bet · GB01JoU25 · 1987-12-31 00:00:00 — Somanförs i motion Jo284 domineras livsmedelsindustrin och den kemiska industrinstarkt av multinationella intressen och maktkoncentration. Härigenom ökarsårbarheten i del svenska jordbruket och inom livsmedelsproduktionen. Ettfåtal stora maktgrupper har fört oss in i en snabb utveckling mothögteknologisk produktion, stordrift och specialisering. Utslagning av mindreoch medelstora företag sker också i snabb takt. Med hänsyn till beredskap,nationellt oberoende, sysselsättning och regionalpolitik innebär detta enfarlig utveckling. Kapitalets makt över maten måste inskränkas. Helaproduktionskedjan från råvara, förädling, distribution och till handeln måstesamordnas planmässigt. anfört med anledning av motion Jo284 yrkande 9 bör som sinmening ge regeringen till känna. 4 1987/88. Rättehe: S. 50 rad 23 och36 står: 16. Rättat till: 16 a. Rad 39 tillkommit: a) de/5 att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:25 5.beträffande planmässig samordning av produktionen att med anledningav motion 1987/88:Jo284 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Särskilda medel till forskning m. m. omlandsbygdsutveckling (mom. 14) KariErik (), (), () och () anser detsatt den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Utskottetär" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i yrkandet i kommittémotion att . av ulomramsmedelbör användas för forsknings- och rådgiv-ningsarbele rörandelandsbygdsutveckling vid . Utskottet föreslår attriksdagen godkänner vad utskottet sålunda anfört. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14.beträffande särskilda medel tdl forskning m.m: om landsbygdsutveckling alt medbifall.till motion 1987/88:Jo69 yrkande 3 godkänner vad utskotlet anfört ornöverföring av införselavgiftsmedel till . Allmänna principer för överläggningar omjordbrukspriserna m. m. (mom. 16 a) KarlErik (), (), Bengt.Rosén (fp), (), (), () och ()anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "När det"och på s. 24 slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Somanförs i motionerna Jo61 (m) och Jo64 (c) är behovet av en mera långsiktigjordbrukspolitik stort. Det nuvarande systemet med överläggningar omjordbrukspriserna har lett till korta avtalsperioder, något som gagnar varkenproducenter eller konsumenter. Det bör eftersträvas ett system som ger bättreförutsättningar för fleråriga avtal. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo61 yrkande 2 och Jo64 yrkande 5 bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 16 a bort ha följande lydelse: 16.beträffande allmänna principer för överläggningar om jordbrukspriserna m.m. a) att medanledning av motionerna 1987/88: Jo61 yrkan de 2 och 1987/88: Jo64 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till 50 känna vad utskottet anförtsamt lämnar motion 1987/88: Jo61 yrkan- JoU ,1987/88:25 de 1 utan vidareåtgärd. Investeringsförbud i animalieproduktionen (mom. 17) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i yrkandet i motion Jo213 att invesleringsförbudet bör upphävas medverkan fr.o.m- . Utskottet tillstyrker yrkande 7 i nämndamotion,och avstyrker motionerna Jo59 yrkande 1 och Jo66 yrkandena 3 och 4.Detta innebär alt bör avslå propositionens förslag om förlängning avlagstiftningen för tiden efter . de/5att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande investeringsförbud i animalieproduktionen alt medanledning av motion 1987/88:Jo205 yrkande 4, med bifall lill motion1987/88:Jo213 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1987/88:Jo59 yrkande 1,1987/88:Jo66 yrkandena 3 och 4 och 1987/88:Jo253 yrkande 2 avslår förslagettill lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud under visslid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin, dels ändring i sammalag, Investeringsförbud i animalieproduktionen (mom. 17) JanJennehag (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Utskotletinstämmer i de synpunkter som anförs i motion Jo59 om behovet av fortsattinvesleringsförbud i animalieproduktionen. Förbudet bör liksom hittillsförlängas med itaget. Nya regler om begränsning avexpansionsinvesteringar bör övervägas för att eventuellt ersätta det nuvarandeförbudet. Utskottet tillstyrker således yrkande 1 i motion Jo59 och avstyrkermotion Jo213 yrkande 7. Härigenom tillgodoses syftet med motion Jo66 yrkandena3 och 4 i stor utsträckning. de/5att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande invesleringsförbud i animalieproduktionen att med anledning av regeringens förslag och motion 1987/88:Jo66 yrkandena 3 och 4, med bifall till motion 1987/88:Jo59 yrkande 1 och med avslag på moiionerna 1987/88:Jo2l3 yrkande 7 och 1987/88:Jo253 yrkande 2 antar förslaget lill lag om dels fortsalt giltighet av lagen (1983:147) om förbud mot nybygg nad av djurstallar för nötkreatur och svin, dels ändring i sarnma lag, med den ändringen all lagen skall gälla till utgången av , 51 .9.Etableringskontroll m.m. (mom. 18) JoU 1987/88:25 KarlErik (), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjar med "Medhänvisning" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Somanförs i motionerna Jo59 (vpk) och Jo64 (c) är det viktigt alt ersätta detnuvarande investeringsförbudet med någon form av kontroll som motverkar enohämmad expansion inom animalieproduktionen. Del synes därvid lämpligt att, somföreslås i motion Jo64, införa en etableringskontroll för företag som videxpansion uppnår eller överskrider en företagss-loriek motsvarande 50djurenheter. Vid nyinvesteringar bör hänsyn tas till det tillgängligaproduklionsulrymmet, regional balans, jordbrukels inverkan på miljön och tillantalet djurenheter per ha. Etableringskonlrollen bör utformas i samarbetemellan staten och näringen. Regeringen bör återkomma till medförslag om etableringskontroll i enlighet med synpunkterna i motionerna Jo59och Jo64. Detta bör ges regeringen till känna. de/5 att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse: 18. beträffande etableringskontroll m.m. alt medanledning av moiionerna l987/88:Jo59 yrkande 2 och l987/88:Jo64 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anföri. Avveckling av tvåprissystemet för mjölk (mom. 21 a -c) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Utskottetfår" och på s. 29 slutar med "Jo68 avstyrks" bort ha följandelydelse: Ipropositionen meddelar jordbruksministern att han har för avsikt att senareföreslå att tvåprissystemet på mjölk endast förlängs till . Deanförda motiven är att tvåprissystemet i stort sett uppfyllt sina huvudsyften.Överskoltsproduktionen har minskat och avräkningspriserna har kunnat höjas förproducenterna. Tvåprissystemet har på kort sikt haft avsedd effekt påöverproduktionen. Denegativa effekterna är också väl kända. Genom alt konkurrensförhållandet inomlandet sätts ur spel minskar behovet av effektiviseringsåtgär-der imjölkproduktionen. Konsumenten drabbas av en dyrare produkt. Kontrollapparatenbyggs ut till förfång för både konsumenter och producenter. Delönsamhetsförbättringar som producenten uppnår får nästa mjölkproducenl betalanär han köper fastigheten. Tvåprissystemet bör därför avvecklas. Attsom regeringen föreslår, avveckla tvåprissystemet lill visar dock en brist i.förståelse för näringens situation och de omställ ningsproblem som uppstår vid en alltför snabb och drastisk avveckling. En bortre gräns bör sättas för när systemet skall vara avvecklat, men näringen är i behov av till en fri marknad inom landet 52 än den tidsgräns sompropositionen föreslår. Utskottet föreslår därför att JoU 1987/88:25tvåprissystemet skall vara avvecklat senast till . Del börankomma på näringen (SMR och LRF) att genomföra avvecklingen på lämpligt sätt. Utskottettillstyrker med det anförda motion Jo6l yrkande 3 om avveck-lingslidpunklen,varigenom