bet · GB01JoU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Andelen höstbevuxen mark varierar dock avsevärt mellan olikaregioner. Den lägsta andelen finns i och slättbygder. Medden utformning som odlingssystemen har är det inte möjligt att på kort siktavsevärt öka andelen vallodling eller höstsådda grödor. Det omställningsprogramsom har överenskommits mellan regeringen och syftartill att minska spannmålsodlingen och att stimulera till alternativmarkanvändning. Det är flerårigt och innebär ätt jordbrukare som minskar sinodling av jordbruksprisreglerade grödor får stöd för att i stället odla t.ex.vall. Programmet innebär ett steg mot en övergång till ett mer miljövänligtodlingssystem. Det stimulerar till att en större areal används till odling avfleråriga foderväxter. På så sätt begränsas riskerna för kväveutlakning.Kravet på att alla deltagande jordbrukare skall ha hela sin areal besådd verkari samma riktning. Enligtjordbruksministerns mening bör stora ansträngningar göras för att utvecklasystem med insådd av fånggröda. Det är framför allt i de södra delarna avSverige där växtnäringsläckaget är som störst som det är angeläget att insatsergörs . Överläggningar kommer att tas upp med företrädare förjordbruksnäringen om möjligheterna att inom ramen för de medel som finnstillgängliga inom jordbruksprisregleringen avsätta medel för utvecklingen ochanvändningen av fånggrödor. Enligtjordbruksministern är det ytterst angeläget att satsa avsevärda resurser för att vinna erfarenheter från forskning och försöksverksamhet pä detta område. Så sker redan inom ramen för det forskningsprogram 29 avseende alternativaproduktionsformer som beslutats av skogs- och jord- JoU 1987/88:24 bruketsforskningsråd. Med tanke på åtgärdens angelägenhetsgrad bör forskning och visspraktisk tillämpning uvecklas parallellt. Insådd av vall i vårslråsäd är redan enkänd teknik i vissa förelag, och denna teknik behöver utvecklas och spridastill fler företag. De överläggningar som jordbruksministern avser ta upp medjordbruksnäringen kommer därför i första hand att avse möjligheterna att gejordbrukarna själva möjlighet att bidra till en utveckling av odlingstekniken. Iaktionsplanen mot havsföroreningar anges att kväveutlakningen kan minskas medca per hektar med odling av fånggröda. Betydelsen av denna åtgärd betonasstarkt även av forskare och i ett flertal remissyttranden. Jordbruksministernbedömer alt insådd av fånggröda är en jämförelsevis enkel åtgärd som kan ledatill en effektiv minskning av kväveläckaget. Kostnaden för den enskildebrukaren utgörs av utsäde, sådd, fördyrad skörd, viss minskning av skördeutbytetoch försvårad ogräsbekämpning. I gengäld uppstår fördelar i form av att grödani vissa fall kan utnyttjas som foder, att behovet av kvävegödsling minskar ochatt jordbrukslandskapets fauna och flora gynnas. På vissa jordar kan enfånggröda även möjliggöra tidigare vårbruk. Beräkningarvisar att insådd av fånggröda kan bli lönsam,om den utnyttjas som foder. Därdetta inte är möjligt beräknas nettokostnaden uppgå lill . Här kan alltså en avsevärd reduktion av kväveläc- . kaget uppnås medviss förtjänst eller i varje fall till relativt låg kostnad för det enskildaförelaget. Detär enligt jordbruksministern angeläget att andelen höst- och vinterbevuxenmark kan ökas ytteriigare på . Detta gäller särskilt för lättajordar i och slättbygder där kväveutlakningen är betydligtstörre än i övriga delar av landet. Målet bör enligt propositionen sättas högreän vad som föreslagits. Ett mål bör därför vara att av företagens åkerarelär höstbevuxen i de områden och på de jordbruksmarker där det är mestangeläget att minska kväveläckaget. I slättbygder skulle ökningengenerellt sett uppgå lill . Pågrundval av erfarenheter från forskning och praktisk verksamhet i jordbruketbör lantbruksstyrelsen utarbeta föreskrifter angående andelen . höst- ochvinterbevuxen mark. Föreskrifterna bör kunna träda i kraft . Enligtaktionsplanen mot havsföroreningar beräknas en ökning av andelen höst- ochvinterbevuxen