bet · GB01JuU33 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:107) 1987/88:33 Iproposition 1987/88:107 har regeringen (jusfifiedepartementet) föreslagitriksdagen att anta av lagrådet granskade förslag till 1. lag om målsägandebiträde, 2. lag om ändring i . Propositionenshuvudsakliga innehåll redovisas nedan under rubriken på s. 7. Isamband med propositionen behandlas yrkanden i de väckta motionerna 1987/88:Ju217 av ochBirgitta Rydle (m), 1987/88:Ju804 av m.fl. (m) och 1987/88:Ju811 avOlof m.fl. (c). Motionsyrkandena redovisas på s. 6. De vid propositionenfogade lagförslagen har följande lydelse. 1Riksdagen 1987/88. 1 Förslag till , JuU 1987/88:33 - Lag om målsägandebiträde Härigenom föreskrivs följande. 1 § I mål om brott enligt 6 kap. I -6 § eller försök tillbrott enligt 6 kap. 1-4 eller.6 § skall, sedan förundersökning har inletts, ett särskilt biträde för målsäganden (målsägandebiträde) förordnas, om det infe på grund av särskilda omständigheter kan antas aft målsäganden saknar behov av sådant biträde. Om det med hänsyn till målsägandens personligaförhållanden och övriga omständigheter kan antas aft målsäganden har ettsärskilt starkt behov av biträde, skall, sedan förundersökning har inletts,målsägandebiträde förordnas även i mål om 1. brott enligt 6 kap. 7-10 S, försöktill brott enligt 6 kap. 8 eller9 § eller förberedelse eller stämpling fillbrott enligt 6 kap. I §, 4 § andra stycket eller9§ , 2. brott enligt 3 eller 4 kap.brottsbalken, på vilket fängelse kan följa, eller försök fill sådant brott, 3. brott enligt 8 kap. 5 eller 6 §brottsbalken eller försök till sådant brott. 2 § Målsägandebiträde får infeförordnas.sedän åklagaren har beslutat att allmänt åtal infe skall väckas elleraft sådant åtal skall läggas ned eller sedan åklagaren avstått från aftfullfölja talan mot dom i målet. 3 § Målsägandebifrädet skall ta fillvara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp fill målsäganden.1 målsägandebiträdefs uppgift ingår infe att bistå målsäganden med atf föratalan om enskilt anspråk i anledning äv brottet, om detta görs av åklagaren. 4 8 Målsägandebiträde förordnas påbegäran av målsäganden eller när def annars finns anledning fill def. Vid förordnandettillämpas 21 § första stycket räftshjälpslagen (1972:429). 1 fråga om byte av målsägandebiträde och rätt för sådantbiträde aff sätta någon annan i sitt ställe tillämpas 21 S andra och tredjestyckena rättshjälpslagen. Målsägandebifrädet skall entledigas, om det är påkallatmed hänsyn till förhållandena i målet eller om det annars finns skäl för det. I övrigt fillämpas i fråga om målsägandebiträderättegångsbalkens regler om rättegängsbiträde. 5 § Målsägandebifrädet har rätt tillersättning i enlighet med vad som enligt 22 S rättshjälpslagen (1972:429)gäller för biträde vid allmän rättshjälp. 6 S Om eft målsägandebiträdeförordnas, ersätts målsägandens därefter uppkommande kostnader för bevisningoch utredning med anledning av talan om enskilt anspråk i samma utsträckningsom om målsäganden beviljats allmän rättshjälp med anledning av en sådan talan. 7 § Beslut i frågor som avses i dennalag fattas av rätten. 1 de fall som avses i 6 § får dock målsägandebifrädet självbesluta om utredning i samma utsträckning som enligt 24 S räftshjälpslagen(1972:429) gäller för biträde vid allmän rättshjälp. 8§ Bestämmelserna i 31kap. om skyldighet för den JuU 1987/88:33 tilltaladeeller annan att till staten återbetala kostnader som enligt rättens beslutbetalats av allmänna medel gäller även i fråga om kostnader enligt denna lag. Dennalag träder i kraft den . Riksdagen1987/88. Låg om ändring i Härigenom föreskrivs atf 20 kap. 15S. 23 kap. 5. kap. 7 § skall ha följande lydelse. 10 och 11 SS samt 49. 