motionerna Jo58, Jo59 yrkande 3, Jo63, Jo64 yrkande 1, Jo65, Jo67 ochJo68 helt eller delvis tillgodoses. delsalt utskottets hemställan under under 21 a) bort ha följande lydelse: 21.a) alt med anledning av motionerna 1987/88:Jo58, l987/88:Jo6l yrkande3, l987/88:Jo63 och 1987/88:Jo68 och med avslag på moiionerna l987/88:Jo59yrkande 3, l987/88:Jo62, 1987/88:Jo64 yrkande 1, l987/88:Jo65, 1987/88:Jo66yrkande I och 1987/88:Jo67 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskotlet anfört om avveckling av tvåprissystemet per , de/5att momenten 21 b och c bort utgå, Avveckling av tvåprissystemet för mjölk (mom. 21 a) KarlErik (), () och (vpk) anser de/5att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Utskottetfår" och på s. 29 slutar med "Jo68 avstyrks" bort ha följandelydelse: Deltvåprissystem för mjölk som infördes var när det infördes en temporärlösning för alt minska mjölköverskottet. I och med att det infördes skullenäringen få lillfälle alt anpassa sina produktionsresurser. Enligtutskottels mening är den lid som tvåprissystemet fått verka för kort. Näringenhar under denna korta tid anpassat produktionsresurserna, dvs. bådedjurmalerial och investeringar, mot den volym tvåprissystemet syftade lill.Djurmaterialel har anpassats väl, men antalet båsplatser finns till stor delkvar, delta på grund av att systemet ej fält verka under en tillräckligt långperiod. Utkottetanser att det är för tidigt att nu besluta om avskaffande av tvåprissystemet.En bortre gräns för tvåprissystemet bör sällas, för att motverkakapilalisering. Beslutet om avskaffande bör ej fattas så långt i förväg dådelta kan ge upphov till en ej önskvärd uppbyggnad av produktionsresurserna. Ettavskaffande av tvåprissystemet inom den tidsram som angivits innebär enbetydande risk för att jordbruk med mjölkproduktion i skogsdo-minerade områdenslås ut. Det är i dessa grupper som regeringens förslag kommer att slå hårdast.Det finns betydande, risker all ett avskaffande av tvåprissystemet leder lillatt flera av de i.dag befintliga jordbruken inom dessa områden får en såförsämrad konkurtensförmåga och försämrad lönsamhet att de måste läggas ner.Den minskande lönsamheten kommer av en förväntad ökning av mjölkproduktionen,vilket skulle innebära all producentpriserna kommer att sjunka drastiskt. Utskottetinstämmer således i synpunkterna i motionerna Jo59 och Jo64 och föreslär att tvåprissystemet bibehålls så länge obalansen i jordbrukets 53 Vad utskottet anfört med anledning av mo- JoU 1987/88:25 lionernaJo59 yrkande 3 och Jo64 yrkande 1 börges regeringen till känna. Övriga motioneravstyrks i den mån de inte tillgodoses genom utskottets ställningstagande. de/5att utskottets hemställan under 21 a) bort ha följande lydelse: 21a) alt med anledning av motionerna 1987/88:Jo59 yrkande 3,1987/88:Jo64 yrkande 1 och 1987/88:Jo65 och med avslag på motionerna1987/88:Jo58, 1987/88:Jo61 yrkandet; 1987/88:Jo62, 1987/88:Jo63, 1987/88:Jo66yrkande 1 och 1987/88:Jo68 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anföri om bibehållande av tvåprissystemet tills vidare, Avveckling av tvåprissystemet för mjölk (mom 21 d) BengtRosén och () anser delsatt den del av utskottels yttrande på s. 29 som börjar med "MotionJo69" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion Jo69 är särskilda åtgärder påkallade för att skyddaproducenterna inom stödområdet när tvåprissystemet avvecklas. Det be lopp om100 milj. kr. som enligt propositionen bör överföras till statsbudgeten bör istället användas inom jordbruksekonomin och reserveras för justering avproducentpriset på mjölk inom stödområdet för den händelse avskaffandet avtvåprissystemet leder till sänkta avräkningspriser. Utskottet föreslår altriksdagen godkänner vad utskottet anfört med anledning av motion Jo69 yrkande2. delsatt utskottels hemställan under 21 d bort ba följande lydelse: 21. d)alt med anledning av motion 1987/88:Jo69 