bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — mellanOlof och familjen , både och . I ett av de KU1987/88:40 första breven, , erbjuder sig att säljaförutom Bilaga B 8 haubitserna från , en lång rad andra vapen. Jagskall inte säga här vad det exakt handlar om. Försökte ni sälja någonting annat, utöver Boforsordern,med medverkan till ? Här specificerar en långrad vapen av mycket sofistikerat slag. : Tillåt mig först en liten kommentar omOlof Palmes roll här. Jag förstår att är ute efter att framställaOlof som en stor vapenförsäljare. Men vad gör i det härsammanhanget är att fullfölja rollen som man kan förvänta sig av Sverigesstatsminister, som främjar svenska intressen och främjar svensk export. Vi har haft den överenskommelsen i attvapenexport till tillåtna områden skall behandlas som annan svensk export. Jagförsökte säga inledningsvis att det heller inte finns någon motsättning mellanå ena sidan att uppträda som en hängiven företrädare för fredssträvanden ocht.o.m. nedrustning i världen och att å andra sidan försvara staters rätt, sålänge vi icke har nått fram till en allmän nedrustning, att försvara sigsjälva. En oändlig rad av i första hand amerikanska journalisterhar passerat revy i min soffa och med ibland illa dold skadeglädje sagt att vitillämpar en dubbelmoral. Jag har tagit mig tid att försöka förklara att detinte är fråga om dubbelmoral utan om en viktig del av vår utrikes- ochsäkerhetspolitik att vi verkar för fred och nedrustning, men så länge världenfortsätter att upprusta måste också vi ha ett försvar och erkänna andra ländersinkl. rätt att försvara sig. Jag tycker inte det är något konstigt att man spelar bäggedessa roller. och hans efterträdare som statsminister har arbetat iriksdagen för att få igenom ett försvarsbeslut som innebär att man brytertrenden mot en lägre andel för försvarsutgifter eller i varje fall planar utkurvan. Till det andra vill jag säga att i samma mån som manverkar för allmänt stöd åt svensk vapenexport verkar man naturligtvis för enallmän hjälp till svensk export. Det är en viktig uppgift för statsministern iett land som . Vi är ett av världens mest exportberoende länder. Vi ärett litet land. Konkurrentländernas politiker visar en tilltagande aktivitet.Anders har ju läst igenom allt som vi har skickat över från UD, och detvisar att här uppträder än den ene premiärministern och än den andreförsvarsministern i och tar för sig. Det är klart att måstefinnas där genom sin statsminister -eljest skulle vi varit chanslösa. Det gäller också andra stora projekt. Det gäller t.ex.dammbyggnader och andra stora offentliga projekt. Där måste man vara ute ochhjälpa till. Alla andra gör det. Då får inte våra politiker saknas. Jag ber om ursäkt för att det här blev ett långt svar, menjag tycker det är viktigt att markera att det här är någonting som vi måsteägna oss åt. : Jag tycker att lyckades på ettskickligt sätt kombinera sina roller som fredsduva och vapenhandlare. Men min fråga gällde om du eller andra som du känner fill var inkopplade på att sälja andra vapen till utöver haubitserna. Jag har ingenting emot export av vapen 134 tillIndien, men här föreslogs en lång rad andra komponenter, och det måste KU1987/88:40 rimligen känna till. : Ingen affär var så nära ett resultat somhaubitsaffären. Men det fanns, särskilt när vi började , en rad andraaffärer - inte lika stora - som också var aktuella, Det gavs också ett visststöd för dem. : Inte under någon fas försökte regeringenalltså sätta käppar i hjulet för haubitsorder, utan ni tyckte det varbra och hjälpte till? : Med referens fortfarande till dethemligstämplade material som har studerat kan jag väl tillåta migden frivoliteten att säga att det framgår av detta bl.a. att vid ettantal tillfällen har framställt krav som regeringen inte alls kundetillmötesgå. Jag vet inte om man skall kalla det för att sätta käppar i hjulet.Det var ingalunda så att med hänvisning till förhandlingsläget framfördesina önskemål till regeringen, som snabbt exekverade