20 kap. 15 S' Målsägande, som hörs med anledning av åklagarens talanoch som med hänsyn till brottets art eller annars kan antas vara i behov avpersonligt stöd under rättegången, får åtföljas av lämplig person som sådantstöd. Målsägande, som hörs med anledning av åklagarens talanoch som med hänsyn till brottets art eller annars kan antas vara i behov avpersonligt stöd under rättegången, får åtföljas av lämplig person som sådantstöd \st('>dperson). Sådan stödperson som rätten har kännedom om skall ommöjligt underrättas om rättegången. I vissa fall kan målsägandebiträde förordnas enligt lagen11988:000) om målsägandebiträde. Målsägandebiträde skall kallas till huvudförhandling ellerannat sammanträde i rätten där målsäganden eller målsägandens ställföreträdareskall höras. Skall enligt 21 kap. 3 a S offenthg försvarare utses förden misstänkte, åligger def undersökningsledaren atf göra anmälan om def hosrätten. Skall enligt 21 kap. 3 a S offenfiig försvarare utses förden misstänkte, åligger det undersökningsledaren aft göra anmälan om det hosrätfen. Undersökning.stedaren skall också göra anmälan hos rätten, ommålsäganden begär att få ett målsägandebiträde eller om det annars jlinisanledning att förordna ett sådant biträde. 10 S Vid förhör skall såvitt möjligt eff av undersökningsledarenanmodat trovärdigt vittne närvara. Undersökningsledaren liar atl bestämma, huruvida annan änvittne //;// överrara förhör. Vid förhör, som enligt 18 S andra stycket hållespå den misstänktes begäran, äge ' SenaMe lydelse 1987:747. - .Senasle Ivdelse 1983:920. Undersökningsledaren skall bestämma om någon annan än ettvittne //;/ närvara vid förhör. Vid förhör,som enligt 18 S andra stycket liålls på den misstänktes begäran. han och hans försvarare alt närvara. Även vid annatförhör må. om det kan ske utan men för utredningen, försvarare varatillstädes. har han och hans försvarare rätt att närvara. Även vidannat förhör/or försvarare närvara, öm def kan ske utan men för utredningen. Målsägandebiträde har rätt att närvara vid,förhör medmålsäganden. Är den som höres under . bör, om det kan ske utan menför utredningen, den som har vårdnaden om honom vara närvarande vid förhöret. Undersökningsledaren äge förordna, att vad som förekommitvid förhör icke får uppenbaras. Ar den som hörs under : bör den som har vårdnaden omhonom vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. Undersökningsledaren ./år förordna aft vad som förekommitvid förhör inte får uppenbaras. Är den misstänkte eller hans försvarare närvarande vidförhör, mä han i den ordning undersökningsledaren bestämmer framställa frågortill den som höres. Utan undersökningsledarens tillstånd må ej annan, som ärnärvarande vid förhör, därunder meddela sig med den hörde. Är den misstänkte eller hans försvarare närvarande vidförhör, får han i den ordning undersökningslé-daren bestämmer framställa frågortill den som hörs. Detsamma gäller målsägandebiträde vid förhör medmålsäganden. Om någon annan ar närvarande vid förhör, får denne inte utan undersökningsledarenstillstånd \-/(/ förhöret meddela sig méd den hörde. ' 7 S-' Har underrätt förklarat en domare jävig eller bifallit en begäran orri rättshjälp åt misstänkt i brottmål. skull underrättens beslut stå fast. Har tingsrätten förklarat en do mare jävig eller bifallit en begäran om rättshjälp åt misstänkt i brott mål eller förordnat målsägandebi träde. får lingsrältens beslut inte överklagas. ' Denna lag träder i kraft deh . 'Senasle lydelse 1983: .370. Motioner JuU 1987/88:33 1987/88:Ju217av och () vari yrkas 2. atf somsin mening ger regeringen till känna att ett juridiskt biträde åt målsägandenär nödvändigt såväl när det gäller sexuella övergrepp som misshandel. 