bet · GB01UbU1 · 1987-12-31 00:00:00 — Hur dettaarbete skall bedrivas i fortsättningen är enligt styrelsen oklart. Vid enavveckling av anser styrelsen för sin del en möjlig lösningvara att en särskild "Södertörnsdelegation" utses av regeringen fördet fortsatta decentraliseringsarbetet. IStockholmsregionen - med 13 högskolor och ett brett utbildningsutbud i övrigt -finns ett stort behov av samordning och samplanering av utbildningsresurserna.Om avskaffas måste därför andra samarbetsformer utvecklas. Vidareanmärker att regeringsförslaget inte löser frågan om detframtida ansvaret för styrelsens arbetsuppgift i vad avser forskningsanknytningav viss grundläggande högskoleutbildning, bl.a. landstingskommunalavårdutbildningar. Meddessa påpekanden om ofullständigheter avstår i frånatt lägga synpunkter i övrigt på förslagen i propositionen. Isitt remissvar belyser i högskoleregion den rollstyrelsen har haft när det gäller utvecklingen efter högskolereformen avsamverkan mellan de olika högskoleenheterna och av samarbetet med olikaregionala myndigheter, med kommuner och landsting, med näringslivet och med defackliga organisationerna. har vidare främjat ett nära sambandmellan forskning och grundläggande högskoleutbildning. Enligtstyrelsen är de initierande och samordnande insatserna av mycket större omfattning än uppgiften att fördela LIE-medlen. Om utbildningspolitiska överväganden ges större tyngd änrent admini- UbU 1987/88:1 strativa hänsynstaganden finns det ingenanledning, anför styrelsen, att nu Bilaga 1 flytta fördelningsbeslutenrörande LIE-medlen från regional till departe-mental nivå. Ytterligare en brist i propositionen är att man helt harförbisett behoven i vad gäller medelsfördelning, utvecklingsinsatser m.m. förden stora sektor av högskolan som de landstingskommunala vårdutbildningarnarepresenterar. Eftersom det inte anförts i propositionen att någonändring av de fastställda målen för högskolan är aktuell, är det enligtregionstyrelsens mening inte önskvärt med någon rent organisatorisk reform. i anser att förslagen ipropositionen bör avslås i avvaktan på ett fullständigt förslag avseendehögskolans anslags- och styrsystem. En parlamentarisk utredning bör tillsättas. i högskoleregion har avståttfrån att yttra sig i ärendet. Det är otillfredsställande, anser iLund-Malmö högskoleregion, att möjlighet inte ges till ett samlatställningstagande till högskolans framtida anslags- och styrsystem utan attvissa delar nu bryts ut och särbehandlas. Dessa frågor bör i stället utredassamlat och förutsättningslöst. I propositionen görs enligt styrelsen ingen bedömning avvilka konsekvenser den enskilda högskoleenhetens "länsansvar" fårför den framtida fördelningen av LIE-anslaget mellan högskoleenheterna och förutvecklingen av distansundervisningen. Vidare nämns i propositionen endast i förbigående fråganom samarbetet mellan den kommunala och den statliga delen av högskolan. Inte heller behandlas regionstyrelsernas arbete med frågorom forskningsanknytning av viss grundläggande högskoleutbildning. I den av styrelsen förordade utredningen bör också fråganom de nya högskolornas utveckling beaktas. i högskoleregion koncentrerar sittyttrande till två frågeställningar, nämligen dels sammansättning av ochutseende av ledamöter i högskolestyrelse, dels frågan om regionstyrelsensroll. När det gäller en eventuell majoritet förallmänföreträdare i högskolestyrelse framhålls följande. I regionstyrelsernasstyrelsearbete har aldrig allmänföreträdarna kommit att verka som en enhetliggrupp med motsatta intressen i förhållande till den övriga delen av styrelsen.I de frågor motsättningar demonstrerats har skiljelinjen gått helt annorlunda.Erfarenheterna i övrigt leder till bedömningen att det i en högskolestyrelsebör ingå en relativt stor grupp "utanförstående" på sätt som anges ipropositionen. Vidare är det värdefullt med representation av fackligaföreträdare, lärare, forskare och studerande. Enligt regionstyrelsensuppfattning innebär ett stort antal styrelseledamöter inte någoneffektivitetsförlust utan medför att styrelsen kan tillföras bred kompetens ochallsidig erfarenhetsbakgrund. Beträffande förordnande av allmänföreträdare ihögskolestyrelse menar att regeringen genom olika slags nomineringsförfaranden och i en dialog med högskolan skall hämta in förslag till sådana ledamöter. Vid en avveckling av måste många avstyrelsernas