yrkan de 2 godkänner vad utskottet anfört om användning av införselav giftsmedel till prisstöd till vissa mjölkproducenter, Uttalande om småjordbrukens överlevnadsmöjligheter (mom. 22) JanJennehag (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 29 som börjar med "Vadbeträffar" och slutar med "jordbruket m. bort ha följandelydelse: Somanförs i motion Jo59 har i andra sammanhang understrukits småjordbrukensbetydelse för glesbygden och från regionalpolitisk synpunkt över huvud taget.Det är uppenbart alt dessa synpunkter inte är förenliga med krav på - elleråtgärder som leder till - storskalig och "effektiv" produktion.Riksdagen bör därför göra ett uttalande med dén innebörd som anges i motionJo59 yrkande 4. de/5att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffandeuttalande om småjordbrukens överlevnadsmöjlig heter 54 att medanledning av motion 1987/88 :Jo59 yrkande 4 som JoU 1987/88:25 sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statens delansvar för överskottskostnaderna (mom. 23) KarlErik (), (), (), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med "Regeringensförslag" och på s. 33 slutar med "angivna hänseende" bort haföljande lydelse: Utskotteterinrar om att riksdagsbeslut rörande ansvaret för överskottsarealenskostnader ursprungligen formulerades på det sättet att andelen för samhälletborde vara medan näringen svarade för , räknat vid normalskörd.Samhällets kostnader beräknades första året bli 160 milj. kr. för att därefterminska. En uppskattning av kostnaden beräknades för en femårsperiod till 600milj. 1984/85:166 s. 49, JoU 1984/85:33 s. 36). Denna relativtkortfattade formulering rörande själva ansvarsfördelningen utskottet förbigårhär de uttalanden som gjordes om mera långsiktig omställriing av produktionenm. - ger enligt utskottets mening inte något stöd för att någon procentuelleller stegvis nedtrapp-ning av statens kostnadsansvar skulle ha åsyftats ienlighet med det nu aktuella förslaget. Antagandet i samband med 1985 årsriksdagsbeslut om att kostnaderna efter del första året skulle minska åsyftadeendast en bedömning att exportkostnaderna totalt sett borde minska genom enmera förmånlig utveckling av världsmarknadspriserna - ett anlagande som senarevisade sig inte hålla måttet. Avavgörande betydelse i sammanhanget är utskottets ställningstagande våren 1986till regeringens förslag om anslagsberäkningen för nu ifrågavarande ändamål.Enligt budgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil. 47) beräknades ettbelopp av 140 milj. kr. för samhällets kostnadsansvar, dvs. en minskning med 20milj. jämfört med det första budgetåret i femårsperioden. Utskottetunderströk i detta sammanhang bl.a. att innebörden av riksdagsbeslutmåste vara att staten svarar för av de verkliga kostnaderna förspannmålsöverskottet vid normalskörd (JoU 1985/86:13 s. 25). Detta godkändesockså av (rskr. Delanförda innebär att det inte finns fog för påståendet i propositionen att beslut skulle innebära att delansvaret skulle trappas ned . Den tolkning som görs i propositionen angående en teoretisk avtrappningsmodell grundas på överväganden som ligger helt utanför behandling, och frågan om successiv av trappning av kostnadsansvaret har över huvud taget inte närmare berörts av vare sig i det ursprungliga beslutet eller . Detta innebär att regeringens bedömning redan av konstitutionella skäl bestämt mäsle avvisas. Ett bifall till förslaget om en nedtrappning av statens kostnadsan svar kommer dessutom att ställa näringen inför svåra ekonomiska påfrest ningar och utgöra en belastning i de fortsatta diskussiorierna om omställ ningsprogrammet m. m. Medhänvisning till det anförda ansluter sig utskottet till de aktuella JoU1987/88:25 motionerna så till vida att statens kostnadsansvar bör varaoförändrat och ej nedtrappas i vadavser kvantiteten spannmål. