bet · GB01TU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Genom ett mera strikt hållande av hastighetsgränserna kanen minskning av vägtrafikens negativa miljöpåverkan ske. Sedan den katalytiska avgasreningen genomförts kommeravgasutsläppen att påverkas i mindre utsträckning av hastigheterna. Det informationsarbetesom pågår bör således inriktas särskilt på nödvändigheten av attpå kort sikt anpassa hastigheten på vägarna till gällande fartgränser. Enviktig åtgärd blir också som anges i propositionen alt länsstyrelserna föreslåsfå möjlighet att vid fastställande av hastigheten för enskilda vägsträckor görasådana avvägningar att - förutom säkerhetsaspekten - även miljöeffektenbeaktas. Därmed kan lokala miljöproblem som härrör från höga hastigheter på envägsträcka begränsas. Samma bedömning gör jordbruksutskottet i sitt yttrande dock utvidga länsstyrelsernas befogenhet genom att även regionaltbetingade faktorer skall kunna ligga till grund för ett beslut omhastighetsbegränsning. Genom samarbete mellan länsstyrelser skall hastighetsnedsättningarkunna ske även över större områden än det enskilda länet. Jordbruksutskottetsuppfattning innebär att man tar fasta på de förslag som framförs i motionernaT27 (s) och T427 (s). vill i likhet med föredragaiiden betonaatt bedömning bör röra sig om enskilda, väl avgränsade sträckor,för vilka avvägningar om en hastighetsbegränsning bör göras. En nedsättning avhastigheten bör enligt utskottet vara ett resultat av en sammanvägd .bedömning, i vilken miljöfaktorerna bör vara en av flera utgångspunkter. Detbetyder att utskottet ställer sig avvisande till de motioner i vilka detföreslås att länsstyrelserna skall få befogenhet att införa regionalt differentieradehastighetsnedsättningar för hela län eller för flera län tillsammans. Demotionsyrkanden som avstyrks är således T27 (s) yrkande 2, T427 (s) och T95 (c)yrkande 11. Utskottet lämnar därmed utan erinran vad som.sägs i dentrafikpolitiska propositionen om att miljöskäl skall kunna beaktas vid fastställandetav hastighetsgränser för enskilda vägsträckor. Enligt utskottets mening är väl avpassadehastighetsgränser av central betydelse för att trafikanternas förståelse förskyltade hastighetsgränser skall. En viktig uppgift är därför atthos trafikanterna inskärpa betydelsen av respekt för hastighetsgränserna. Ensådan inriktning har som utskottet ser det större möjlighet att bliframgångsrik än generellt sänkta hastighetsgränser. Samma uppfattning harjordbruksutskottet i sitt yttrande. vill också hänvisa till dettidigare behandlade förslaget om att länsstyrelserna bör få uttryckligbefogenhet att vid fastställande av hastigheten på en enskild sträcka kunnabeakta även buller- och luftföroreningseffekten på sträckan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena Jo767 (c) yrkande 16 såvitt nu är i fråga, T410 (c), T66 (vpk)yrkande 34, och T416 (vpk) yrkande 1 om generellt sänktahastighetsnedsättningar. Vad utskottet anfört innebär att syftet med motion T85 (m)yrkande 6 tillgodoses. I detta yttrande framhålls att någon generell sänkningav hastighetsgrähsernainte bör komma i fråga. Motionsyrkandet bör därför /88:23 lämnasutan särskild åtgärd från sida. Utskottet delar motionärernas mening i motion T85 (m)yrkande 7 att trafikplaneringen bör inriktas på att åstadkommaenyam/iare/rfl/(A:ryrm. Som kommunikationsministern anför är åtgärder som kanmedverka till en lugnare trafikrytm och bättre anpassning tillhastighetsgränserna nödvändiga kompletteringar till effektivare avgasrening påfordon och andra långsiktiga åtgärder. Utskottet anser att motionsyrkandet tillväsentlig del är tillgodosett med det anförda. Yrkandet bör därför kunna lämnasutan särskild åtgärd. I motionerna T27 (s) yrkande 1 och T202 (fp) yrkande 3 tasupp frågan om skärptfartkontrotlpå vägarna. Det hänvisas till att om bilisternastrikt skulle hålla hastighetsgränserna skulle utsläppen reduceras högst avsevärt.I motion T27 (s) framhålls att de personella resurserna