bet · GB01LU12 · 1987-12-31 00:00:00 — Utom konkurs måsfe manuppenbarligen som gode män anlita bara de insolvensspecialister som är godtagnasom konkursförvaltare. I ettskuldeftergiftsförfarande vid domstol bör man efter danskt mönster 49 kunna ta in även de"ömmande fallen" som inte allfid avser rehabilitering av LU1987/88:12 företagare. Reglerna bör kunna ingå i en skuldawecklingslag ochvissa regler Bilaga i konkurslagen. l.Motion 1985/86:L224. "Situationen för fysiska personer efter avslutadkonkurs" Iakfiebolagslagen 13 kap. 19 § stadgas att om akfiebolag är försatt i konkursoch konkursen avslutas utan överskott är bolaget upplöst när konkursenavslutas. Delägarna i akfiebolaget kan dock göras ansvariga för aktiebolagetsgäld i ett antal fall som regleras dels i aktiebolagslagen dels i annanlagsfiftning. Bland akfiebolagslagens bestämmelser kan nämnas 12 kap. 5 §-otillåten utbetalning till aktieägare samt 13 kap. 2 § - underlåtenhet attupprätta likvidafionsbalansräkning vid misstanke om likvidationsplikf på ,grund av förlust av aktiekapital. Vidare kan företrädare för bl. a. akfiebolagåläggas personligt betalningsansvar för akfiebolags gäld enligt 77 a § UBL, 48a § mervärdeskattlagen och 21 § lagen om uppbörd av socialavgifter vidunderlåtenhet att inbetala skattebelopp avseende preliminär skatt, moms ochsocialavgifter samt enligt 22 § lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet.Delägarna kan naturligtvis även göras ansvariga enligt borgensåtaganden förbolagets skulder, vilket ofta avkrävs bolagsmännen i samband med bankernaskreditgivning. Regeln om delägarnas frihet från personligt betalningsansvarhar således betydande undantag. Gäldsansvaretsutsträckning i fiden regleras av de stadganden om preskrip-fion som föreliggert. ex. beträffande allmänna fordringar i Preskr.L. 1981:130 ochskattefordringar i lag 1982:188 om preskripfion av skattefordringar. Förfordran i allmänhet mot näringsidkare stadgas en fioårig preskriptionstid somkan förlängas genom preskriptionsavbrott. Skattefordran preskriberas ihuvudsak efter utgången av det kalenderår då den förföll till betalning. Anståndmed betalning medför att preskriptionstiden förskjuts fill efterutgången av kalenderåret då anståndet upphörde att gälla medan skriftligtuppskov från KFM medför preskriptionsförlängning till det kalenderårets utgångdå betalningen skall vara fullgjord. Motionärernapåpekar behovet av att de som drabbats personligen av en konkurs skall hamöjlighet att efter hand kunna bygga upp något nytt och inte drabbas ekonomisktunder "hela sin återstående livstid". Vadgäller skattefordran - som utgör en mycket stor del av de fordringar som intefår betalt i konkurs - löper dessa med en tidsbegränsad preskripfionsfid som inormalfallet infe kan förlängas. Kronofogdemyndigheterna avskriver dessutomnormalt större delen av den restförda skatteskulden efter konkurs och förbeloppet för "passiv indrivning" efter att ha undersökt möjligheterfill t. ex. införsel i lön. Övrigafordringar löper däremot med en längre och ovissare preskripfionsfid. Enöversyn av preskriptionsreglerna torde kunna medföra att de negativa effekternasom omtalats kunde minskas. Lokalavdelningen för kan inte förorda en ordning LU 1987/88:12 varigenomen fysisk persons gäldsansvar regelmässigt bortfaller i och med att Bilagaen konkurs mot honom avslutas. Det personliga ansvaret för skulden även efterkonkurs utgör i nuvarande ordning ett incitament för gäldenären att undvikaytterligare restföring och aft försöka undvika konkurs genom att betalaskulderna. En"gäldsanering" genom konkurs skulle kunna utnyttjas i oseriösa syftenoch motverka de ansträngningar som görs av bl. a. kronofogdemyndigheterna iatt påverka restförda företagare att ordna upp sin situafion. Avrättssäkerhetsskäl torde en "sortering" mellan oseriösa och seriösanäringsidkare med olika gäldsregler efter konkurs inte kunna komma i fråga. Istället skulle en utökad eftergiftsmöjlighet för kronofogdemyndigheterna vadavser skatter och allmänna avgifter i det särskilda fallet kunna bidra fillekonomisk rehabilitering av de gäldenärer där fortsatta indrivningsåtgärdersynes meningslösa och gäldenären bedöms ha gjort vad på honom ankommer för attordna upp sin situafion. 