyttrande till finansutskottet anför skatteutskottet att frågan om hur 18 skatteskalornaskall utformas aren viktig fråga. Denna och flertalet av FiU 1987/88:10de övriga frågor rörande beskattningen som tas upp i motionerna kommer attbelysas i det utredningsarbete rörande inkomstskatterna, företagsbeskattningenoch mervärdeskatten som pågår inom olika utredningar.Skatteutskottet finner också anledning att varna för en skattepolitik av detslag som presenteras i motion Fil2 (m) framför allt för förslagensfördelningspolitiska konsekvenser. avstyrker med hänvisninghärtill de nämnda mofionsyrkandena. delar skatteutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna Fill (fp) yrkande 7 och Fil2 (m) yrkandena 8 och 9. I både motion Fill (fp) och motion Fil2 (m) anförs attfrivilliga vinstandelssystem har flera positiva effekter. Dessa system gör deanställda delaktiga i företagets resultat, de ökar produktiviteten, sprider detindividuella ägandet och stärker känslan av samhörighet inom företaget, anförsdet. De minskar också behovet av att i förväg i löneförhandlingar ta ut deneventuella vinsten. Det dämpar även löneglidningen om de anställda får del ivinsten, anförs det i motion Fill (fp). I motionen yrkas att dessa vinster intebör beläggas med arbetsgivaravgifter. I mofion Fil2 (m) yrkas dessutom att destiftelser som förvaltar vinstmedlen skall skattebefrias och att man bordeöverväga möjligheter att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna sominkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. I ett yttrande från socialförsäkringsutskottet tillfinansutskottet anförs att under föregående beslutade (prop.1986/87:107, SfU 20, rskr. 334) att fr.o.m. skallarbetsgivaravgifter tas ut på de bidrag en arbetsgivare lämnar till en s.k.vinstandelsstiftelse, dvs. en stiftelse till vilken ett företag lämnar medelför att tillgodose de anställdas ekonomiska intressen. Den anställde skallfillgodoräknas pensionsgrundande inkomst för sin andel då bidragetlämnas. anförde vid behandlingen avförslaget att någon principiell invändning inte kunde riktas mot attarbetsgivaravgifter tas ut på avsättningar till vinstandelsstiftelser. Omöverföringar till vinstandelssfiftel-ser är undantagna från avgiftsskyldighetkan detta leda fill en snedvridning av konkurrensförutsättningarna företagemellan och - vid en mera utbredd förekomst av vinstandelssystem - på sikturholka det sociala trygghetssystemet. ville intefrämja en sådan utveckling och tillstyrkte således propositionen. anser att de fördelar frivilligavinstandelssystem uppges ha i vad avser delaktighet, ägandespridning ochpåverkan på lönebildning m.m. inte rimligen kan bli mindre om andelen ärpensionsgrundande och behandlas därefter i avgiftshänseende. Utskottet delardärför socialförsäkringsutskottets uppfattning att motionerna Fill (fp)yrkande 8 och Fil2 (m) yrkandena 10 och 11 bör avstyrkas. I motion FilO (c) godtas de målsättningar som anges förden ekonomiska politiken i propositionen. De föreslagna åtgärderna äremellerfid för svaga och motverkar, enligt motionärerna, sitt syfte.Motionärerna motsätter sig inte de förslag till sparstimulerande åtgärder somläggs fram men anser att ett nytt sparsystem borde införas benämnt personligainvesteringskonton. Utskottetbehandlar detta förslag liksom övriga förslag till sparstimulerande FiU1987/88:10 åtgärder i ett särskilt betänkande (FiU 1987/88:9). I motion FilO (c) föreslås vidare att en differentieradmervärdeskatt införs med lägre skatt på obearbetade baslivsmedel och högreskattesatser för umbärliga varor. Det är en modell som redan tillämpas i deflesta europeiska länder och som EG väntas införa då harmoniseringen avskattesystemen skall fullföljas. Som främsta skäl för en omläggning anges defördelningspolitiska effekterna men även effekterna på importeradesällanköpsvaror och inhemskt producerade varor påtalas. Möjligheterna attupprätthålla extern balans underlättas genom dessa effekter enligtmofionärerna. Frågan om sänkt skatt på baslivsmedel har utretts ochavvisats av en särskild utredning (SOU 1983:54). Yrkanden har även däreftermotionsvis framförts och behandlats av skatteutskottet vid ett flertaltillfällen, senast . har med hänvisning till dennämnda utredningen avstyrkt dessa yrkanden, och har bifallitskatteutskottets förslag. vill därutöver anföra att ett land somSverige, som är mycket ufiandsberoende och i internafioneila sammanhang, t.ex.i , med kraft förespråkar en icke protekfionistisk linje, kan inte somargument för en skatteomläggning anföra protektionistiska skäl. Utskottet villdärför avstyrka mofion FilO (c) yrkande 3. Mofionärerna upprepar i motion FilO flera förslag somframfördes och som då avslogs av riksdagen.Sålunda krävs nu att valutauUänningar bör få rätt att förvärva svenskakronobligationer. Det skulle enligt motionärerna verka nedpressande på densvenska räntenivån. UtskoUet anförde då yrkandet behandlades senast (FiU1986/87:30) att det är inte givet att en möjlighet för ufiänningar att köpakronobligationer skulle innebära lägre räntor sett över . Dettaresonemang har utskottet utvecklat (se t.ex. FiU1986/87:10). Utskottet har alltjämt samma uppfattning och avstyrker motion FilO(c) yrkande 8. 1 motionen föreslås också, som en komponent i enräntenedpressande politik, en utförsäljning av statliga företag. Det minskardet statliga upplåningsbehovet och därmed trycket på penningmarknaden.Resultatet skulle enligt motionärerna bli en press nedåt på räntan.Mofionärerna yrkar att resterande del av skaU säljas till allmänhetenmed början . Utskottet har behandlat frågan om att sälja ut statligegendom vid ett flertal fillfällen (se t.ex. FiU 1986/87:2 y). Utskottet har i dessa sammanhang inte godtagit mofionärernas argument att försäljning av statlig egendom skulle vara ett verksamt inslag i en stram finanspolitik. Det är svårt attförstå varför exempelvis ett utbyte hos allmänheten av statliga obligationer mot aktier i statliga bolag skulle ha en stor effekt på räntenivån. somdet statliga upplåningsbehovet minskar fill följd av försäljningar av statliga företag minskar också marknadens placeringskapacitet. Nettoeffekten på räntenivån av dessa operationer torde vara mycket liten. Den finanspolitiska åtstramningseffekten är endast skenbar. Det förtjänar också att understrykas att mot varje kortsiktig förstärkning av budgeten som en försäljning av statlig egendom innebär svarar en lika stor bestående minskning av den statliga förmögenheten. Försäljningsinkomsterna begränsar visserligen statens upp- 20 låningsbehov det aktuellaåret och ger på så sätt en varaktig besparing i form FiU 1987/88:10 avminskade ränteutgifter. Denna besparingseffekt förtas helt eller delvis av attstaten går miste om den avkastning som den försålda fillgångenskulle ha givit.Utskottet avstyrker med det anförda motion FilO (c) yrkande 7.