för trafikövervakningär otillräckliga. Utskottetinstämmer i motiveringarna för en skärpt fartkontroll och vill i ' . sammanhangethänvisa till regeringens förslag beträffande medel till drift av statligavägar. För att minska antalet överträdelser av hastighetsbestämmelsernabehöver de tekniska möjligheterna att övervaka bestämmelserna förbättras. Fördetta behövs utrustning för kontroll av hastigheten. Utskottet har i sitt betänkande (/88:20) tillstyrktförslaget att av anslaget Drift av statliga vägar anvisa 5 milj.kr. föranskaffning av sådan utrustning och att polisen bör få tillgång till denna förkontroll av hastigheten. Utskottet finner motionsyrkandena i huvudsak varatillgodosedda och anser att de bör lämnas utan särskild åtgärd av . 5 Trafikverken och miljön Enligt propositionen bör trafikverken ges i uppdrag att isamråd med utreda resp. trafikslags miljöeffekter och geförslag till åtgärder för att begränsa störningarna. Alla trafikverk börupprätta beskrivningar av åtgärdernas miljökonsekvenser. I propositionen hänvisas till att luftfartsverket iseptember 1987 fastställde ett miljöpolitiskt program, som innebär att verketskall kartlägga och vidta åtgärder för att minska de miljöproblem somflygtrafiken förorsakar. I programmet påpekas att buller samt utsläpp av luft-och vattenföroreningar från flygtrafiken påverkar miljön i närheten avflygplatser. Is och snö på bansystem som inte kan avlägsnas mekaniskt smältsbort genom spridning av urea, som är en kväveförening. Smältvattnet rinner ut idagvattensystem och vidare ut i naturen utan föregående rening. Is och snö påflygplan avlägsnas med hjälp av glykol. I vissa fall uppsamlas spillet förvidare transport till reningsverk. I andra fall rinner glykolen ut i naturen.Enligt programmet skall resurser avsättas för att minska miljöstörningarna. Förvarje flygplats skall verket utreda lämpliga kombinationer av banavisningskemikalier. Vidare framhålls att utredningar av de olika trafikslagensmiljöeffekter bör göras och att miljökonsekvensbeskrivningar av olika åtgärder skall upprättas av alla trafikverk. Bakgrunden är bl.a. att energianvändningen och miljön inom transportsektorn påverkas i hög grad av investeringar i infrastrukturen, i o för vilkade statliga trafik verken svarar för en stor andel. Utskottet anser att bör lämna utan erinran vadföredraganden anfört om trafikverken och miljön. I motion Jo714 (s) betonas behovet av åtgärder för atträdda miljön vid . bör också åläggas ansvarför att en. . . saneringsplan utarbetas och att saneringen avområdet sätts i gång.. , Som framgår av den tidigare redovisningen anserföredraganden att det är angeläget att spridningen av kemikalier för avisningav landningsbanor och flygplan minskar. Ett arbete med detta syfte pågår inomluftfartsverket. Enligt vad utskottet erfarit är arbetet för delinriktat bl.a. på en anläggning av ett avloppssystem, i vilket kemikalier föravisning kan tas till vara. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attmotionen till väsentlig del är tillgodosedd. Den bör därför lämnas utansärskild åtgärd. Enligt motion T202 (fp) yrkande 1 bör tiltståndsprövningenligt miljöskydds lagen för vägprojekt införas. Den praktiska utformningen bör enligt motio nen utredas ytterligare. Särskilt bör därvid beaktas Svenska naturskyddsfö reningens förslag om att alla vägprojekt skall anmälas till , som sedan avgör om tillståndsplikt skall gälla. Ett motsvarande yrkande återfinns i motion T321 (c) yrkande 3, vari efterlyses koncessions nämndsprövning enligt miljöskyddslagen av planerade motorvägar och andra större trafikleder. Det hänvisas bl.a. till att den samlade effekten av sådana anläggningar ofta är svår att överblicka. uttalar i sitt yttrande att detansluter sig till vad som anförs i motionerna T202 (fp) och T321 (c) ommiljöskyddsprövning av väg-och gatubyggnadsföretag. EnUgt utskottets mening börregeringen utreda frågan och återkomma till med ettlagförslag med utgångspunkt i miljöskyddsutrednihgens