2.Motion 1986/87:L301 "Införande av institutet gäldsanering" Motionenbehandlar möjligheten att införa ett insfitut "gäldsanering" ochtorde som den har uppfattats avse enskildas skuldsättning genom t. ex.konsumtionskrediter och liknande. Gäldsanering enligt dansk modell far sikte pånedsättning eller bortfall av samtliga skuldfyper - såväl skattefordringar somenskildas fordringar. Inuvarande ordning föreslås skattefordringar av kronofogdemyndigheterna tillavskrivning då gäldenären bedömts sakna utmätningsbara tillgångar ellerinkomster fill betalning av skulden. I praktiken fungerar detta som ett slagsgäldsanering - inträffar inga förändringar vilar indrivningen och preskriberasskulden . En utvidgad möjlighet fill eftergift efter def förslagsom framförts i skatteindrivningsutredningens betänkande fill indrivningslag(SOU 1987:10) skulle ytterligare underlätta en ekonomisk rehabilitering avgäldenärer i ömmande fall. Vadavser skulder till enskilda har kronofogdemyndigheten att undersöka omutmätningsbara tillgångar/inkomster finns och om så ej är fallet redovisa måletfill borgenären. Borgenären kan söka utmätning obegränsat antal gånger ochdärigenom förlänga preskriptionstiden. Lokalföreningenanser gäldsanering som institut intressant främst med tanke på denna målgrupp,men kan inte uttala sig om hur ett sådant institut lämpligen börvara utformat. Kronofogdemyndigheternahar-, som mofionärerna - på olika sätt och i olika sammanhang påtalat en alltmer växande skuldbörda för fysiska personer. Den ökande skuldbelastningen kan bl. a. sökas i kontokortsföretagens, låneinstitutens och bankernas generösa lånevillkor. Sänkta reallöner och lågkonjunktur inom vissa branscher har bidragit till en ökande skuldbelast ning. Nuvarandesvensk lagstiftning ger ingen möjlighet till sanering av en fysisk LU1987/88:12 persons skulder. Konkurs utgör inget alternafiv. Skulderna kvarstår.Ack- Bilaga ordslagens bestämmelser omfattar inte fysiska personer. Dansklagstiftning ger möjligheter till ackord - gäldsanering - för fysiska personer.Detta innebär att överenskommelse träffas mellan gäldenären och samtliga borgenärerom viss betalning, varefter skulden helt bortfaller eller nedsätfes fill rimlignivå. Domstol utreder och fastställer avtalet. Skatteindrivningsutredningen- - har i betänkande (SOU 1987:10) föreslagit möjligheter att kronofogdemyndighetenunder vissa givna förut- -sättningar kan efterge statens skattefordringar.Denna möjlighet till eftergift bör även kunna omfattas av konsumtionskrediter.Kronofogdemyndigheterna har både en juridisk och ekonomisk kompetens attbedöma en persons betalningsförmåga, enär myndigheten oftast har en mycket godkunskap och kännedom om gäldenärens totala skuldbelastning. I motsats filldansk lagstiftning bör kronofogdemyndigheterna vara den bäst lämpligainstitutionen som handlägger och beslutar om eftergift av konsumtionskrediter. Ienlighet ined ovan anförda ställer sig kronofogdeföreningen för till att frågan om gäldenärssanering utreds närmare. Lokalavdelningen för av FöreningenSveriges kronofogdar Inledningsvisbör upplysas om att inte har haft tillgång till ;sbetänkande om ny indrivningslag. Ioch för sig är i många fall situationen för fysiska personer efter avslutadkonkurs den att merparten av skulderna består. Enligt vår uppfattning bör iprincip def förhållandet bestå. Att enskilda näringsidkare skulle bli av medsina skulder genom att gå i konkurs framstår som en uppluckring avbetalningsmoralen. Mer eller mindre "frivilliga" konkurser skulle ökaoch företag medvetet urholkas. I verkligheten hindrar inte heller en konkurs enperson att ha en normal standard och normal ekonomi. Dessutombör inte den här typen av bestämmelser införas i konkurslagen utan förslagsvisi preskripfionslagen. Institutetgäldsanering väcker i och för sig visst intresse. I praktiken sker också enform av gäldsanering, särskilt vad gäller skatter. En reglering i lag skullefrämja rättssäkerheten. Däremot ställer vi oss tveksamma fill om tingsrätten ärdet rätta forumet för den här typen av bedömningar. Frågan bör ytterligareutredas. Sydsvenska lokalavdelningen av Föreningen Attdet finns ett behov av att se över dessa problem framgår både av att insfitutet"bonnackord" finns och att tagit upp och diskuterat frågan. Ävende medlemmar som hört av sig till mig