bet · GB01TU13 · 1987-12-31 00:00:00 — om trafikpolitikens mål och inriktning (prop. 1987/88:50bil. I betänkandet tillstyrker utskottet de riktlinjer somföreslås i propositionen beträffande trafikpolitikens mål och inriktning sanitavgiftspolitiken på trafikområdet. Det övergripande målet för trafikpolitiken bör enligtutskottet vara att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delaren tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. Utskottet anser vidare att konsumenterna bör ha så storvalfrihet som möjligt när det gäller utnyttjandet av olika trafikniedel samtatt samhället skall ha ansvar för att de trafikanläggningar som behövs förallmänna trafikbehov kommer till utförande. De avgifter som tas ut av trafikenskall utformas sä att de täcker de totala samhällsekonomiska kostnader somtrafiken ger upphov till. Utskottet föreslår att samtliga motioner som väckts medanledning av dessa riktlinjer avslås eller lämnas utan särskild åtgärd. Utskottet avstyrker också motionsyrkanden om överförandeav affärsverken till aktiebolagsform, om affärsverkens monopolverksamhet, ombreddad ägarbas för och postverket samt om utförsäljning av vissadotterbolag. Med anledning av utskottets ställningstagande har 12reservationer avgivits. Proposition 1987/88:50 bilaga 1() Trafikpolitikens mål och inriktning m.m. Regeringen har föreslagit att godkänna deriktlinjer som föredragande departementschefen har förordat delsbeträffande trafikpolitikens mål (kap. 3. s. 21-28), dels beträffandetrafikpolitikens inriktning (kap. 4, s. 28-35), dels beträffande den statligaavgiftspolitiken på trafikområdet (kap. 5, s. 36-48). 1 1987/88. Motionerna tu 1987/88:13 Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:50 1987/S8:T48 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna'vad i motionen anförts om enhelhetssyn på samhällets trafikpolitik och den långsiktiga utvecklingen påområdet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avvägningenmellan företagsekonomiska, samhällsekonomiska och sociala mål vid utformningenav kommunikationspolitiken. 3. att hos regeringenbegär en analys av hur utvecklingen av Just-in-time-system påverkarsamhällsstrukturen med avseende på bl.a. sårbarhet och regional fördelning avarbete och näringsliv samt korrelationen mellan Just-in-time och företagsbeskattning. 1987/S8:T59 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till principbeslut rörande investeringar i denframtida trafikförsörjningen i dalgång. 1987/88:T65 av . (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts ommål och riktlinjer för trafikpolitiken, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till,känna vad i motionen anförts omförändring av affärsverket SJ till aktiebolag, 13. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavyttring av . 1987/88:T66 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringentill känna att trafikpolitiken skall ha eninriktning med samhällsekonomiska och sociala förtecken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att trafikpolitiken skall förändras isamklang med en ny närings- och regionalpolitik med antikapitalistiska ochdemokratiska förtecken, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att krav om säkerhet, god miljö ochregional balans skall vara det bärande i trafikpolitiken, 4. att hos regeringen begär att pris- ochtaxeinstrumentets effekter klarläggs, 7. att hos regeringen begär förslag i syfte attorganisera trafikpolitik efter principen lastbilen på tvären ochjärnvägen på längden, 21. att hos regeringen begär förslag om att påsikt massiva överföringar av persontransporter bör ske från flyget till främstjärnvägen, 40. att beslutar avslå förslaget omutförsäljning av AB Swedcarrier. 1987/88:T88 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförandeav affärsverken till aktiebolagsform, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsorii sammanförande av den myndighetsutövande verksamheten i /88:13kommunikationsdepartementet underställda verk till en myndighet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att affärsverkens faktiska monopolskall reduceras. 