förslag och de nu berördamotionerna. Frågan om byggande av allmän väg prövas enligt väglagen(1971:948, omtryckt 1987:459). Bestämmelserna i lagen innebär bl.a. att hänsyntill miljön skall tas vid vägbyggande. Så gäller enligt 4 § att vidväghållning, vilket innefattar byggande av väg, tillbörlig hänsyn skall tastill allmänna intressen, däribland miljöskydd, naturvård och fornminnesvård.Enligt 13 § skall också vid byggande av väg tillses att vägen får sådant lägeoch utförande att ändamålet vinns med minsta intrång och olägenhet och utanoskälig kostnad. Dessa bestämmelser i väglagen har genom flera olikariksdagsbeslut fått ett innehåll som ytterligare främjarmiljöintressen. Sålunda skall en samordning av väglagen ske med den nyaplan- och bygglagen (1987:10), PBL, och lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m., NRL, vilka trädde i kraft . Samordningen innebär att hushållningsbestämmelserna ombl.a. en god miljö i NRL skall tillämpas vid prövning äv ärenden enligt väglagen, t.ex. ärenden om arbetsplaner. I förhållande till PBL innebär samordningen bl.a. att en väg inom område med detaljplaii eller områdesbestämmelser i princip inte får byggas i strid mot pilanen eller bestämmelserna. Vidare har miljöintressena i samband med vägbyggen iväsentlig mån /88:23 stärkts genom beslut med anledning avregeringens proposition (prop. 1986/87:135) om ändring av miljöskyddslagen(1964:387). I denna proposition framhålls bl.a. att det från miljösynpunkt ärsärskilt viktigt att miljökonsekvenserna av ett planerat vägbyggnadsföretagblir belysta på ett så tidigt stadium som möjligt, eftersom det då i allmänhetfinns störst möjligheter att vidta effektiva åtgärder till skydd för miljön. bör möjligheterna att ändra vägens sträckning fortfarande vara ganskastora i de tidiga planeringsskedena. Erfarenheterna visar också att renaskyddsåtgärder vid utformningen av vägen måste övervägas på ett tidigt stadiumom bästa resultat skall uppnås. Är redovisningen av miljöeffekternabristfällig, försvårar det också för miljövårdsmyndigheterna att tillvaratamiljöskyddsintressena. Genom ändring (1987:745) i väglagen har därför gjortsobligatoriskt att miljökonsekvensbeskrivningar skall göras av en arbetsplan förett vägbygge. Härmed regleras innehållet i arbetsplanen. Föredragandedepartementschefen betonade att hon hade svårt att tänka sig att en arbetsplanöver huvud taget läggs fram som enligt miljökonsekvensbeskrivningen inte äracceptabel från miljösynpunkt. Genom riksdagsbeslutet kompletterades också väglagen meduttryckliga krav på samråd med de naturvårdsmyndigheter som berörs vidupprättande av arbetsplanen. För att ytteriigare förslärka miljöskydds- ochnaturvårds-intressena i de tidigare planeringsskedena beslöt vidareatt också upprättandet och fastställandet av de tioåriga flerårsplanerna ifortsättningen skall ske efter samråd med och med rätt förverket att överklaga sådana planer. Utskottet kan konstatera att ändringen i väglagen beslötsav så sent som och att en formaliserad ordning medmiljökonsekvensbeskrivningar hunnit verka . Utskottetfinner det därför mindre lämpligt att nu börja utreda frågan omkoncessionsprövning av vägbyggen. Genom framför allt ändringen i väglagen menockså genom tillkomsten av PBL och NRL finns enligt utskottets mening godaförutsättningar för att miljöfrågorna blir allsidigt belysta i vägplaneringensolika faser, såväl vid upprättande av arbetsplaner som vid fastställande avflerårsplaner. Beträffande de önskemål som framförs i de båda motionernaom tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen för vägprojekt vill utskottetdärutöver peka på de betydande praktiska problem som därvid skulle uppstå,något som också framhållit (prop. 1986/87:135, JoU 25, rskr. För trafikutskottet framstår det som en betydande risk atten omfattande byråkrati kan uppstå genom att ett och samma vägbyggnadsärende kan komma att överprövas av regeringen enligt tre olika lagbestämmelser, nämligen om skyldighet till prövning hos koncessionsnämnden föreligger eller inte, beträffande koncessionsnämndens beslut och också beträffande och beslut enligt väglagen om arbetsplanen som sådan. Risk för onödiga förseningar av genomförandet av de ca 100 arbetsplaner som fastställs är således uppenbar. Med anledning av jordbruksutskottets yttrande förutsätter trafikutskottet att regeringen noga 21 följer ochvid lämplig tidpunkt utvärderar den beslutade ordningen TU1987/88:23 för miljöfrågornas behandling i samband med de olika planeringsfasersom föregår ett vägbygge. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet debåda motionsyrkandena. 6 Transport av farligt gods Problemen kring transporter av farligt gods har undersenare år rönt en allt större uppmärksamhet. Området är komplicerat ochsvåröverskådligt. Lagstiftningen bygger i stor utsträckning på internationellakonventioner. På den statliga sidan är flera olika myndigheter engagerade iarbetet. Dessutom berörs många enskilda organisationer och företag. Föredraganden gör den bedömningen att det intensifieradearbete som pågår inom ett flertal myndigheter och organisationer för att minskaproblemen med transporter av farligt gods bör fullföljas. Utskottet har för sin del inte någon erinran mot vadföredraganden anfört om transporter av farligt gods. 1. beträffandestrategi för en bättre miljö ' attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:T85 (m) yrkande 3 och 1987/88:T89(m) yrkande 7 lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen häromanfört samt lämnar motion l987/88:Jo767 (c) yrkande 16 i denna del utansärskild åtgärd, 2. beträffandetutiga landsvägstransporter över 30 md att avslår motion 1987/88:T66(vpk) yrkande 6- 3. beträffandekrav på överflyttningar av vägtrafik titt järnväg att avslår motion1987/88:T215 (vpk) yrkande 6 i denna del, 4. beträffandestimulanser för inköp av nya bussar och lastbitar att med avslag påmotionerna 1987/88:T48 (c) yrkande 7 och 1987/88:T66 (vpk) yrkandena 36 och 37lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen härom anfört, 5. beträffandebegränsning av energiförbrukningen och av skadeverkningarna av trafikensavgasutsläpp attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen härom anförtsamt lämnar motionerna 1987/88:T48 (c) yrkandena 4 och 6 och 1987/88:T416 (vpk)yrkande 2 utan särskild åtgärd,. 6. beträffandealternativa drivmedel attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:T69 (vpk), 1987/ 88:T75 (c) yrkande2 och 1987/88:T227 (c) yrkande 1 lämnar utan erinran vad föredragandedepartementschefen härom anfört; 7. beträffandeavgasrening på äldre bussar attriksdagen lämnar ulan erinran vad föredragande departementsche- : ' fenhärom anfört, 8. beträffande sänkning av vägtrafikskalten att avslår motion 1987/88:T79 (m). 9. beträffande bullerprobtem i vägtrafiken TV 1987/88:23 att lämnar utan erinran vad föredragande departementsche fen härom anfört, 10. beträffandeen miljövänligare flygtrafik attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Jo701 (c) lämnar utan erinran vadföredragande departementschefen härom anfört, 11. beträffandebullerstörningar från tågtrafiken attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen häromanföri, 12. beträffandeavgasutsläpp från dieseldrivna rätsfordon attriksdagen med avslag på motion 1987/88:T84 (m) yrkande 17 lämnar utan erinranvad föredragande departementschefen härom anfört, 13. beträffandemiljövänligare sjöfart att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande departementschefen härom anfört, 14. beträffande en utredning kring storstädernastrafik- och miljöfrå gor attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande departementschefen häromanfört, 15. beträffandemiljövänligare fordonstrafik i storstäderna attriksdagen lämnar motionerna 1987/88: Jo767 (c) yrkande 16 i denna del och1987/88:T933 (c) utan särskild åtgärd, 16. beträffande en halverad biltrafik ide tätare delarna av städerna att avslår motion 1987/88:T66 (vpk)yrkande 41, 