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottetsålunda anföri. de/5att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse: 23.beträffande statens delansvar för överskoltskostnaderna att medanledning av motionerna 1987/88:Jo59 yrkande 5, 1987/88:Jo61 yrkande 4,1987/88:Jo64 yrkande 4 i motsvarande del och 1987/88:Jo69 yrkande 4 godkännervad utskottet anföri om statens delansvar för överskoltskostnaderna. Inriktningen av jordbrukspolitiken och stimulans avalternativa råvaror m. m. (mom. 25) KarlErik och () anser delsatt den del av utskottels yttrande på s. 34 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "sida" bort ha följande lydelse: Utskotletinstämmer i de synpunkter som framförs från sida om behovet aven inriktning av jordbrukspolitiken som medverkar till att all brukningsvärdåkermark bevaras och att den nödvändiga produktionsanpassningen underlättasgenom insatser bl. a. från statens sida. De förslag som framförs i motion Jo234yrkandena I och 410 bör utgöra grunden för det fortsatta arbetet påförevarande område. Förutom de mera allmänna mål som förordas i motionenansluter sig utskottet även lill de mera specificerade yrkandena om ökad odlingav proteinfoder i form av vall eller särskilda proleingrödor, som t.ex. ärtor.Detta minskar behovet av importerat djurfoder. av spannmålsöverskottet kan alternativanvändas som en ersättning förfossila bränslen. Energigrödor kan ytterligare minska olje-/kolbe-roendel isamhället. Spannmålsöverskottetskulle inte vara ett problem - om samhället hade en beredskap alt la lill varadess användningsmöjligheter fullt ut. Under en följd av år har föreslagits attinhemskt odlad spannmål skall användas för etanolproduktion. Ett annat exempelpå alternativ användning av spannmål är energiproduktion genom den s. k.helsädmetoden (strå och kärna). nära framtid kan också en odling av energiyele och andra energirika grödorbli en realitet. Fibergrödorår ytterligare ett realistiskt alternativ. , lin, högmoderna gräsarteroch andra grödor kan ge ett råyarutillskott till fiber- och massaindustrin ochdärigenom medverka till att förbättra råvaruförsörjningen för dessa. Oljaoch stenkol är basråvaror för ett stort antal kemiska produkter. Redan nu finns möjligheter att använda åkerjorden för att odla råvaror som kan ersätta de fossila bränslena i vissa fall. k. överskottsarealen beräknas till ca 300000 ha åker. Genom att JoU1987/88:25 använda jordbrukets nuvarande produktionsresurser kan en stor andelav den tillgängliga arealen utnyttjas för annat än livsmedelsproduktion redankommande växtperiod. En ökning av arealen för foder- och proteingrödor med 100000 ha och en alternativanvändning av spannmål som energigivare på en lika storareal är realistiskt. Till detta kommer mindre men långsiktigt viktigaalternativ som odling av fibergrödor och råvaror för kemikalieindustrin. Omöverskottsarealen används så kommer jordbruket att vara en nyckelnäring i ettframtida mer resurssnålt samhälle. Denbegränsande faktorn kommer att vara avsättningsmöjligheterna för grödorna. Enav samhällets vikigaste uppgifter är därför att medverka till att skapa enmarknad för den nya produktionen. Detta kan ske genom direkta stimulansinsatsertill industrin men också genom att initiera informations- ochutvecklingsprogram riktade till avnämarna. Utskottetansluter sig vidare till förslagen att de medel som ställs lill förfogande förOmställning 90 bör användas till stöd för alternativ användning inom landet avspannmålsöverskottet och till exportstöd för kvarvarande andel av dettaöverskott. Exportstödet bör användas också för sådana åtgärder som på kort siktminskar exportbehovel, som de i ett längre perspektiv underlättar enbeslående omställning av produktionen. Särskiltviktigt är att omställningsstödet används för att stimulera och utvecklabrukningsmetoder för odling av nya grödor och för komplettering av jordbrukenstekniska utrustning m. m. Ambitionsnivån på omställnings-arbetet bör