4. att riksdagenbeslutar avskaffa postverkets författningsreglerade monopol, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avyttring avvissa dotterbolag, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en breddadägarbas i och postverket. 1987/88:T89 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att målsättningen för trafikpolitikenskall vara att ge medborgarna och näringslivet i vårt lands olika delar entillfredsställande trafikförsörjning. 2. att riksdagenbeslutar att de olika trafikgienarna skall ges ett ökat kostnadsansvar ienlighet med vad som anförs i motionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomisktstöd till olika trafikgrenar, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att stat och kommun bör reduceraantalet regler och förordningar inom trafikpolitiken, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringpå den öppna lånemarknaden av vissa investeringskostnader, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyasystemlösningar, 16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om affärsverken. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T204 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en övergripande planering av kommunikationerna isydöstra . 1987/88:T210 av (rn) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att i det fortsatta utredningsarbetet en planeringgenomförs av Bergslagsregionens kommunikationsutveckling i enlighet medmotionärens riktlinjer. 1987/88:T219 av m.fi. (c) vari yrkas 1. att ger regeringen till känna vad i motionA462 (c) anförts om betydelsen av goda kommunikationer för den regionalautvecklingen. 1 propositionerna 1987/88:50 och 1987/88:78 presenterasförslag till inrikt ning av trafikpolitiken inför 1990-talet sanit en rad förslag till åtgärderinom transp'ortsektorns olika delar. Utskottet behandlar dessa förslag samt de motioner som väckts med anledning av propositionerna i ett antal betänkan den . I dessa betänkanden behandlar utskottet även vissa frågor som tagits upp i årets budgetproposition samt motioner rörande trafikpolitiken som framlagts under den allmänna niotionstiden . Det har med anledning av propositionerna till utskottetframförts synpunkter och överlämnats skrivelser från en rad kommuner,länsstyrelser, organisationer inom näringslivet samt föreningar och andrasammanslutningar av trafikanter och trafikutövare m.fl. I detta betänkande behandlar utskottet de riktlinjerbeträffande trafikpolitikens mål och inriktning samt trafikens kostnadsansvarsom föredragande departementschefen presenterar i proposition 1987/88:50 samtde motionsyrkanden som väckts med anledning av dessa frågor. 2.1 Propositionens huvudsakliga innehåll Enligt,föredragande departementschefen har samhälletstrafikpolitik som sitt yttersta syfte att bidra till att bibehålla och utvecklavälfärden. Trafikpolitiken, den allmänna ekonomiska politiken,näringspolitiken, social- och miljöpolitiken samt regional- ocharbetsmarknadspolitiken kompletterar därvid varandra. Den samhällsekonomiskagrundsynen måste även fortsättningsvis vara en utgångspunkt för trafikpolitiken.Samhällsekonomisk effektivitet i strikt bemärkelse kan emellertid aldrig tjänasom den enda vägledningen för trafikpolitiken. I många fall måste strävandenaatt uppnå största möjliga effektivitet i ekonomiskt hänseende avvägas mot ochstå tillbaka för andra krav på transportsystemet som inte alltid kan uttryckaseller uteslutande värderas i ekonomiska termer. Det kan exempelvis gälla kravpå god miljö, trafiksäkerhet, totalförsvarets behov av transportkapacitet,regional balans och rättvis fördelning av samhällets resurser. Föredraganden framhåller att miljöfrågornas ökandebetydelse gör det motiverat att i den övergripande målforniuleringen församhällets trafikpolitik tydligare betona miljökraven. Detsamma gäller behovetav att förbättra trafiksäkerheten. Enligt propositionen skall det övergripandemålet för samhällets trafikpolitik vara att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. För att gedet övergripande målet på trafikpolitiken ett tydligare innehåll behandlas femolika delmål. Dessa delmål är tillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljöoch regional