mark , motsvarande , leda lill enavlastningseffekt motsvarande drygt kväve . De nu föreslagnaåtgärderna är dock mera omfattande och kan därmed förväntas leda till enbetydligt större minskning av kväveläckaget. Utskottettillstyrker all regeringen eller den myndighet regeringen före skriver ges bemyndigande att utfärda generella föreskrifter om växtodling 30 då detta är skäligt från miljöskyddssypunkl. Somanförts i propositionen bör föreskrifterna syfta till att öka andelen JoU1987/88:24 höstbevuxen mark. Åkermarken bör vara bevuxen under så stor del avåret som möjligt. Detta kan ske genom en ökning av vallodlingen och andelenhöstsådda grödor saml genom insådd av fånggröda. Målet bör vara att avåkermarken är höstbevuxen . Detanförda innebär att utskottet avstyrker motion Jo8 (s) i den del motionärernayrkar att kravet på bevuxen åkerareal skall vara uppfyllt . Imotion JolO (c) yrkandena 3 och 4 anförs att en utvecklad teknik förfibergrödor ger självklara positiva sidoeffekter. Om delar av åkerarealen ärbevuxen med gröna grödor, vallväxter, minskar läckaget från dessa jordarsamtidigt som växtföljden förbättras. Odlingen av både alternativa grödor ochvallväxter bör utökas. Sockerbetor bör också räknas som fånggröda. Svaghetenmed regeringens förslag, som huvudsakligen avser vallväxter, är att det intefinns en naturlig avsättningsmarknad för en ökad vallväxtproduktion i Sverige.Fånggrödor eller mellangrödor ger inte någon ekonomisk lönsamhet men minskarkväveläckaget. Avsättningsmöjligheter mås-le skapas bl.a. för alternativagrödor, t.ex. , lin, gräsarter m.m. eller grödor som kan ersätta fossilaråvaror. En stor del av den s.k. överskottsarealen skulle kunna användas försådan produktion, om samhället medverkade till att skapa en marknad för denna. Somframgår av referatet ovan redovisar jordbruksministern olika alternativ ochhandlingslinjer när det gäller att hålla åkermarken bevuxen under en så stordel av året som möjligt (prop. 31f.). Stora ansträngningar bör göras för altutveckla system med insådd av fånggröda. Vidare anförs i propositionen att avsevärdaresurser bör satsas för att finna erfarenheter från forskning ochförsöksverksamhet på detta område. Ytterligare insatser föreslås underrubriken och utvecklingsverksamhet m. m. Det anförda innebär attyrkande 3 i motion JolO inte bör föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Yrkande 4 bör kunna tillgodoses inom ramen för Omställning 90och de åtgärder i övrigt som anges i propositionen. Imotion Jol3 (m) yrkande 10 anförs att fullskaleförsök med odling av fånggrödabör genomföras innan lantbruksstyrelsen bemyndigas att utfärda föreskrifter omhöst- och vinterbevuxen mark. anfört är det angeläget att resurser satsas för att vinnaerfarenheter från forskning och försöksverksamhet på detta område. Forskning ochviss praktisk tillämpning bör utvecklas parallellt. Ytterligare insatser förförsöks- och utvecklingsverksamhet föreslås i propositionen i ett särskiltavsnitt (se nedan). Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att motion Jo 13 i denna del lämnasutan någon vidare åtgärd från sida. Imotion Jo9 (m) understryks sockerbetsodlingens betydelse när det gällerväxtföljden och för att motverka växtnäringsläckaget från åkermarken. Motionenutmynnar i förslag om bl. a. ökning av sockerbetsarelen på . anser att sockerbetsodlingen kan ha betydelse från de synpunkter som anges i motion Jo9 och enligt redovisningen ovan - i 31 Däremot är utskotlet inte berett att i detta JoU 1987/88:24 sammanhanggöra något uttalande om sockerbetsarealens storlek vare sig i hela riket ellerför speciella regioner. En utredning om socker och stärkelse m. m. har nyligengenomförts av statens jordbruksnämnd, och utskottet utgår från att hithörandefrågor kommer att behandlas senare under vårsessionen. Motion Jo9 avstyrkssåledes i den mån den inte tillgodoses med vad utskottet anfört. Försöks-och utvecklingsverksamhet m. m. Enligtjordbruksministern bör ytteriigare resurser avsättas för försök och utvecklingrörande främst metoder att minska jordbrukets växtnäringsläckage. Ipropositionen föreslås att ytteriigare 10 milj. kr. avsätts under entreårsperiod för detta ändamål. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag. Imotion JolO (c) yrkande 2 föreslås att en del av influtna avgiftsmedel användssom bidrag till utveckling av ny teknik. Det gäller bl. a. teknik för spridningav stallgödsel och utveckling av kemiska analysmetoder. Även vid en omställningtill nya (alternativa) grödor är teknikutveckhng nödvändig. Motionärernaföreslår ett årligt anslag av 15 milj. kr. för angivna ändamål. MotionJolO yrkande 2 får anses i viss mån tillgodosett genom proposi-tionens förslagoch bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd. fristående motionen Jo868 (m, s, c) redovisas vissa projekt som syftar tillett bättre utnyttjande av växtnäring i flytgödsel under olika betingelser. Imotion Jo243 (m) yrkande 3 presenteras vissa försöksprojekt i Mellby rörandeväxtnäringsläckage under olika betingelser. Utskottetkan i stort sett ansluta sig till vad motionärerna anfört om värdet av dessaförsök som ett underlag för de fortsatta strävandena att minimera jordbruketsmiljöpåverkan. Det får förutsättas att denna typ av försök faller inom ramenför den försöks- och utvecklingsverksamhet som förordas i propositionen. Syftetmed motionerna bör kunna tillgodoses utan något initiativ från sida. Minskadanvändning av bekämpningsmedel m. m. Ipropositionen föreslås att miljöavgiften på bekämpningsmedel höjs med . perkg aktiv substans fr.o.m. den , dvs. en fördubbling av avgiften. Vidarelämnas en redogörelse för de åtgärder som vidtagits för att begränsabekämpningsmedelsanvändningen. Fortsattaansträngningar att minska riskerna med användningen av be kämpningsmedel i jordbruket är enligt jordbruksministern angelägna. Ett arbete pågår för att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av kemiska bekämpningsmedel. Det handlingsprogram som har tagils fram gemensamt av lantbruksstyrelsen, och kemikalieinspek tionen på regeringens uppdrag har tre delar. En första del omfattar ålgär- 32 der söm innebär enövergång till användning av medel som innebär mindre JoU 1987/88:24 riskerfrån hälso- och miljösynpunkt, en annan minskning av användningen avbekämpningsmedel och en tredje särskilda åtgärder till skydd för hälsa ochmiljö. Arbetetmed att förverkliga detta program och målet om en halvering avbekämpningsmedelsanvändningen är i full gång. har enrad beslut fattats som innebär all ytterligare steg har,tagits mot.ett jordbruksom kan klara sig med avsevärt mindre kvantiteter av kemiska bekämpningsmedel.Inom ramen för handlingsprogrammet har kraven på utbildning och tillstånd föratt använda kemiska bekämpningsmedel skärpts väsentligt. De flesta medel somanvänds yrkesmässigt inom jord-och skogsbruket samt trädgårdsnäringen kommeratt omfattas av utbildningskrav. Kemikalieinspektionen gör också en utgallringav gamla, från risksynpunkt dåligt dokumenterade medel frånbekämpningsmedelsregistret. Extra personal har anställts för ändamålet.Bekämpningsmedelsregistr ret byggs också ut så att det även inbegripertoxicitets- och ekotoxieitets-data för vaije medel. Vid prövning av nya medelblir det då möjligt att göra en fullständigare risk-nytlovärdering.Naturvårdsverket har utfärdat föreskrifter som innebär förbättringar påväsentliga områden rörande hanteringen av bekämpningsmedel inom jordbruket. Naturvårdsverkethar också utfärdat nya allmänna råd för användning av kemiska bekämpningsmedeli jordbruket. I samarbete med lantbruksstyrelsen har verket utarbetat ettförslag till regler för typprovning och typgodkännande av lantbrukssprutor. Detinnebär krav på att sprututrust-ning skall hålla en minimistandard vad avserfunktion. I budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 11) har förordatsatt medel avsätts till en serieprovning av lantbrukssprutor som skall utgöraunderlag för de föreskrifter om typprovning som skall utarbetas avnaturvårdsverket. är det möjligt för den