bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet avstyrker yrkande 7 i modon U225 (m) och yrkande2 i motion U503 (m). dels att utskottets hemställan i punkt 2 moment 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande oberoende rapporter över utvecklingen avdemokrati och mänskliga rättigheter i tnotlagarländerna att medbifall dll yrkande 11 i motion 1987/88:U202, yrkande 5 i motion 1987/88:U225och yrkande 3 i motion 1987/ 88:U503 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. (c), (), GunnarHökmark (m), () och (ni) anser dels att den del av utskottets yttrande pä sid. 27 sombörjar "Utskottet anser att bistånd" och slutar med "i motionU225" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns goda skäl för ett sådantförslag. Det svenska, utvecklingssamarbetet är alltför statiskt.Möjligheterna att gå in och tillfälligt hjälpa där starka behov uppstår årenligt utskottets uppfattning alltför små. Ett sådant behov kan uppkomma närdiktaturen bryts i ett u-land och ett demokratiskt uppbyggnadsarbete vidtar.Det är då viktigt att har möjligheter att ge ekonomiskt stöd till dettauppbyggnadsarbete. Utskottet är av den uppfattningen att snabbt insattademokratistödjande insatser kan få avgörande beydelse för ett land som befinnersig i ett kritiskt skede av sin utveckling. Det är också viktigt att Sverigegentemot omvärlden markerar den särskilda, vikt vi lägger vid en demokratiskutveckling i mottagarländerna. Ett särskilt anslag för detta ändamål skulle blijust denna niarkering. Den nya anslagsposten bör enligt utskottet användas tilluppbyggande av UU 1987/88:20 demokratiska institutioner, fackföreningar, kooperation, fri press och åter uppbyggnad av landet rti.m. Ett huvudsyfte med ett särskilt demokratianslag skulle vara att ge stöd åt demokratiuppbyggnad i länder utanför program- landskretsen,en möjlighet som i stort sett saknas. Utskottet finner det rimligt att 75milj. uppförs i ett nytt anslag för Stöd till demokradsk utveckling. Härmedtillstyrker utskottet yrkaride 6 i motion 1987/88:U225 och finner yrkandena 21och 22 i mofion 1987/88:U210 besvarade. rfe/,j att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande anslagspost fördemokratiutveckling att med bifall till yrkande 6 i mofion1987/88:U225 och yrkande 21 i motion 1987/88:210 samt med anledning av yrkande22 i motion 1987/88:210 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Befolkning, familjeplanering och hälsa och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "har" och slutar med "avstyrks därmed"bort ha följande lydelse: Befolkningsfrågorna måste ägnas större uppmärksamhet ibiståndsarbetet. Erfarenheterna från i Cityunderstryker detta. Prognoserna är särskilt i fall mycket oroande.. Utskottet finner det därför glädjande att u-låndernasintresse för familjeplanering starkt okat sedan den förrabefolkningskonferensen . Ett \ betydelsefullt inslag i svenskbiståndspolitik måste vara att genom utbildning och information bistå och göradet möjligt för föräldrar att själva planera och ta hand om det antal barn deönskar. På få områden har en så lång tradition och godkunskap som på familjeplaneringens. Utskottet anser att denna del av biståndetäven i fortsättningen måste prioriteras. Det är även utskottets uppfattning attstödet till familjeplanering inte heller begränsas till programländer. Vidareanser utskottet att bör utvidga sitt stöd till (). Härmed tillstyrksyrkande 26 i motion U202 och motion U201. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande befolkningsfrågoratt med bifall till yrkande 26 i motion 1987/88:U202 och till motion1987/88:U201 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, och (båda fp) anser dels attden del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "SIDA utarbetade"och på s. 30 slutar med "anses besvarade" bort ha följande j23 Det handlingsprogram som SIDA utarbetade med åtgärderför att UU 1987/88:20 göra biståndet mer kvinnoinriktat är ett gottinitiativ. Mycket återstår dock enligt utskottets uppfattning att göra. Därtillbetraktas dock fortfarande kvinnofrågorna som delvis separata från övrigabiståndsinsatser. Utskottet anser att det är hög tid att göra biståndet i desshelhet mer kvinnoinriktat. Detta bör enligt utskottets uppfattning ske dels genom enintegrering av kvinnoaspekter i alla sektorer och projekt, dels genom speciellakvinnoprojekt när omständigheterna motiverar det. Kvinnors behov ochbiståndets konsekvenser för kvinnor skall beaktas i hela biståndsverksamheten.Ett sådant kvinnoperspektiv skall finnas med i hela programcykeln - frånplanering och genomförande till uppföljning och utvärdering. LJtskottet anser att ett