17. beträffande trängselavgifter attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T85 (m) yrkande 22 och 1987/88:T89 (m)yrkande 11, 18. beträffandetillfällig begränsning av biltrafik i tätorter attriksdagen lämnar motion 1987/88:T206 (s) utan särskild åtgärd, 19. beträffande biluthyrning i kommunaleller kooperativ regi aU avslår motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 42, 20. beträffande arbetsgivaravgifter ochlägesavgifter attriksdagen avslår motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 46, 21. beträffande faststältande av hastigheten förenskilda vägsträckor att med avslag på motionerna 1987/88:T27 (s) yrkande 2, 198.7/88:T95 (c) yrkande 11 och 1987/88:T427 (s) lämnar utan erinran vadföredragande deprtementschefen härom anfört, ' 22. beträffandegenerellt sänkta hastigheter attriksdagen avslår motionerna 1987/S8:Jo767 (c) yrkande 16 i denna del, 1987/88:66 (vpk) yrkande 34, 1987/88:T410 (c) och 1987/88:T416 (vpk) yrkande 1 och lämnar motion 1987/88:T85 (m) yrkande 6 utan särskild åtgärd,- 23. beträffandejämnare trafikrytm attriksdagen lämnar motion 1987/88:T85 (m) yrkande 7 utan särskild åtgärd, 24. beträffandeskärpt fartkontrod på vägarna . attriksdagen lämnar motionerna 1987/88:27 (s) yrkande 1 och 23 1987/88:T202(fp) yrkande 3 utan särskild åtgärd. 25. beträffande irafikverken och miljön TV 1987/88:23 att lämnarutan erinran vad föredragande departementschefen härom anfört, 26. beträffande miljön vid Arlandaflygplats attriksdagen lämnar motion 1987/88:Jo714 (s) utan särskild åtgärd, 27. beträffande tillståndsprövning enligtmiljöskyddslagen för väg projekt altriksdagen avslår motionerna 1987/88:T202 (fp) yrkande 1 och 1987/88:T321 (c)yrkande 3, 28. beträffandetratisporter av farligt gods attriksdagen lämnar ulan erinran vad föredragande departementschefen häromanfört. Närvarande: (), (),(), (), Per Stenmarck (m), Sten-OveSundström (s), ' (), (), (), (), (vpk), (), AndersAndersson (m), () och (). Strategi för en bättre miljö (mom. 1) och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och på s. 7 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Utskottethar----- (= utskottet s. 6)--- alternativa drivmedel. Utskottet vill emellertid ge en delvis annan inriktningför en strategiför en bättre miljö än vad som anges i den trafikpolitiskapropositionen. Utskottets utgångspunkt är att inom samtliga samhällsområdenmåste värnandet av miljön prioriteras och då inte. Ett väl fungerande transportsystem är viktigt församhällets funktion och utveckling. Detta går mycket väl alt kombinera med enframsynt miljöpolitik. Bilismens negativa miljöpåverkan måste minimeras. Dettakan ske bl.a. genom att uppmuntra förnyelse av bilparken, genom att nyanläggning och underhåll av vägnätet ges hög prioritet, genom att kringfartsleder kring tätorter anläggs, genom att trafikplaneringen inriktas på att undvika stopp och ryckig körning samt genom att i övrigt stimulera en teknisk och 24 miljövänligutveckling av bilparken. Den industriella tekniken bör medverka TU1987/88:23 till att ta fram miljövänligare transportmedel. Vidare vill utskottet framhålla att den enskilda människanmåste ta ett ökat miljöansvar. En sådan utveckling underlättas bl.a. av en godekonomisk utveckling, som t.ex. möjliggör en stor försäljning av nya bilarutrustade med avgasrening. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T85(m) yrkande 3 och T89 (m) yrkande 7 tillstyrks och att syftet med motion Jo767(c) yrkande 16 såvitt nu är i fråga till viss del blir tillgodosett, bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder I bort ha följande lydelse: 1. beträffande strategi för en bättre miljöatt med anledning av proposition 1987/88:50 bilaga 1 och motion1987/88:Jo767 (c) yrkande 16 i denna del samt med bifall till motionerna1987/88:T85 (m) yrkande 3 och 1987/88:T89 (m) yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Strategi för en bättre miljö (mom. 1) och (båda c) anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och