enskildelantbrukaren att få bidrag för att funktionstesta lantbrukssprutor. Bidrag kanäven lämnas till maskinhandeln för anskaffning av mobila testutrustningar ochför ombyggnad av stationär testutrustning till mobil. För /88har 2,9 milj. kr. anslagits för ändamålet. För nästa budgetår föreslåsoförändrat belopp. Enväl utvecklad prognos- och varningstjänst är av stor betydelse för att få den behovsanpassade bekämpningen av olika skadegörare att fungera väl. Därför har växtskyddscentralerna i , och förstärkts med tre tjänster under /87. Under innevarande budgetår har en femte central inrättats i . För innevarande budget år disponeras 3 milj. kr. för prognos- och varningsverksamhet. Rådgiv ningen om bättre behovsanpassning och minskade doser i ogräsbekämp ningen kommer att intensifieras. Vidare har en ny tjänst för en statskonsu lent inrättats vid SLU med syfte att nya rön på det bekämpningstekniska området skall nå ut snabbare till rådgivare och konsulenter. Enligt jord bruksministerns mening är det angeläget att ytterligare insatser görs för att behovsanpassa den kemiska bekämpningen och undvika onödig besprut- ning. Dessa insatser bör rymmas inom ramen för de 16,3 milj. kr. som i årets budgetproposition har förordats till miljöinriktad växtodlingsrådgiv- 33 ning m. m. 3 1987/88. område fortsätter arbetet med vidgad kontroll JoU1987/88:24 av bekämpningsmedelsresler i spannmål och dricksvatten liksom utvecklingsarbeteav analysmetoder för pesticider. Förstärktforskning och utvecklingsverksamhet är en förutsättning för alt på siktytterligare kunna minska riskerna vid användning av bekäriip-ningsmedel och föratt få en fungerande strategi för svamp-, insekts- och ogräsbekämpning. Inomområdet ogräsforskning har därför medel tillförts SLU för en forskartjänst.Lanlbruksstyrelsen har tillförts 1,5 milj. kr. för finansiering av försöks- ochutvecklingsarbete vid SLU. Beträffandestråförkortningsmedel föreslår intensitetsutredningen en förlängning avförbudet mot användning i spannmål med undantag för råg. Utredningen föreslåratt stråförkortningsmedel skall få användas påförslagsvis tills sorter med bättre stråstyrka har tagits fram genomförädling eller på annat sätt. Ett beslut med den innebörden har nyligenfattats av regeringen. Detär angeläget att man inom ramen för såväl växtförädlingen som växlsortnämndensarbete bevakar möjligheterna att snabbast möjligt få fram sorter som förenar enacceptabel stråstyrka med tillfredsställande avkastning. Ilikhet med skatteutskottet tillstyrker utskottet den föreslagna avgiftshöjningenoch avstyrker motionerna Jol3 yrkandena 8 och 9 och Sk342 yrkande 2, samtliga imotsvarande del. Imotion Joll (vpk) yrkande 1 anförs att handlingsprogrammets delmål -enhalvering av bekämpningsmedelsanvändningen pä - är ointressant sompolitiskt mål, eftersom den kemiska industrin kommer att anpassa sig ochproducera bekämpningsmedel med betydligt större giftverkan. Utgångspunkten böri stället vara att den behandlade arealen minskas. Ipropositionen redovisas utförligt vilka ansträngningar som görs på olikaområden för att minska användningen av kemiska medel i jordbruket. Utskottetutgår från att dessa åtgärder kan leda till en minskning av såväl denbehandlade arealen som den totala mängden av bekämpningsmedel. Med enbart den imotionen föreslagna målsättningen finns enligt utskottets mening en risk altanvändningen av bekämpningsmedel i stället ökar inom vissa områden. Detväsentliga är att genom en kombination av olika åtgärder åstadkomma ettjordbruk som kan klara sig med avsevärt mindre kvantiteter bekämpningsmedel.Med del anförda avstyrker utskottet motion Joll yrkande 1. Utskottetär inte berett alt föreslå att kemikalieinspektionen tillförs ytterligareresurser för det aktuella handlingsprogrammet utöver de resursförstärkningarsom tidigare beslutats och som redovisas i propositionen. Utskottet avstyrkersåledes motion Jo7 (s). Någrafristående motioner tar särskilt upp användningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket. Enligt Jo244 (fp)'yrkande 3 bör målsätt ningen vara att man upphör med sådana medel. I motion Jo248 (c) 34 yrkande 1 hemställs om enavvecklingsplan för bekämpningsmedel. Enligt JoU 1987/88:24 motion Jo284(vpk) yrkande 4 bör kemikalieanvändningen avvecklas. Utskottetavstyrker dessa motionsyrkanden i den del de inte kan anses tillgodosedda genompropositionen. Imotion Jo243 (m) yrkandena 6 och 7 föreslås olika skyddsåtgärder för' all motverka skador på hälsa och miljö vid användningen av bekämpnings medel. Skogsplantering i närheten av sjöar och vattendrag kan t.ex. vara en lämplig skyddsåtgärd. Vidare yrkas förbud mot påfyllning av lantbruks- sprutor direkt ur vattendrag, brunnar m. m. Utskottetdelar motionärernas åsikt att skogsplantering i många fall kan vara en lämpligskyddsåtgärd i nu aktuellt sammanhang. Det bör dock i första hand ankomma påden enskilde brukaren resp. markägaren all bedöma behov och lämplighet avsådana åtgärder. Beträffandeanvändningen av lantbrukssprutor får utskottet erinra om , att naturvårdsverketutfärdat föreskrifter om påfyllning av vatten vid tillredning avbekämpningsvätska (SNFS 1984:2). Sådan påfyllning skall ske så att yt- ochgrundvatten ej förorenas eller annan miljöskada uppstår. Med det anförda avstyrkerutskotlet motion Jo243 yrkandena 6 och 7. Defristående motioner som berör förbudet mot stråförkortningsmedel har delvisförlorat sin aktualitet genom vad som redovisas i propositionen. Med hänvisninghärtill avstyrks motion Jo279 (m) om upphävande av förbudet motstråförkortningsmedel i avbidan på att bättre sortmaterial m. m. las fram.Vidare anser utskottet att syftet med motion Jo236 (m) om intensifieradforskning rörande sortmalerial och odlingsteknik m. m. får anses tillgodosettgenom vad jordbruksministern anfört om växtförädlingen och växlsortnämndensarbete (se ovan). Ävenmotion Jo235 (m) yrkande 2 gäller i huvudsak förbudet mot stråförkortningsmedeloch föranleder utöver det anförda inga kommentarer från utskottets sida. Varjenäringsgren har enligt gällande miljölagstiftning ett ansvar för naturen ochmiljön inom sitt verksamhetsområde. Åtgärderinom skogs- och jordbruket spelar en särskilt stor roll för säkerställandet avnaturtyper. Flera av de naturlyper som bör ägnas mest uppmärksamhet isäkerställandearbetet berör odlingslandskapet, t. ex. ogödslade slåtler- ochbetesmarker. Detmångformiga odlingslandskapet utgör inte bara grundförutsättningen för en rikflora och fauna, utan del har även stora landskapsestetiska och rekreativavärden. Flera av de växtarter somhar utrotats eller som i dagär botade till sin existens är bundna lill ogödslade betes-och slåltermarker. Jordbruksministernerinrar i detta sammanhang om de möjligheter som finns att till enskilda jordbruksföretag lämna ekono miskt stöd till vård av värdefulla naturtyper i odlingslandskapet, s. k. NOLA-stöd. har givit ut allmänna råd för verksamhe- . Enligt hittillsvarande erfarenheter har denna stödform mottagits myc- 35 ket positivt avmyndigheter, organisationer och brukare. I de fall kontakter JoU 1987/88:24tagits med kommuner om ekonomisk och organisatorisk medverkan har reaktionernagenomgående varit positiva. Denna form av stöd är enkel och effektiv förskyddet och vården av värdefulla naturtyper i odlingslandskapet. Stödet somför /88 uppgår till 10 milj. kr. flnansieras med influtnaavgifter på gödsel-och bekämpningsmedel. Föratt behålla ett mångsidigt odlingslandskap krävs ytterligare insatser på dettaområde. Jordbruksministern har därför i samråd med chefen för miljö- ochenergidepartementet beslutat att lämna förslag till särskilda insatser föråtgärder i odlingslandskapet. Ytterligare20 milj. kr. bör enligt förslaget få disponeras för naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet /89-1990/91. Medlen bör kunna användas sombidrag till jordbrukare som vidmakthåller det traditionella odlingslandskapetäven om detta innebär ekonomiska uppoffringar för förelaget. Medlen bör anvisaspå samma sätt som NOLA-stödet. För ändamålet bör anvisas 10 milj. /89 