dem. Det var ingalunda så.Vi var långt borta från den situationen. : Men det gälidé väl kreditvillkor, inteaffären i princip? : Affären i princip har vi aldrigifrågasatt efter det att den första gången grundlades under densocialdemokratiska regeringstiden genom en utförlig föredragning iutrikesnämnden. Det var klart att vi skulle köra vidare. Då fick den fortsattstöd hela vägen igenom på detta allmänna plan. : Det skulle finnas mycket att fråga, inteminst om samröret med familjen , men det är hemligstämplat material. Jag har en fråga som inte rör , utan FFV. Om jagförstått vissa tidningsuppgifter rätt skulle justitiekanslern utreda detta framtill - åtminstone stod det i en tidning. Han skulle varaklar, stod det i en annan tidning, dagen efter det att vårriksdagen haravslutats. Även där har jag naturligtvis läst papperen. Får jag frågaom du kan garantera att det efter icke har förekommit någonexport till förbjudna länder från FFV av av det slag som hardiskuterats i tidningarna? : En statssekreterare kan aldrig garanteranågonting. Du får vända dig till någon annan. : Känner du till någonting annat? Det finnsju handlingar i målet. : Jag känner inte till någonting annat.Men vi måste nog titta igenom det innan jag vågar uttala mig mera bestämt. : Så JK bör granska fr.o.m. 1960-talet framtill nu? Det har du ingenting emot? : Regeringen har fattat sitt beslut, ochdet är naturligt att sätta en stoppunkt för justitiekanslern när den nyalagstiftningen trädde i kraft. Därmed markerar man att det är inom denreferensramen som Vad som kommer därefter gäller ett annat KU 1987/88:40lagstiftningskomplex, och jag kan inte utesluta att det kan bli aktuellt attta Bilaga B 8 upp det i ett senare sammanhang. : Men det som därefter kommer kan vi interäkna med någon utredning om förrän efter valet? Är det vad du försöker säga? : Det vill jag inte utesluta. Det kanmycket väl ta sommaren i anspråk, men det beror på vad man hittar. Justitiekanslern går igenom en aspekt av detta, ochpolisen går igenom en annan. Att döma av den snabbhet med vilken polisenhittills har handlagt de här frågorna vågar jag inte redovisa någon uppfattningom när det kommer att vara klart. : Indienordern var en betydande affär och harvuxit sedan gjorde sin första analys. Då kommer man till det stöd som vi har ekonomiskt givitden här ordern. Jag har tagit upp frågan om handläggningen av exportkrediterna.Kan du redovisa, om den eventuella gemensamma handläggningen mellan olikadepartement om orderns storlek osv. har inneburit en extraordinär omgång förregeringen för att ekonomiskt hantera exportstödet? : Jag vill hävda att det finns en ganskautförlig dokumentation om detta i det material som har översänts tillutskottet. Jag kan ändå allmänt sett konstatera att det stöd som har givitsaldrig har på någon punkt gått utöver det som har följt av den specifikakonkurrenssituationen. Det har berättats för mig att framhöll efter särskilt regeringsbeslut har tillåtit de berörda insfitutionerna attbedriva s.k. matchning. Det innebär att när en konkurrent har lagt fram ett budfår det svenska bankkonsortiet följa med men inte gå längre. Om den konstellation av räntor och återbetalningstid och -inte minst viktigt - valutakurser som här gällde hade blivit bestående, skulle det ha lett till ett visst stöd från samhället på kreditsidan. ' Det har också berättats för mig att harupplyst utskottet om att det inte alls ser ut pä det viset. Det må vara -jag har inte kontrollräknat det. Men det har varit en väldig turbulens i räntoroch valutakurser sedan avtalet skrevs. Vi har inte kört det till slut, och vadsluträkningen, blir är omöjligt att säga. Det för indierna viktiga var att de fick ett åtagande fråndet svenska konsortiet som ledde till att de finansiellt kunde planera affären.Det är först när kreditperioden är slut som vi kan upprätta ett bokslut. Attdet just kanske ser ljust ut skall man inte inteckna som någontingbestående. Det är bästa att vara försiktig och vänta tills det definitivabokslutet