uppgif- UbU 1987/88:1 ter handhas av något motsvarande organ.Detta gäller t.ex. samordning och Bilaga 1 planering av utbildningsresurser avbetydelse för den regionala utvecklingen, utveckling av de regionalahögskolorna samt samverkan av det slag som representeras av Bergslagenstekniska högskola och högskoleverksamheten i . Med hänvisning härtillanser styrelsen för högskoleregion att regionstyrelserna skallfinnas kvar. Enligt regionstyretsen i högskoleregion kanplaneringen av den högre utbildningen inte ske isolerad från annansamhällsverksamhet. Därför bör högskolans styrande organ utses av regeringen.De som företräder allmänna intressen bör utgöra en majoritet. verksamhet är inte främstanslagsfördelande. Den omfattar till stor del information, service samtutvecklings- och utredningsarbete. Ett läns behov av utbildning förmedlas ofta av två ellerflera högskoleenheter. Som exempel nämns högskoleverksamheten i malmfälten.Propositionen har inte ett genomtänkt konstruktivt handlingsalternativ för attlösa samordningsfrågorna i dessa fall. Om den sammanhållande instansen - -försvinner bedömer styrelsen att möjligheterna till samarbete urholkas. påpekar att de kommunala högskolornasbehov av samarbete över länsgränserna behandlas parentetiskt i propositionen. Vidare pekas i remissyttrandet på den risk som ligger iregeringens förslag att regionala fördelningsfrågor skall avgöras centralt idepartement och universitets- och högskoleämbetet. För högskolorna inomregionen som alla befinner sig i ett uppbyggnadsskede, inte minst Umeåuniversitet, är det viktigt att besluten fattas på en nivå som har grundligkännedom om regionens utvecklings-, näringslivs- och arbetsmarknadsbehov och omhögskolans roll i regionens utveckling. Sammanfattningsvis anser i att ettsamlat förslag till ansvarsfördelning mellan högskoleväsendets styrorgan börpresenteras efter en mer omsorgsfull beredning. i (LO) ansluter sig tillregeringens förslag i sin helhet. Hur planering och samordning av utbildningoch forskning över länsgränserna skall organiseras bör enligt LO:suppfattning emellertid utredas ytterligare. () tillstyrkerregeringens förslag om majoritet för allmänna intressen i högskolestyrelserna,men anser att antalet bör utökas till sju för att ge utrymme åt ytterligare tvåstuderanderepresentanter (styrelse om 13 ledamöter). Likaså tillstyrker TCOdet nomineringsförfarande som föreslås i propositionen. TCO motsätter sig attpersonalrepresentanternas beslutsansvar inskränks i förhållande till vad somföreslås i propositionen. Regionstyrelsernas avskaffande borde ha föregåtts avett konkret utredningsarbete kopplat till bl.a. frågan om länsskolnämn- dernas ställning.Regeringens förslag bör inte läggas till grund för ett beslut UbU 1987/88:1 om avskaffande av regionstyrelserna. CentralorganisationenSACO/SR ansluter sig till regeringens förslag beträffande LIE-anslaget. Fråganom huruvida medlen även i fortsättningen skall utgöra ett eget anslag börprövas i samband med att högskolans anslags-och styrsystem reformeras. /SRaccepterar en majoritet av allmänföreträdare i högskolestyrelserna underförutsättning att det utöver rektor finns tre lärare och två studerande.SACO/SR instämmer i regeringens förslag att avskaffa regionstyrelserna. () - som samrått med -föreslår att LIE-anslaget skall delas upp och ingå i högskolornas sektorsanslag.Vidare föreslår SAF beträffande högskolestyrelsernas sammansättning att likamånga representanter för verksamheten (studerande och lärare) som för allmännaintressen ingår. Rektor skall vara ordförande i styrelsen och rektorsämbetetbör nominera allmänföreträdarna. SAF ställer sig bakom förslaget att avskaffaregionstyrelserna. Sverigesförenade studentkårer (SFS) tillstyrker att LIÉ-anslaget tilldelashögskoleenheterna, men anser att medlen bör ingå i sektorsanslagen. Enligt SFSskall högskolestyrelserna bestå av allmänföreträdare, studenter samtföreträdare för högskolans personal (verksamhetsföreträdare och företrädareför de anställda). Ingen grupp skall ha egen majoritet. Suppleanterna skallfinnas kvar. SFS anser att regionstyrelserna bör avskaffas. Regeringenslagförslag med utskottets förslag till ubU1987/88: i ändringaroch tillägg Bilaga 2 Lag omändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1977:218)'dels att 2831 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 27 §skall utgå, dels att 