har vitsordat detta. Mankan gå fram på två sätt. Antingen låta kronofogdemyndigheten enligt vissakriterier efterge skafteskulder i sin egenskap av borgenär, eller skapa ett insfitut där samtligaborgenärers fordringar omfattas av "saneringen". Bägge alternafiven harsina för- och nackdelar. Frågan är i vart fall så pass intressant att den börutredas ytterligare. När LU 1987/88:12 mer konkreta förslag föreligger kanman göra ett säkrare ställningstagande. anser i likhet med motionärerna att enalltför stor skuldbörda kan inverka negativt på gäldenärens betalningsvilja ochbetalningsförmåga. Förbundet tillstyrker därför att frågan om lämpligaåtgärder vid nämnda förhållanden utreds. Enligt vad förbundet erfarit använderkronofogdemyndigheten i mot fysiska personer föratt åstadkomma en gäldssanering på så sätt att skatteskulder kan avskrivasefter konkurs, om gäldenären upphört med egen, olämplig företagsverksamhet ochi stället tagit anställning. erfarenhet i dettahänseende bör naturligtvis tas till vara av en eventuell utredning. Motion 1985/86:L224 Vi erinrar om att i stort sett saknarefableringskontroll. I nästan alla andra länder finns generella regler somsyftar fill att en presumtiv näringsidkare skall ha utbildning och ekonomiskaresurser avpassade efter den tilltänkta verksamhetens art och omfång. Jämförelser länderna emellan speglas i konkursstafistiken.I motsats till motionen bör dock erinras om att antalet konkurser i Sverigestagnerade och företer en minskning . Beaktas börockså att antalet nyföretagande är betydligt större än konkurserna ochfortsätter att öka. Frågan om efableringskontroll har prövats i olikasammanhang men avvisats som generell reglering. I stället har vi undan förundan fått ett osammanhängande lapptäcke bestämmelser som syftar till attstävja missbruk. Nämnas bör näringsförbud, näringsfillstånd för vissabranscher, betalningssäkring m.m. Gemensamt drag är en strävan att skydda borgenärsintresset,särskilt det fiskala. Det ingrepp i konkurslagstiftningen som motionen åsyftarär däremot riktat mot borgenärerna och mot den naturliga principen att skulderskall betalas. Enligt vår mening bör socialt betingade undantag ifrågakommaendast under medverkan av de sociala myndigheterna. Ett samarbete i den riktningenlär prövas av vad gäller denvildvuxna av kontokortsskulder. En kompromiss mellan de motstridande intressena kan varaaft gäldenären genom socialt stöd eller på annat sätt bereds möjlighet atterbjuda sina fordringsägare ett ackord med en något högre utdelning än vad enkonkurs kunde förväntas innebära. Sker detta som offentligt ackord kansamtidigt eventuella dubiösa förhållanden blottläggas och återvinningmöjliggöras. Under rubrik som "Gratis råd skall ge färrekonkurser" har förekommit artiklar om bildandet av något som kallas förefagscentrum under r-> a. bankernasmedverkan. Def är ett lowärt inittattv efter brittisk förebild LU1987/88:12 som vunnit gehör på flera håll i landet. Också ABFöretagskonsolidering, Bilaga bildat av Ackordscentralen tillsammans medTrygghetsrådet och Trygghetsfonden, verkar i samma riktning. Detär i sådana former som de av motionären nämnda negativa sidorna av kreditlivetbör angripas - icke genom införande av bestämmelser som utgör ett främmandeelement i konkurslagen. Vadovan sagts gäller fill stor del också denna motion som syftar fill en avsociala skäl befingad gäldsanering liknande de bestämmelser som gäller iDanmark. Frågan har redan behandlats i förslagtill indrivningslag (SOU 1987:10). Därvid har de danska reglerna befunnitsknappast förenliga med utredningens eget förslag. Enligtvad vi själva inhämtat betraktas i reglerna om gäldsanering som fögaverklighetsbetonade. De möjligheter som ges till betalningsanstånd lär ickesällan ha utnyttjats på ett otillbörligt sätt. Vivill dock icke utesluta att någon form av gäldsanering i ömmande fall kan ansesberätfigat. Detta, lika väl som ett skadestånd, kan jämkas med hänsyn tillomständigheterna. Def vore onekligen av intresse om frågan kunde bättre belysasgenom stafistiskt underlag och genom jämförelse också med andra länder änDanmark. Genom våra kontakter med motsvarande organisationer utomlands åtagervi oss gärna att införskaffa uppgifter i sistnämnda hänseende. Med denna reservattonavstyrkes motionen.