handlingsprogram skall utarbetasför varje programland. Detta handlingsprogram skall sammanfatta kvinnorsproblem. I det skall ges konkreta förslag på hur kvinnoaspekterna skallintegreras i aktuella sektorsprogram. Dessutom skall det innefatta ett särskiltprogram av speciell vikt för kvinnorna. Detta projekt kan eventuellt finansierasmed medel utanför landramen och genomföras i nära samarbete med kvinnobyråer,kvinnoorganisationer och kvinnoministerier. Även på andra biståndsområden bör i högre grad än vad nuår fallet kvinnornas behov uppmärksammas. Det gäller bl.a. det tekniskabiståndet där det gäller för kvinnor att fä tillgång till råmaterial, kunskap,teknologi, träning m.m. Kreditgivning till kvinnor är ett nytt och viktigtområde. Andra viktiga områden är mödra- och hälsovård, kampen mot undernäring,kvinnans roll som jordbruksproducent samt kvinnornas ställning generellt påarbetsmarknaden. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena 28, 29 och30 i motion U202 och yrkande 15 i motion U225. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande bistånd för kvinnoratt med bifall till yrkandena 28, 29 och 30 i motion 1987/88:U202 ochtill yrkande 15 i motion 1987/88:U225 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Ökat anslag för kvinnobistånd och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrkshärmed" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i modon U210(c) om att det är otillfredsställande att kvinnornas betydelse för utvecklingenenbart lyfts fram i ord och inte i medelstilldelning i det svenska biståndet.Kvinnorna sätts på undantag i biståndet. För att komma till rätta med dettamissförhållande anser utskottet därför att en ökad andel ur anslagspostenSärskilda program och inom ramen för programländerna bör användas till attfrämja kvinnornas situation. Yrkande 23 i motion U210tillstyrks därmed. UU 1987/88:20 dels att utskottets hemställan i punkt 2 moment 16bort ha följande lydelse: 16. beträffande ökade anslag till kvinnobistånd attriksdagen med bifall till yrkande 23 i motion 1987/88:U210 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, GunnelJonäng och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 31 som börjar "Med anledningav" och slutar med "motionerna U203 och U204" bort ha följandelydelse: FN:sår för de hemlösa har medfört att många länder engagerat sig för att avhjälpabostadsnöden. Det är utskottets uppfattning att vi åven från svensk sida börändra hittillsvarande inställning vad avser bistånd till bostadsbyggande och iframtiden prioritera detta område. Det år glädjande att SIDA i och med sittnyligen igångsatta bostadsbyggnadsprojekt dll nu har ändrat sininriktning. Utskottet utgår ifrån att detta försöksprojekt får efterföljare ochatt projekt av den typ som omnämns i motion 204 får stöd från SIDA. Utskottet tillstyrkerhärmed modonerna U203 och U204. delsatt utskottets hemställan i punkt 2 moment 18 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1987/88:U203 och modon 1987/ 88:U204 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, GunnelJonäng och båda (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 31 som börjar med "utskottetkonstaterar" och slutar med "i motion U210." bort ha följandelydelse: Detär utskottets uppfattning att det svenska biståndet i större utsträckning börengagera sig i de bostadssociala frågorna. Bistånd kan riktas till olika slagsprojekt som stimulerar småindustri och hantverk såväl på landsbygden som i kåkstäderna.För de människor som bor på eller invid soptippar behövs insatser för att kunnautnyttja skrot och annat avfall för återvinning. Kooperativa insatser behövsför att kunna tillgodose basbehoven av service. Därtill behövs anpassad teknik. delsatt utskottets hemställan i punkt 2 moment 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffandebostadssociala åtgärder att med bifalltill yrkande 8 i motion 1987/88:U210 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Ekonomiskoch social utjämning UU 1987/88:20 OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "motion U207" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som kommer dll uttryck i motion U207 vad gäller attjordens resurser skulle räcka till för alla om de fördelades rättvist.Människor svälter därför att deras rättmätiga andel av mat och resurserfråntagits dem. Det är utskottets uppfattning att frågan om hunger och svältytterst är en fråga om en fördelning av jordens samlade resurser. Utskottetanser att en genomgripande förändring måste genomföras som garanterar en annanfördelning av dessa resurser. dels att utskottets hemställan i punkt 2 moment 24bort ha följande lydelse: 