kan upprättas. Icke på någon punkt har vi gått längre än konkurrenterna.Men skulle vi inte ha följt med konkurrenterna, skulle vi ha slagits ut - såenkelt är det. : En avveckling av mellanhänderna ställdessom' krav, och gick med på det. Föranleder det nya krav som gällerexportkrediterna eller ekonomiskt stöd i övrigt till ? : Jag har inget minne av någon sådan koppling. En koppling KU1987/88:40 fanns det på ett allmänt plan i den meningen att om man inte lyftebort Bilaga B 8 mellanhänderna, skulle affären inte bli av. OUe : Kan vi skaffa in papperen i det fallet ochse på dem, så kan vi återkomma senare? : Både och hartalat om matchning. Båda säger att man inte gick längre än konkurrenterna. Hurvet man det? Är det så öppna diskussioner att man kan garantera att man intelängre går längre än någon annan nation? : Det är en intelligent fråga. Vi gårnaturligtvis inte till fransmännen, engelsmännen eller österrikarna och frågarvad de har bjudit. Det kan väl även tillåtas mig att säga att indierna inte ärnågra dåliga förhandlare. Det ingår i ett spel att försöka ta reda på vad somgäller. Därför kan jag inte gå ed på att alla beslut som fattades här vargrundade på ett reellt utspel. Man måste noga följa förhandlingarna och försökabilda sig én uppfattning om vad som är ett reellt bud och när det är fråga omett förhandlingsspel. Jag deltog inte själv i förhandlingarna, men jag harförtroende för förmågan hos det svenska bankkonsortiet som skötteförhandlingarna att genomskåda vad som är reellt. : uttalade sig barabeträffande kreditgarantin och hade självfallet inga synpunkter på övrigabidrag och subventioner, så något uttalande om utfallet har han inte gjortinför utskottet. Jag vill fråga om du kan här och ange hur storasubventioner det beräknades handla om när avtalet skrevs. : Jag anser att detta är en uppgift somicke lämpar sig för offentligheten, men jag utesluter inte att jag under handför utskottet i annan form kan meddela vilket kalkylunderlag vi hade. : Jag respekterar att du inte kan lämnaalla uppgifter här. Får jag ställa en annan fråga, som gäller relationernatill andra affärer. Här var det mycket hårda förhandlingar, och det är enmycket stor affär. Kan du placera in den i någon skala av storleksordning påaffärer du har sysslat med de här frågorna? Är det det störstanominella belopp du varit med om, eller var ligger det i skalan? CarUohan : Det är det största nominella belopp somjag har varit med om under mina år och som har lett till en affär. Jag harvarit med i förhandlingar som har gällt ännu större belopp men som inte letttill affär eller som ännu inte är slutförda. Som exportaffär är det för mig ettabsolut rekord. Birgtt : Gäller det inom alla varugrupper, intebara vapen? : Det gäller all handel i meningen enaffär som bärs upp av ett och samma kontrakt. BirgttFriggebo: Det betyder att när avtalet slöts var det den största KU1987/88:40 subventionen, det största bidraget, till svensk industri? : Nej, snälla du, då glömmer du varven,där det pumpades in mera pengar. Birgtt : Jag ställer frågan för att få klarhet förallmänheten. Det har ju varit mycket diskussion om detta. Eftersom vi inte lättkan bara ta fram ett belopp, måste man ange någon relation. : Just vid det fillfället, ja. Men då villjag rikta utskottets uppmärksamhet på förhistorien som vi upplevde t.ex. på1970-talet och en bit in med i synnerhet varvsstödet. Men det varmycket speciellt. Birgtt : Det var mycket speciellt för att manskulle kunna avveckla en Industri i under ordnade former. Är det detstörsta bidrag som du har varit med om för rena exportaffärer, där privataföretag begär stöd från regeringen för en specifik order? //o/)a« y46erg: Det är ingenting konstigt i det. Birgtt : Jag säger inte att det är konstigt. Jagfrågar bara för att vi skall få en uppfattning om vad det handlar om. : Även om vi inte var bundna har vi ihuvudsak tillämpat konsensusöverenskommelserna inom som reglerar helakomplexet. Det omfattar i princip icke krigsmateriel. Där hade vi haft