på s. 7 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Trafiken är den dominerande föroreningskällan itätorterna. Också när det gäller försurningen och långvariga effekter avluftföroreningen är den av stor betydelse. Ett av målen för en ny trafikpolitik måste därför vara attminska mängden miljöfarliga utsläpp. Miljövänliga och energisnåla motorer ochfordon måste utvecklas. För att ytterligare klara minskningen måste allaåtgärder vidtas för att få bort den "onödiga" trafiken. Den övrigatrafiken måste förmås att utnyttja effektiva och energisnåla liksommiljövänliga alternativ. En strategi för en bättre miljö kan enligt utskottetsmening sammanfattas i följande punkter: Krav på bästaavgasrenande teknik för lätta resp. tunga lastbilar och bussar bör införas. En förbättradavgasteknik för den äldre bilparken måste införas. Överförgodstransporter till järnväg. Begränsa transittrafiken med bil genom . Flera"bilfria" stadskärnor. Pröva miljöavgifter för bilismen i särskiltbelastade tätorter. Trafikens miljöproblem är nu så hotande och fordrar sågenomgripande insatser och beslut att frågan om vägtrafikens framlida strukturliksom de krav och begränsningar på bilismen som en lindring av miljöskadornamedför enligt utskottets mening inte kan anstå. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion Jo767(c) yrkande 16 i /88:23 denna del tillstyrks och att syftena med motionerna T85 (m) yrkande 3 och , T89 (m) yrkande 7 till viss del blir tillgodosedda, bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande strategi för en bättre miljö att med anledning av proposition 1987/88:50 bilaga 1 och motionerna 1987/88:T85 (m) yrkande 3 och 1987/88:T89 (m) / yrkande 7och med bifall till motion 1987/88:Jo767 (c) yrkaride 16 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Strategi för en bättre miljö (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och på s. 7 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Propositionen ägnar många sidor text åt miljöfrågorna.Enligt utskottet hjälper det emellertid inte alt i ord ange problemen eller attange målet om radikala förslag till åtgärder saknas. Miljöavsnittel innehållerendast ett konkret förslag. En grundläggande utgångspunkt för insatser på miljöområdetär enligt utskottets mening att både gods- och persontransporter på landsvägmåste minskas. Delta betyder atttrafikströmmar i största möjliga utsträckning flyttas över till spårbundentrafik.. Bilismen måste minska till fördel för miljövänligare och energisnålatransporter. Detta behöver inte innebära att trafikvolymen totalt settbegränsas. Däremot måste regering och riksdag ta det övergripande ansvaret för alt alla ,. regionersbehov av bra trafiklösningar tillgodoses. Koncentrationen av allt : fler verksamheter till Stockholms-, Göteborgs- och Malmöregionernasker på övriga regioners bekostnad och leder till allt svårareproblem , med trafikkaos och hälso- och miljöeffekter som följd i storstadsområdena. Utskottet kan definitivt inte dela den ideologi ochovetenskapliga utvecklingsoptimism, som tar sig uttryck i begreppsom"intelligenta fordon på intelligenta vägar". Inte heller delarutskottet den syn på bilismen och dess- förväntade tillväxt som ipropositionen framställs på följande sätt: "Den teknologiska utvecklingenoch den fortsatta välslåndstillväxten i vårt samhäl-. le leder till attbilismen kommer att växa ytterligare. Bilismen kommer alltså i högsta grad all vara en del av del framtida transportsystemet". Regeringens uppfattning är oförenlig med de grundläggandehälso- och miljökrav som snabbi måste få ett genomslag. Utskottet anser för sin del att utvecklingen kan och måste styras mot ett minskat bilberoende. Detta kan ske med hjälp av en restriktiv lagstiftning i kombination med kraftfulla . satsningarpå spårbundna trafikslag och kollektivtrafik. Projekt som och ScanLink främjar bilismen ochleder till en ökning av biltrafiken som leder till en förödelse av skogen, vattnet ochluften.