17, 18 coh 23 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Regeringens förslag 17 § Vid statlig enhet inomhögskolan (högskoleenhet) skall finnas en styrelse och ett rektorsämbete.Styrelsen skall ha inseende över högskoleenhetens alla angelägenheter och svaraför att enhetens uppgifter fullgöres. skall under styrelsenfortlöpande ha det närmaste inseendet över allt som rör högskoleenheten. Regeringen får föreskriva att rektorsämbetet i ställetför styrelsen skall svara för sådana tillsättningar av lärartjänster och andratjänster för undervisning och forskning som det ankommer på högskoleenhetenatt besluta om. Senaste lydelse av 31 § 1984:13. I styrelsen för högskoleenhet skall ingå 1. företrädare för allmänna intressenoch 2. företrädare för verksamheteninom styrelsens verksamhetsområde. I styrelsen för en högskoleenhetskall ingå 1. sex företrädare för allmännaintressen och 2. högskoleenhetens rektor. UbU 1987/88:1 Bilaga 2 Företrädare för de anställda och de studerande inomstyrelsens verksamhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för allmänna intressen skall utgöra omkringen tredjedel av antalet ledamöter. Tre företrädare för de anställda och en företrädare för destuderande inom styrelsens verksamhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Regeringen utser styrelsens ordförande. Tredje stycket gäller ej styrelsen för högskoleenheteninom jordbrulisde-pariementets verksamhetsområde. Föreskrifter om den närmaresammansättningen av denna styrelsse meddelas av regeringen. Regeringen kan föreskriva att i styrelse för högskoleenheti för konstnärlig utbildning skatt ingå företrädare för yrkeslivet.I sådana fall gäller ej tredje stycket. Första och andra styckena gäller inte styrelsen förSveriges . Föreskrifter om denna styrelses sammansättningmeddelas av regeringen. Regeringen får föreskriva att styrelsenför en högskoleenhet för konstnärlig utbildning skall ha annan sammansättningän som anges i första och andra styckena. - Senastelydelse 1978:494. Utskottetsförslag UbU 1987/88:1 18 § Bilaga 2 I styrelsen för en högskoleenhetskall ingå 1. sex företrädare för allmännaintressen, 2. högskoleenhetens rektor och 3. tvä företrädare för verksamheteninom styrelsens verksamhetsområde. Två företrädare för de studerande inom styrelsens verksamhetsområdehar rätt att ingå i styrelsen. Regeringen får föreskriva att i styrelsen för enhögskoleenhet skatt ingå ytterligare företrädare för allmänna intressen samtför verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Den får även föreskrivaatt ytterligare företrädare för de studerande inom styrelsens verksamhetsområdeskall ha rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för allmänna intressen skalläven i dessa falt vara i majoritet i styrelsen. Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderättvid styrelsens sammanträden. Regeringen får föreskriva att styrelsen för enhögskoleenhet för konstnärlig utbildning skall ha annan sammansättning än somanges i första titt tredje styckena. Föreskrifter om sammansättningen av styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet meddelas av regeringen. Nuvarandelydelse Regeringens förslag UbU 1987/88:1 23 §3 Bilaga 2 För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inomutbildningSr departementets verksamhetsområde skall finnas fakultetsnämnder ochsektionsnämnder om ej annat följer av 24 a och 25 §§. verksamhet verksamhet skall avse ett särskilt vetenskapsom- skall avse ett särskilt vetenskapsom råde (fakultet) ( en högskoleregion. rade (fakultet) vid en etter flera /jög- verksamhet skall skoteenheter. verk- - avse en del av en fakultet (sektion) ( samhet skall avse en del av en fakul- en högskoteregion. tet (sektion) vid en etter flerahögsko- För två eller flera fakulteter får finnas en gemensamfakultetsnämnd. För två eller flera sektioner får finnas en gemensamsektionsnämnd. skall inom sitt verksamhetsområde 1. planera forskarutbildningen, 2. handläggaövriga frågor om vad forskarutbildningen skall innehålla och om hurforskarutbildningen skall organiseras samt 3. handlägga vissafrågor om planering av forskningen. För sådan forskning och forskarutbildning som ej avser ettsärskilt vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder ochsektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen utser. Denna lag träder i kraft . '' Senaste lydelse 1984:13. Regeringenslagförslag