1987/88:Ju804av m.fl. (m) vari yrkas 18.att hos regeringen begär förslag om införande av målsägan debiträde på sätt som anges i mofionen. . , 1987/88:Ju811 av m.fl. (c) variyrkas 2. att hos regeringen begär förslag till insatser för stöd till våldsoffer innebärande atf d) offer för sexualbrottoch våldsoffer, där sexuella övergrepp ingår, erhåller eget juridisktbiträde vid förundersökning och rättegång (s.k. Fråganom biträde åt målsägande i samband med förundersökning och rättegång kom ifokus i samband med de omfattande ändringar i (BrB:s) regler omsexualbrott som trädde 1984 (prop. 1983/84:105, JuU 25, rskr. 332).Genom en ny regel i (RB) infördes en möjlighet för enmålsägande som behöver personligt stöd under rättegången att åtföljas av ens.k. stödperson (numera 20 kap. 15 § RB). I lagstiftningsärendet framhölls frånflera håll att det infe var tillräckligt med eft personligt stöd åtmålsäganden. I många fall ansågs också juridisk hjälp behövas under defrättsliga förfarandet i anledning av brott. Departements--chefen anförde afteffekterna av de nya reglerna borde följas uppmärksamt och aft en utvärderingborde ske av hur de nya reglerna fungerade i praktiken. Om det behövdes skullefrågan om utvidgade möjligheter att ge målsäganden rätt till biträde tas uppfill omprövning. Liknande uttalanden gjordes vid frågans behandling i (jfr JuU 1983/84:25 s. 28 f). 1november 1984 uppdrog regeringen åt rättshjälpskommittén (Ju 1982:01) attundersöka hur det rättsliga förfarandet i mål om ansvar för sexualbrott hadefungerat i prakfiken från målsägandens synpunkt. Kommittén skulle på grundvalav sin undersökning ta upp frågan om formerna för utvidgad rättshjälp ät iförsta hand kvinnor som utsatts för sexualbrott och vissa andra våldsbrott(dir. 1984:43). Kommittén redovisade sina överväganden i sitt slutbetänkande(SOU 1986:49) Målsägandebiträde. Betänkandet har remissbehandlats. Proposifionen bygger påbetänkandet och remissbehandlingen. JuU 1987/88:33 Redanenligt gällande ordning finns det ett antal stödformer som syftar till att tillgodose brottsoffrens - eller, med RB:s terminologi, målsägandenas - behov av personligt stöd och juridisk hjälp. För en målsägande som skall höras i rättegången finns som ovan anförts möjligheten att anlita en s.k. stödperson (20 kap. 15 § RB). Om målsäganden för talan om skadestånd är åklagare och polis skyldiga att hjälpa till med detta, en skyldighet som har utvidgats ft.o.m. 1987/88:1, JuU 14, rskr. Målsäganden kan också få rådgivning och allmän rättshjälp enligt rättshjälps lagen (1972:429). ' nu aktuella propositionen föreslås att målsägandens ställning stärks genomatt det införs en möjlighet att på statens bekostnad få ett särskilt juridisktbiträde - målsägandebiträde - under förundersökning och rättegång rörande vissabrott. Även sådana målsägande som formellt inte är parter i rättegången utanendast skall höras i anledning av åklagareris talan får möjlighet att erhållamålsägandebiträde. Reglernaom målsägandebiträde tas upp i en särskild lag om målsägandebiträde. Därutöverföreslås vissa ändringar i RB. Enligt1 § första stycket förslaget till lag om målsägandebiträde skall i mål som rörallvarliga sexualbrott målsägandebiträde i allmänhet förordnas. De brott somavses är våldtäkt, grov våldtäkt, sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande,sexuellt utnyttjande av underårig, grovt sexuellt utnyttjande av underårig,sexuellt umgänge med barn, försök till sådana brott samt sexuellt umgänge medavkomling eller med syskon (6 kap. 1-6 §§ BrB). Undantag görs för de fall därdet kan antas aft behov av biträde saknas. Imål om vissa andra typer av grövre brott med inslag av våld eller annanintegrifetskränkning får målsägandebiträde förordnas, om det med hänsyn tillmålsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kan antas attmålsäganden har ett särskilt starkt behov av biträde. I 1 § andra stycketförslaget till lag om målsägandebiträde görs under tre punkter en uppräkning avde berörda brottstyperna. De brott det här gäller är bl.a. sexuellt ofredande,koppleri, grovt koppleri, försök till koppleri, försök till grovt koppleri ochförförelse av ungdom. Hit hör vidare de brott enligt 3 eller 4 kap. BrB som harfängelse i straffskalan samt försök till sådant brott. Här avses bl.a.misshandel som inte är ringa, försök fill mord, olaga frihetsberövande ocholaga hot. Slutligen anges att målsägandebiträde kan förördnas även i mäl områn eller grovt rån eller försök till sådant brott. Föratt målsägandebiträde skall få förordnas enligt 1 § andra stycket förslagettill