och 5 milj. kr. anvisas /90 resp. 1990/91. Utskottetvill för sin del framhålla att frågan om kulturlandskapets ochodlingslandskapets värden blivit föremål för allt störreuppmärksamhet. Förutom det i propositionen nämnda NOLA-stödet kan erinras omatt regeringen lagt fram en proposition om kulturmiljövården, vari bl.a.föreslås insatser för att kraftigare fästa uppmärksamheter, påodlingslandskapets värden (prop. 1987/88:104). Vidare har utskottet i åretsbudgetbehandling utföriigl redovisat vissa överväganden om odlingslandskapetsbetydelse (se JoU 1987/88:18 s. 13). Utskottetanser att den ökade uppmärksamheten kring dessa frågor är värdefull ochtillstyrker regeringens förslag att stödet till naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet ökas med 20 milj. kr. Som ipropositionen anförts bör medlen kunna användas som bidrag till jordbrukaresom vidmakthåller det traditionella odlingslandskapet, även om detta innebärekonomiska uppoffringar för företaget. Härigenom skapas möjligheter att inomramen för lantbruksverkets organisation stimulera till åtgärder som aktivtförbättrar landskapet i nalurvårdshänseende. Med hänsyn till de olikabidragsmöjligheter som därmed föreligger och som delvis har samma inriktninganser utskottet det angeläget att frågan om samråd mellan de anslagsbeviljandeorganen uppmärksammas särskilt. Enligtmotion JolO (c) yrkande 9 bör i stället för de föreslagna 20 milj.kr. anslå ett årligt bidrag om 25 milj. kr. till naturvårdandeåtgärder under anslaget B 6, fjortonde huvudtiteln. Utskottethar avstyrkt ett liknande yrkande från sida i sambandmed budgetbehandlingen (JoU 1987/88:18 p..8). Då anledning saknas att frångådetta ställningstagande avstyrker utskottet motion JolO yrkande 9. Imotion JoI2 (fp) yrkas att 180 milj. kr: av de 200 milj. kr. som avgifts höjningarna beräknas ge används för att stimulera lövskogsplantering i 36 Om man under entreårsperiod planterar 10000-20000 ha åker- JoU 1987/88:24 mark med lövskogskulle detta få positiva effekter för såväl miljön och landskapsbilden somjordbruksnäringen. Vidare framhåller motionärerna alt programmet Omställning 90i alltför hög grad inriktats på barrskogsplantering i mellanbygderna, där detfinns starka skäl att bevara de öppna landskapsytor som finns kvar. Statsbidraglill sådan plantering bör därför inte utgå om det strider mot starkanaturvårdsintressen. Ytterligare 20 milj. kr. av avgiftsmedel bör utgå förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet så att bevarandeintressena får enstarkare ställning, särskilt i mellanbygderna. Slutligen anförs alt någraklara alternativ till spannmålsodling på överskollsarealen ännu inte kanskönjas. Då det råder stor brist på pappersrävara och man bör räkna med ökadarealavkastning av spannmålsodlingen även bör målsättningen varaatt skogsplantera 100000-200000 ha i slättbygd fram (yrkandena 5-8). Utskottetär inte berett alt föreslå att ytterligare medel anvisas till naturvårdsålgärderi odlingslandskapet utöver de resursförstärkningar som regeringen föreslagit.När det gäller omslällningsprogrammet får utskottet framhålla att detta - somockså framhålls i propositionen (s. 9) - i väsentliga avseenden präglats avmiljömålels krav. Synpunkterna i övrigt i motionen får beaktas i samband medgenomförandet av omställningsprogrammet, vilket i stor utsträckning sker isamråd mellan staten och näringen. Med det anförda avstyrker utskottetyrkandena 5-8 i motionen. Imotion Jol3 (m) yrkande 11 anförs all de ytterligare 20 milj. kr. som enligtpropositionen skall anvisas till naturvårdande ågärder i odlingslandskapet ejbör finansieras med avgiftsmedel utan med skötselanslag.Utskottet avstyrker även detta yrkande. Någrafrislående motioner behandlar frågor om kulturlandskapets utveckling m. m.Dessa är Jo217 (s), Jo247 (s), Jo284 (vpk) yrkande 7, Jo751 (m) yrkande 13 ochJo757 (s) yrkande 2. Moiionerna får i stor utsträckning anses tillgodoseddagenom propositionens förslag och vad utskottet ovan anfört och påkallar ingenytterligare åtgärd från sida.