frihetatt agera, men vi lade ändå den restriktionen på oss att vi skulle följa deregler som ligger nedlagda i konsensusöverenskommelsen. Sedan tillstånd väl hade givits såg vi det här som vilkensom helst annan exportaffär. På grund av att den var så osedvanligt stor blirdet, om man tillämpar de regler som gäller för annan export, också ett stortstödbelopp, rent teoretiskt beräknat. Jag tycker det är logik och konsekvensoch ingenting anmärkningsvärt i det. : Får jag gå över till FFV. Jag tycker ioch för sig inte att har anledning att svara på frågor omförhistorien, men du sade att regeringen på ett sent stadium fått vetskap omatt svensktillverkade vapen kunde hamnat i otillåtna länder via ;Vad menar du med sentl : Jag deltar inte ikrigsmaterielinspektionens verksamhet utan befinner mig på den rättsliga sidan.Jag har själv aldrig varit mottagare av någon som helst information i de härärendena. Den här frågan har uppmärksammats , och dendokumentation som finns har kommit till KMI på ett mycket sent stadium. Birgtt : Hur länge har du arbetat inom UDH ellerhandelsdepartementet? Birgtt : Det är alltså , i stort sett dåde nya reglerna har gällt. Jag hoppade till när sade att det kom sent. mig att duinte känner till att det gjorts föredragningar för fidigare KU 1987/88:40utrikesministrar så fidigt som 1965 i de här frågorna. Det finns ingen Bilaga B8 anledning för dig att ha vetskap om detta i din tidigare kapacitet, men detförvånar mig att du inte känner till det ens nu när det har uppmärksammats ochhar föredragits för utrikesministern. Det måste allfid ha funnits kännedom iregeringen om att avtalet existerar. När nu uppmärksamheten harpågått under snart en månad förvånar det mig att ni på UDH inte själva harvarit uppmärksammade på det. CarUohan : Det finns en mycket enkel förklaring:under den sisfiidna månaden har jag varit i sammanlagt ,så jag är dåligt inläst på FFV-förloppet. En rad prominenta företrädare för kommer att höras iden fortsatta hanteringen. Därför rekommenderar jag varmt attförsöka finna fram till sanningen genom dem. Jag är nog ett ganska svagt kärilvad gäller den senaste månadens utveckling. Birgtt : Jag har respekt för det. Men jag tyckerdet vore bra om vi alla inblandade ålade oss att säga "jag vet inte"när vi inte vet, i stället för att käriske rätta oss efter rykten och myter ochtidningsskriverier och göra bestämda uttalanden t.ex. om att det var på ettsent stadium som regeringen fick vetskap om att detta licensavtal fanns och attdet också tillät reexport av svensktillverkade vapen till för otillåtnaländer. : Vad jag syftade på var att vi fickavtalet . Det tycker jag kvalificerar för fidsbestämningen"ganska . sent" när det gäller en . olle : Ingen ytterligare har begärt ordet föratt ställa frågor. Det återstår för mig att tacka medmedarbetare för deras medverkan. Du har givit oss en värdefull muntligkomplettering av vårt skriftliga material och vi sätter stort värde på denkompletteringen. ku 1987/8840 OffentUg utfrågning av statsrådet : Vi har en öppen utfrågning medjustitieminister . Anna-GretaLeijon, som jag hälsar välkommen till oss. Hon har med sig expeditionschefenK-G och, i det första ärendet som vi kommer att behandla,departementsrådet , och vidare i det andra ärendetdepartementsrådet . Vi börjar med ett granskningsärende som berör Anna-GretaLeijons utnämningspolitik vad gäller ledamöter i högsta domstolen ochregerings- -rätten. Enligt den praxis vi har i utskottet frågar jag först omAnna-Greta har några inledande ord att säga. : Ne]. Vi har lämnat över materialet fråndepartementet, och jag har ingen ytterligare kommentar inledningsvis. : Orsaken till att jag har aktualiserat denhär frågan är att när jag gjorde en genomgång av utnämningar till högsta domstolen resp. regeringsrätten kom jag fram till att av 37 justitieråd är det bara 12 som kommit direkt från domstol - då räknar jag alla typer av domstolar - och av 32 regeringsråd är det bara 6 som kornmit direkt från domstol. Tycker du att det är rimligt