lag om målsägandebiträde räcker det, enligt departementschefen (prop. s.38), inte med att det gäller ett sådant brott sorn ingår i uppräkningen, utanbrottet skall i det enskilda fallet ha varit av kvalificerat slag och hainneburit en svår kränkning av offret. Vidare bör bevisläget och detprocessuella läget i övrigt vara sådant att,man måste räkna med att målsägandenkommer atf utsättas för ingående eller pressande förhör. Ytterligare enförutsättning är att målsägandens fysiska och/eller psykiska tillstånd ärsådant atf han eller hon kan antas ha väsentlig nytta av ett juridiskt biträde.1 många fall torde det, enligt departementschefen, vara tillräckligt attmälsäganderi åtföljs av en stödperson enligt 20 kap. 15.§ RB. JuU 1987/88:33 Enligt regeringsförslagef skall målsägandebifrädet stödjaoch hjälpa målsäganden i olika hänseenden vid förundersökning och rättegång imål om allmänt åtal. Biträdet skall bl.a. upplysa målsäganden om förfarandetoch de regler som gäller för detta, framföra rnälsägandens önskemål i olikahandläggningsfrågor och bevaka aft förhör med målsäganden sker på ett tillbörligtsätt. Om målsäganden för skadeståndstalan som handläggs tillsammans medåtalet, skall biträdet kunna bistå målsäganden även i skadestånds-frågan, utomi de fall där åklagaren för målsägandens skadeståndstalan. För det fallmålsäganden biträder åtalet föreslås aft målsägandebifrädet skall hjälpamålsäganden även i den delen. Målsägandebifrädet föreslås i fråga omskadeståndstalan få samma rätt som ett räftshjälpsbiträde att besluta omutredning och bevisning. Reglerna i RB om rättegångsbitråde föreslås i fillämpligadelar gälla för målsägandebifrädet. Till målsägandebiträde skallkunna.förordnas advokat eller biträdande jurist pä advokatbyrå. Om det finnsskäl för det, föreslås att även annan lämplig person skall kunna förordnas. 1propositionen hänvisas här fill de krav som uppställs i 21 S räftshjälpslagen iden lydelse som föreslagits i proposition 1987/88:73. Domstolen skall enligt förslaget fatta beslut i frågorsorn rör målsägandebiträde. I fråga om målsägandebiträdefs rätt till ersättning avallmänna medel föreslås aft reglerna om ersättning till biträde vid allmänrättshjälp enligt räftshjälpslagen skall äga fillämpning. Biträdeshjälpen föreslås vidare vara kostnadsfri förmålsäganden, utom om målsäganden utan skäl föranlett förundersökning och rättegångeller annars varit försumlig. Om den misstänkte åtalas och döms för brottetföreslås han få skyldighet att ersätta staten dess kostnader förrnålsägandebi-träde enligt reglerna i 31 kap. RB. De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet vill först uttrycka sin tillfredsställelse överatt nu förelagts eft regeringsförslag i den "aktuella frågan om målsägandebiträde. Utskoftet kan också ställa sigbakom förslagen i propositionen. Detta gäller 'även tanken aff reformen förnärvarande begränsas till sådana typer av målsom angetts i dét föregående. Så snart tillräckliga erfarenheter av dén nyaregleringen vunnits bör en utvärdering ske för atf skapa underlag föröverväganden om möjligheten fill biträde bör' utsträckas även till andra typerav brottmål. Utskottet vill såvitt gällei-frågan om vem som fårförordnas till målsägandebiträde här endast erinra om riksdagensställningstagande fill förslaget i proposifion 1987/88:73 om förbättringarinom rättshjälpssysfemet (se JuU 1987/88:21 s. 46. '193). Utskottet tillstyrker bifall till propositionen. Härigenomfär syftet med de förut nämnda önskemålen i mofionerna Ju217, Ju804 och Ju8llanses vara tillgodosett. Hemställan JuU 1987/88:33 att med bifall till proposition 1987/88:107 ochmed anledning av motion 1987/88:Ju217 i denna del (yrkande 2), motion1987/88:Ju804 i denna del (yrkande 18) och mofion 1987/88:Ju811 i denna del(yrkande 2) antar de genom propositionen framlagda förslagen fill a) lag ommålsägandebiträde. b) lag om ändringi . Närvarande: (), iHelsingborg (s), (), (), (), SvenMunke (m), (), (), iRöstänga (fp), (), (), (),(), () och ().