24. beträffande ekonomisk och social utjämning attriksdagen med avslag på yrkande 7 i motion 1987/88:U219 och med bifall tillmotion 1987/88:U207 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Programlandssamarbete med och Ugandaoch förberedelser för samarbete med ytterligare länder och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Enligttidigare" och på s. 36 slutar med "avsergöra." bort ha följande ydelse: Detbör vara naturligt att kretsen av samarbetsländer ibland förändras, att nyaländer kommer dll och att samarbetet med andra avslutas utan att den nödvändigalångsiktigheten i utvecklingssamarbetet hamnar i fara. Med större flexibiliteti valet av programländer minskar sannolikt risken för att anslagna medelförblir outnyttjade i brist på lämpliga projekt eller för att blir enalltför dominerande biståndsgivare i ett enskilt land. Dessaöverväganden har lett utskottet till att ta fasta på förslagen i motion U202(fp) vari föreslås att och görs till nya programländer ochatt en landram på 40 milj. kr. anslås för vart och ett av dessa ländernästkommande budgetår. Det rör sig i båda fallen om länder med vilka Sverigeredan har ett visst biståndssamarbete och i vilka förutsättningarna för endemokratisk samhällsutveckling tycks vara bättre ån . Utskottetanser också att det finns anledning att förbereda biståndssamar bete med , och . är ett av fattigaste länder som drabbats hårt av torka. Parlamentsval har hållits i landet, som torde - ha ett av de mestrepresentativa parlamenten i . har tidigare erhållit ett ganska omfattande svenskt bistånd. har SAREC ett visst samarbete med landet. Det år enligt utskottets mening naturligtatt ett långsiktigt biståndssamarbete inleds med detta land. I är det särskilt miljöförstöringen som påkallar biståndsinsatser. Skogarna på layas sluttningar är utsatta för skövling, vilket är ett hot mot miljön i hela regionen. Med det anförda bifaller utskottet yrkandena 18,19,48,49och 50 i motion UU 1987/88:20 U202(fp). Däremot avstyrks yrkandena 17 och 18 i motion U211 (vpk)om att göra till programland med hänvisning till att det inte finnsnågra förutsättningar härför i det läge som råder i regionen. Av liknandeskäl avstyrker utskottet också yrkande 5 i motion U219 om att göra El Salvadoroch till programländer. Förslaget i motion U225 (m) om att göra , Somaliaoch till nya samarbetsländer får anses besvarat med det anförda. dels att utskottets hemställan i punkt 2 momenten 26-28och 31 bort ha följande lydelse: 26. beträffandeprogramlandssamarbete med attriksdagen med bifall till yrkandena 18 och 48 i mofion 1987/ 88:U202 som sinmening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört, 27. beträffandeprogramlandssamarbete med attriksdagen med bifall till yrkandena 17 och 49 i motion 1987/ 88:U202 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 28. beträffande förberedelser förprogramlandssamarbete med , och attriksdagen med bifall till yrkande 19 och 50 i modon 1987/88:202 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 31. beträffande samarbete med nya länder att riksdagenförklarar yrkande 21 i motion 1987/88:U225 besvarat med vad utskottet anfört, (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: Kretsen av programländer bör emellertid inte vara en gångför alla given. Utskottet föreslår på annan plats i detta betänkande att programlandssamar betet med Sri Länka och avslutas. Det ger utrymme för att ' uppta programlandssamarbete med andra länder. är ett av de länder som drabbats hårdast avutvecklingen. Landet sargades svårt under och fick därefter underPol Pots skräckvälde utstå fruktansvärda prövningar. har huvudsakligeni samarbete med FN försökt bidra till landets återuppbyggnad. Enligt utskottetsmening är de hittillsvarande insatserna långt ifrån tillräckliga. Det finnsstarka skäl som talar för att ett programlandssamarbete inleds med Kampuchea.Utskottet föreslår därför i anslutning till mofion U211 (vpk) attprogramlandssamarbete inleds med och att ett belopp på 50 milj. kr.avsätts för detta ändamål i biståndsbudgeten /89. Utskottet avstyrker däremot de i motionerna U202, U219 ochU225 framförda förslagen om ytterligare programländer. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 29 bort ha följande lydelse: UU 1987/88:20 29. beträffandeprogramlandssamarbete med att med bifall till yrkandena 17och 18 i motion 1987/ 88:U211 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Enligt tidigare" och på s. 36 slutar med"avser göra" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns allt större skål att gradvisfrångå den hittillsvarande fasta inriktningen på samarbete med en bestämd kretsav s.k. programländer. Större flexibilitet i samarbetet med och enökad projektinriktning skulle bidra till att bistånd kan ges de länder ochprojekt som har de största behoven och där biståndets effekter också skulle blistörst. , och är enligt utskottets meningu-lånder som det av flera skäl skulle te sig naturligt för att inledabiståndssamarbete med. är i färd med att ta sig ur en lång krisperiodoch har stort behov av stöd från andra länder i det kritiska skede av denutvecklingsprocess landet nu befinner sig i. och har drabbatssvårt av flyktingsituationen i regionen och har därtill allvarliga miljöproblematt brottas med. och är andra exempel på länder medvilka ett utvidgat samarbete borde kunna ske. Utskottet ansluter sig härmed till de synpunkter somframförs i motion U225 (m). De ligger även i linje med förslagen i motion U202(fp), ehuru utskottet nu inte är berett att redan för nästa budgetår föreslåmedel till biståndssamarbete med nya länder. Ifrågavarande yrkanden i motionU202 (fp) liksom förslaget i mofion U219 om utvecklingssamarbete med ElSalvador och avstyrks därför. Utskottet är inte heller berett attförorda biståndssamarbete med . Yrkandena 17 och 18 i motion U211 (vpk)avstyrks därför. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 31 bort ha följande lydelse: 31. beträffande samarbete med nyaländer att med bifall till yrkande 21 i motion 1987/88:U225 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, (c), , (båda m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "motion U225." bortha följande lydelse: Detta åren utveckling som utskottet välkomnar och villuppmuntra. Den hittillsvarande starka inriktningen av vårt bilaterala bistånd på en mer eller mindrefast krets av mottagarländer har haft klara nackdelar särskilt som UU1987/88:20 metoden för överföring av biståndsmedel, landprogrammeringen, ipraktiken medfört bristande flexibilitet i utvecklingssamarbetet. Denlokala strategin kan också anpassas till att ta emot bistånd i stället för attutveckla nya och bättre samarbetsprojekt. Enligt utskottets mening bör regeringen gradvis övergåtill ett mer åmnes-och projektinriktat bistånd. En sådan uppläggning avsamarbetet skulle göra det möjligt att inrikta biståndet pä de områden som ärangelägna för de grupper vi vill hjälpa. Biståndets innehåll skulle kunnadefinieras utifrån dess förutsättningar att uppfylla de svenskabiståndspolitiska målen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetyrkande 3 i motion U225 (m). dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 32 bort ha följande lydelse: 32. beträffande landprogrammeringoch projektbistånd att med bifall till yrkande 3 i motion 1987/88:U225som sin meriing ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bistånd genom politiska partier (), (), GunnarHökmark (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 38 sombörjar med "Utskottet kan se" och på s. 39 slutar med "motionU202." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening kan bistånd via riksdagspartiernabidra till att demokratimålet i det svenska biståndet får en starkare markering.I finns ett system som gör det möjligtför de politiska partierna att ge bidrag till organisationer som deltar i dendemokratiska processen i . Enligt utskottets mening finns detanledning för regeringen att närmare undersöka vilka förutsättninar som kanfinnas att i det svenska biståndet införa ett liknande system. Utskottettillstyrker därmed yrkande 8 i motion U202 och ansluter sig följaktligen ocksåtill vad som framförs i motion U225 (m) i denna fråga. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 36 bort ha följande lydelse: 36, beträffande bistånd genompolitiska partier att med bifall till yrkande 8 i motion 1987/88:U202som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 39 sombörjar med "Utskottet delar" och på s. 40 slutar med "varabundet." bort ha följande lydelse: Det bör vara en princip i allt utvecklingssamarbete attbiståndet bör vara obundet. Ett obundet bistånd är i överensstämmelse medfrihandelns principer. Verkligheten är emellertid en annan. Flertalet länderhar valt att i större eller mindre utsträckning binda bistånd till upphandlingi det egna 9 1987/88. landet.Utskottet beklagar denna utveckling vilken försatt i en UU1987/88:20 relativt sett ofördelaktig situation. En följd härav är attåterflödet av det svenska biståndet är mindre än många andra länders. Importstöd är en biståndsform som innebår att Sverigeställer likvida medel i konvertibel valuta dll mottagarländernas disposition.Importstödet används för att finansiera import, ofta från viktigastekonkurrentländer. Utskottet anser att importstödets andel av biståndet