med reservanternas förslag ubU 1987/88: i till ändringar och tillägg Bilaga 3 Lag omändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1977:218)'dels att 28-31 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 27 §skall utgå, dels att 17, 18 och 23 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Regeringens förslag 17 § Vid statlig enhet inomhögskolan (högskoleenhet) skall finnas en styrelse och ett rektorsämbete.Styrelsen skall ha inseende över högskoleenhetens alla angelägenheter och svaraför att enhetens uppgifter fullgöres. skall under styrelsenfortlöpande ha det närmaste inseendet över allt som rör högskoleenheten. Regeringen får föreskriva att rektorsämbetet i ställetför styrelsen skall svara för sådana tillsättningar av lärartjänster och andratjänster för undervisning och forskning som det ankommer på högskoleenhetenatt besluta om. ' Senaste lydelse av 31 § 1984:13. I styrelsen för högskoleenhet skall ingå 1. företrädare för allmänna intressenoch 2. företrädare för verksamheten inomstyrelsens verksamhetsområde. I styrelsen för en högskoleenhetskall ingå 1. sex företrädare för allmännaintressen och 2. högskoleenhetens rektor. UbU1987/88:1 Bilaga 3 Företrädare för de anställda och de studerande inomstyrelsens verksamhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för allmänna intressen skall utgöra omkringen tredjedel av antalet ledamöter. Tre företrädare för de anställda och en företrädare för destuderande inom styrelsens verksamhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Regeringen utser styrelsens ordförande. Tredje stycket gäller ej styrelsen för högskoleenheteninom verksamhetsområde. Föreskrifter om den närmaresammansättningen av denna styrelse meddelas av regeringen. Regeringen kan föreskriva alt i styrelse för högskoleenheti för konstnärlig utbildning skall ingå företrädare för yrkeslivet.I sådana fall gäller ej tredje stycket. Första och andra styckena gäller inte styrelsen förSveriges . Föreskrifter om denna styrelses sammansättningmeddelas av regeringen. Regeringen får föreskriva att styrelsenför en högskoleenhet för konstnärlig utbildning skall ha annan sammansättningän som anges i första och andra styckena. ' Senastelydelse 1978:494. Reservanternasförslag UbU 1987/88:1 18 § Bilaga 3 I styrelsen för en högskoleenhetskall ingå 1. fem företrädare för allmänna intressen, 2. högskoleenhetens rektor och 3. tre företrädare för verksamheteninom styrelsens verksamhetsområde. Två företrädare för de studerande inom styrelsens verksamhetsområdehar rätt att ingå i styrelsen. Regeringen får föreskriva att i styrelsen för enhögskoleenhet skatt ingå ytterligare företrädare för allmänna intressen samtför verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Den får även föreskrivaatt ytterligare företrädare för de studerande inom styrelsensverksamhetsområde skall , . . ' , ha rättatt ingå i styrelsen, . . , Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderättvid styrelsens sammanträden. Regeringen får föreskriva att styrelsen för enhögskoleenhet för konstnärlig utbildning skatt ha annan sammansättning än somanges i första till tredje styckena. Föreskrifter om sammansättningen av styrelsen förSveriges meddelas av regeringen. Nuvarandelydelse Regeringens förslag UbU 1987/88:1 23 f Bilaga 3 För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde skall finnas fakultetsnämnder ochsektionsnämnder om ej annat följer av 24 a och 25 §§. skallavse ett särskilt vetenskapsom- skall avse ett särskilt vetenskapsom råde (fakultet) / en högskoleregion. rade (fakultet) vid en eller flera hög- verksamhet skall skoteenheter. verk avse en del av en fakultet (sektion) i samhet skall avse en del av en fakul- en högskoteregion. tet (sektion) vid en eller flerahögsko- För två eller flera fakulteter får finnas en gemensamfakultetsnämnd. För två eller flera sektioner får finnas en gemensamsektionsnämnd. skall inom sitt verksamhetsområde 2. handläggaövriga frågor om vad forskarutbildningen skall innehålla och om hurforskarutbildningen skall organiseras samt 3. handlägga vissafrågor om planering av forskningen. För sådan forskning och forskarutbildning som ej avser ettsärskilt vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder ochsektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen utser. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1984:13.