avriksdagen fastställas till ett belopp av 250 milj. kr., utöver kostnaderna förstatens delansvar för överskollsarealen. Härigenommöjliggörs ett omställningsstöd av i medeltal . per ha för kommandeodlingssäsong. Särskildainsatser krävs för att informera industrin om användning av alternativa råvarorför olika ändamål och för att trygga avsättningen a sådana råvaror. Ettutvecklingsprogram för omställningarbelel och för informations- ochutvecklingsinsatser riktade till industrin bör utarbetas av regeringen medbeaktande av de synpunkter som framförs i de angivna motionerna. anfört med anledning av motionerna Jo64 och Jo234 i motsvarande delarbör som sin mening ge regeringen till känna. Motion1986/87:Jo901 om fältmässig odling av lingon bör kunna tillgodoses inom ramenför det omställningsarbete som utskottet nu förordat. delsatt utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse: 25.beträffande inriktningen av jordbrukspolitiken och stimulans av alternativaråvaror m. m. att medanledning av moiionerna 1987/88:Jo64 yrkaride 4 i återstående del och1987/88:Jo234 yrkandena 1 och 4-10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Höjdersättning för skogsplantering (mom. 26) JoU1987/88:25 BengtRosén och () anser ' - detsatt den del av utskottels yttrande på s. 34 söm börjar med "Utskottetavstyrker" och slutar med "redovisningen ovan" bort ha följandelydelse: Somanförs i partimolion måste betydligt kraftfullare åtgärder vidtasför att begränsa-spannmålsöverskottet. Det mest hållbara alternativet -liksom 1985 är lövskogsplantering på överskollsarealen i slättbygd. Skall vifram lill kunna påräkna skogsplantering på avöverskottsarealen - ca 100000 ha - så måste stimulansen ökas. Det tar tid attfå fram erforderligt antal plantor. Utskottettillstyrker förslaget i motionen att ersättningen till dem som är villiga attskogsplantera ökas till trädesersättning. Det motsvarar allt efterjordens godhelsklass en summa på , och beloppen bör som tidigareutgå av regleringsmedel. anfört med anledning av motion Jo205 yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna. de/5 att utskottels hemställan under 26 bort haföljande lydelse: 26. beträffande höjd ersättning för skogsplantering attriksdagen med anledning av motion l987/88:Jo205 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Skogsproduktion p>å åkerarealen m. m. (mom. 27) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser delsalt den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar méd "Utskottetkonstaterar" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar synpunkterna i motion Jo213 om användning av åkerarealen förskogsproduktion. För att uppnå en rimlig balans i jordbruksproduktionmåste troligtvis stora arealer tas ur den direkta jordbruksproduktionen. I ettlångsiktigt perspektiv torde därför i viss utsträckning behövaanvändas för skogsplantering. Om valet åv trädslag anpassas på ett ansvarsfulltsätt minskar riskerna för en markant förändring av kulturlandskapet. Statensåtgärder bör inriktas på att underlätta denna process för den enskilde.Information och råd är vikliga inslag. Utskottet anser därför att skötsellagenbör förändras sä att den medger alt plantering av skog på kan ske utansärskilt tillstånd. Skogsplantering bör, förutom genom bidrag, stimuleras viagynnsamma skatteregler. Energiskogsodlingkan vara ett annat alternativ till jordbruksproduktion. Energiskogensmöjligheter ligger i mycket goda odlingsbetingelser i kombination med enlångtgående teknikutveckling. Dagens erfarenheter visar att skogsbränsleflisutvecklar mer energi än energiskogsflis. Detta talar för att skogsbränslefliskan vara väl så intressant för markägarna. Det bör ankomma påregeringen alt framlägga förslag i enlighet med 58 yrkandena 20 och 21 imotion Jo213. Härigenom tillgodoses motionerna JoU 1987/88:25 Jo221 ochJo227, vilka således inte påkallar, någon särskild åtgärd från sida.