börminska. I väntan på att så sker bör en större andel av det bindas till uppköp iSverige. Med det stora och konkurrenskraftiga utbud den svenska industrin harfinns det ingen anledning att förmoda att det kontantstöd som importstödet oftainnebär inte skulle kunna göras lika användbart för mottagarländerna om dettill en betydande del bestod av svenska varor. Med det anförda tillstyrkerutskottet yrkande 13 i motion U225 (m). dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 38 bort ha följande lydelse: 38. beträffande bindning avimportstödel att med bifall till yrkande 13 i modon 1987/88:U225 somsin meing ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 44 sombörjar med "Vad gäller befattningen" och slutar med "till detsagda." bort ha följande lydelse: Utvärderingen av biståndet bör enligt utskottets meningägnas större uppmärksamhet än vad som är fallet. Utöver att SID A:s löpande kontroll och uppföljning måste förbättras bör av svenska biståndsinsatser också bedömas av experter som är fristående från SID A. Utskottet anser vidare att biståndsinspektör fyllde viktiga uppgifter på detta område. ' Befattningenbör därför återinrättas. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottetyrkande 27 i motion U225 (m) och yrkande 8 i motion U219. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 46 bort ha följande lydelse: 46. beträffande inrättande avbefattning som biståndsinspektör att med bifall till yrkande 8 imodon 1987/88:U219 och yrkande 27 i motion 1987/88:U225 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Som utskottet" och på s. 45 slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: har det svenska utvecklingssamarbetetunderkastats utredningar och översyner på ett flertal delområden. Ytterligare några sådana översyner anmäls i den föreliggande budgetpropositionen. " Dessautredningar har medfört att vissa aspekter av det svenska utveck- lingssamarbetethar belysts på ett värdefullt sätt; Det har emellerdd rört sig UU1987/88:20 om partiella utredningar som inte gett tillfälle till en översyn avhela det svenska utvecklingssamarbetets allmänna inriktning. har den ekonomiska situationen imånga av våra programländer allvarligt förvärrats. Det är enligt utskottetsmening inte bara fråga om en tillfällig och konjunkturbetonad nedgång. Krisenhar sina rötter i en rad inre och yttre omständigheter som tillsammantagna harändrat förutsättningarna för vårt bistånd på flera väsentliga punkter. Det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet har undersenare år alltmer koncentrerats till de fattiga länderna i . Flera avdésa länders situation är sådan att det är nödvändigt att inrikta biståndet pågrundorsakerna till fattigdomen och i första hand få till stånd bättregrundläggande försörjningsbetingelser. Detta är en svår och långsiktig uppgiftsom det svenska biståndet inte är utformat för, varken till innehåll ellerorganisation. På motsvarande sätt bör vårt samarbete med de multilateralaorganisationerna ses över, så att så långt det är möjligt medverkartill att inrikta dessa organs bistånd på de uppgifter som det internationellasamfundet har gemensamt ansvar för. Hotet mot försörjningsmöjligheter ochlevnadsvillkor på jorden framstår som den angelägnaste uppgiften för deninternationella biståndsverksamheten. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets åsiktnödvändigt att regeringen nu tillsätter en biståndspolitisk utredning som fåri uppgift att genomföra en snabb, grundlig och förutsättningslös omprövning avsvenskt utvecklingssamarbetes inriktning och arbetsmetoder, enligt deriktlinjer som anges i motion U210 (c). Däremot avstyrks yrkande 5 i motionU211 (vpk), eftersom däri föreslås en utredning med annan inriktning. dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 47 bort ha följande lydelse: 47. beträffande biståndspolitiskutredning att med bifall till yrkande 1 i motion 1987/888:U210 somsin, mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utredning om svensk U-landspolitik (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 sombörjar med "Som utskottet" och på s. 45 slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Det svenska utvecklingssamarbetets olika inslag här linderåren setts över i ett stort antal partiella utredningar. Ytterligare utredningar aviseras i propositionen. Många av dessa utredningar har gjort ett förtjänstfullt arbete, men bristen är just att de varit så många och att ingen av dem haft ambitionen eller förmågan att anlägga ett litet större perspektiv på det svenska utvecklingssamarbetet. Nya biståndsinstrument har införts här och var, ett antal anslagsposter har tillkommit.