att man tar ledamöterna ilandets båda högsta domstolar direkt från den politiska maktens närhet, framförallt från kanslihuset och ett par departement där? : Ja, jag tycker att det är en rimligpolitik så länge den sköts på det sätt som det har gjorts . Allainblandade regeringar har vinnlagt sig om att söka goda krafter till de härdomstolarna. Det är 14 personer som har utsetts direkt från kanslihuset tilljustitieråd . Av dem har 13 genomgått sedvanligdomarutbildning, och av de 13 var 10 innehavare av ordinarie domartjänst. Av de17 regeringsråd som vid utnämningstillfället kom direkt från kanslihuset hade16 sedvanlig domarutbildning. Även de som i sin senaste anställning omedelbartföre uppdraget i högsta domstolen har funnits i exempelvis regeringskansliethar i de flesta fall en gedigen bakgrund som domare. Dessutom vill jag tillägga att det skulle vara negativtför lagstiftningsarbe tet i landet om man inte till tjänsterna i kanslihuset rekryterade skickliga domare. Man har också vinnlagt sig om att rekrytera domare med erfarenhet av det praktiska livet, eftersom sådana behövsi lagstiftningsarbetet. . , AndersBjörck: Finns då de goda juristkrafterna endast i kanslihuset? Det är KU 19ö7/öö:40 en massiv rekrytering frånkanslihuset till de båda högsta domstolarna. Är Bilaga B 9 det där gräddanfinns enligt ditt sätt att resonera? : En mycket stor del av gräddan blandjurister finns-tack och lov - i kanslihuset, skulle jag vilja säga! : Tror du inte att det finns någon', risk föratt det i de båda högsta domstolarna sitter människor som i något fall vidutnämningen aldrig tjänstgjort som domare? Det var en som utnämndes . Hantog sin jur. kand. 1945 och hade aldrig tjänstgjort som domare. Tror du intedet kan vara en risk med att här finns människor sorri tjänstgjort som domareför eller ännu längre tillbaka? Skulle du vilja bli opererad aven kirurg som inte har rört skalpellen ? : Den parallellen är helt felaktig. Jagtror att de personer som finns i regeringsrätten och högsta domstolen är välkvalificerade för sina arbetsuppgifter och att det inte finns någon anledningatt ifrågasätta deras kompetens. Självfallet finns det i juristkåren ytterligare étt antalpersoner som också skulle vara väl kvalificerade för de här uppgifterna. : För säkerhets skull vill jag säga att detgäller ett antal regeringar, så vad jag nu säger riktar sig icke speciellt motAnna-Greta eller den nuvarande regeringen, utan det handlar om för migviktiga principer. Borde man ändå inte medvetet sträva efter att breddarekryteringen? Det är inte bara så att de kommer fråri kanslihuset - de kommerockså från domstolar i . Man har inte under dessa rekryterat enenda ledamot av regeringsrätten från någon av kammarrätterna ute i landet. Detkan väl inte vara så att de duktiga bara finns i kanslihuset eller i domstolari ? : Jag tycker man skall sträva efter enbreddad rekrytering. Inte minst gäller det att få fler kvinnliga ledamöter ihögsta domstolen och regeringsrätten. I det avseendet menar jag att sammansättningeninte är tillfredsställande. Jag delar också uppfattningen att det skulle vara önskvärtatt få en breddad rekrytering av folk från andra delar av landet. är detinte alltid så lätt att klara det. Det finns ett antal fal! då man hartillfrågat personer ute i landet om de vill ta på sig de här uppgifterna, menav personliga skäl - t.ex. svårigheter att klara den geografiska rörligheten -har de inte kunnat acceptera. På den punkten tycker jag det skulle varaönskvärt med en breddning. Men det beror alltså inte på någon snävutnämningspolitik att det inte har kunnat ske, utan det beror på andra faktoreri samhället, bl.a. det förhållandet att både män och kvinnor i dagens samhällevill ha ett förvärvsarbete och att det inte alltid är så lätt för maken ellermakan att få arbete på samma ort. : Det är ett argument som jag respekterar,men när vi i förrgår diskuterade utflyttningen av ett statligt verk till visades det ingen hjärtnupenhet mot folk som tvingas flytta. Är det rimligt att av ungefär 50 personer som det ärtotalt i de här KU 1987/88:40 domstolarna har man bara lyckats rekrytera 2advokater - det gäller högsta Bilaga B 9 domstolen - som har färskerfarenhet av hur det är att sitta på den andra sidan? Under har ingen avregeringarna lyckats rekrytera en enda advokat fill regeringsrätten, medan defiskala intressena är massivt representerade där. Tycker du det är rimligt att vi uppenbarligen icke kanrekrytera goda advokater till de båda högsta domstolarna? : Jag tycker inte att det finns någonmotsatsställning. Vi kan rekrytera goda jurister från kansliet som arbetar medlagstiftningsarbete och ibland rekrytera goda advokater. Det har gjorts en delrekryteringar av advokater, och det har gjorts ytterligare ett antalförfrågningar. Det är ingen . hemlighet att de ekonomiska förmåner som kanerbjudas justitieråd och andra i statens tjänst inte alltid kan mäta sig med deekonomiska förmåner som man kan få på ett privat advokatkontor. : är statsrådens löner kopplade tilllönerna för justitie- och regeringsråd. Kan det vara så att ni av försiktighetoch av omtanke om att politiker icke skall få alltför bra betalt och därigenomutsättas för kritik icke har vågat vidta förändringar som skulle göra detmöjligt att rekrytera människor på ett annat sätt än som är möjligt ? : Såvitt jag vet har det aldrig gjorts enkoppling av det slaget. Dessutom har regeringen frånhänt sig möjligheten attvara med och bedöma hur höga löner statsråden skall ha. Vi har en . Den nämnden har gjort en sådan kopppling, men det är interegeringen som har gjort det. De diskussionerna har aldrig i de sammanhang därjag deltagit påverkat utnämningspolitiken. : Men indirekt måste det påverka i och medatt nian uppenbarligen har svårt att rekrytera folk som icke bori ,och man har svårt att rekrytera duktiga jurister från den fria sektorn, så nogspelar väl lönefrågan en roll? : Jag sade tidigare att lönefrågan harspelat en roll. Enskilda personer har tackat nej till erbjudanden därför att dehar bedömt att lönen inte är tillräckligt hög. Men det som insinuera var att vi av politiska skäl, därför att vi inte skulle vågahöja statsrådens löner, inte vill rekrytera andra till att bli justitierådeller regeringsråd. Den kopplingen är felaktig och långsökt, tycker jag. : Jag försöker inte insinuera någonting. Mendet fackliga ombudet i högsta domstolen - även justitieråden håller sig med ettfackligt ombud - har faktiskt skrivit till ordföranden i statsrådslönenämndenPer Eckerberg och påpekat den här kopplingen och uttryckt stark oro. Det var ingeninsinuation, utan ett konstaterande att man på visst håll - nämligen inomhögsta domstolen - är orolig för denna koppling. : Det gjordes en insinuation om attregeringen skulle ha haft defrågorna i bakhuvudet när vi diskuterar vilka personer som skall utses ,2 tilljustitieråd och regeringsråd. AndersBjörck: Jag är ledsen om uppfattar det så och KU1987/88:40 känner sig sårad. Det är självklart att statsråden gärna vill ha människoromkring sig som de litar på och som naturligtvis har en hög kompetens. Om detnu pågår en utveckling som gör att man rekryterar direkt från kanslihuset ochdet första ledet i den rekryteringsprocessen är att statsråden tar till sigmänniskor som de tycker bra om eller kanske t.o.m. tycker lika som de, finnsdet då enligt inte någon risk för att vi kan få en besvärandeutveckling på det här området som bl.a. innebär att man tvingas att i högstadomstolen eller regeringsrätten handlägga frågor som man har berett ikanslihuset? : Jag kan inte se att det skulle finnasnågra sådana risker. Vi skall inte glömma att det är en klar åtskillnad mellanrekrytering av de politiska medarbetarna i kanslihuset och rekryteringexempelvis av de jurister som skall sitta som expeditionschefer ellerdepartementsråd. Jag tycker det är oerhört angeläget att de som i kanslihusetskall bestämma om våra lagar, som sedan skall fatta beslut om, har enbred kompetens som gör det möjligt för oss att få lagar som kan tillämpas ipraktiken.