balans. Det är enligt föredraganden ofrånkomligt att de faktiskatillgänglighets- /88:13 kraven måste variera mellan landets olika delar,på samma sätt som sker inom andra samhällsområden. Transportsysteniets uppgiftskall vara att trygga arbetsresorna och tillgängligheten för alla medborgaretill det utbud av service och rekreation som erbjuds. Inom persontrafikengäller det att samordna transportsystemet med andra samhällssektorer för skall kunna finna en riktig nivå på tillgängligheten. För godstransporternasdel går det inte att lika entydigt urskilja en lämplig servicenivå. Rentallmänt kan emellertid sägas att det ökade kravet på ett materialadministrativttänkande inoni näringslivet har lett till att tidsfaktorn tillmäts allt störrebetydelse. Behovet av snabba transporter har ökat som ökade kravställs på tidsmässig säkerhet. En av de centrala trafikpolitiska uppgifterna inför199()-talet är enligt föredraganden att skapa utrymme för en samhällsekonomisktnödvändig utveckling och utbyggnad av infrastrukturen. Stora ansträngningarmåste också göras för att på bästa sätt utnyttja befintliga tillgångar och attta till vara den rationaliseringspotential som finns. Något utrymme förfelsatsningar och onödig splittring av resursanvändningen kommer inte attfinnas. Infrastrukturen måste därför planeras efter samhällsekonomiskakriterier, och ett samhällsekonomiskt effektivt utnyttjande eftersträvas.Transportsystemets effektivitet måste bedömas i ett vidare perspektiv äntidigare. Vid sidan av de direkta transportkostnaderna bör enligt propositioneneffektivitetsbegreppet därför omfatta en rad andra kostnadskomponenter ochkvaliteter. Inom godstransportområdet kan det t.ex. gälla kostnader för bl.a.lagerhållning, lagerföring, hantering och förpackning. Likaså har det påpersontransportsidan blivit alltmer uppenbart att olika kvalitetsaspekter somres- och väntetider, komfort etc. har fått en ökad betydelse för valet avfärdmedel. Föredraganden framhåller vidare att trafiksäkerhetsarbetetbör inriktas på att skapa ett så olycksfritt väg- och trafiksystem som möjligt.Det senaste årets utveckling har inneburit att antalet dödade och skadade ivägtrafiken minskar. Denna förbättring måste fortsätta. Inriktningen avtrafiksäkerhetsarbetet måste därför vara att säkerställa en fortsatt positivutveckling och att successivt öka trafiksäkerheten. Transportsystemet skall enligt propositionen utvecklas säatt en god miljö och hushållningen av naturresurser främjas. Inriktningen pålång sikt när det gäller trafikens miljöeffekter skall vara att radikalt minskade skadliga utsläppen från transportsystemet. Utsläppen av föroreningar skallbegränsas, nationellt och internationellt, till vad naturen tål.Transportsektorn skall bidra till att målet om att minska kväveoxidutsläppenmed kan uppnås. I tätorterna skallluftkvaliteten radikalt förbättras och bullerstörningarna begränsas.Hushållningen med energi inom transportsektorn skall förbättras genom ökadenergieffektivitet hos de enskilda fordonen. Föredraganden anser att åtgärder inom trafikpolitikensområde för all förbättra den regionala balansen måste syfta till att stödja detsom görs inom regionalpolitiken som helhet. Trafikpolitiska insatser kan aldrigensamma lösa det svåra problem som olika regioner har. För attbegreppet tillfredsställande trafikförsörjning skall få ett meningsfullt iniie- 1 * Rik.sdagen 1987/88. håll måstetransportsystemet vaia modernt och rationellt. Kravet på att /88:13upprätthålla ett landsomfattande transportsystem far därför inte innebära ;ittganmial teknik konserveras eller förhindra förnyelse. Ett konserverande avgammal och orationell teknik inom trafiksystemet I utsatta regioner skulle snarastleda till att klyftan mellan svaga och starka regioner ökar. Det gäller därföratt kunna erbjuda trafikanterna en sa god. rationell och billigtransportförsörjning soni möjligt oberoende av med vilka transportmedel dettasker. I motion T89 (m) framhålls att målsättningen förtrafikpolitiken skall vara att ge medborgarna och näringslivet i vårt landsolika delar en tillfredsställande trafikförsörjning. 1 motion T65 (fp) accepteras den i propositionen angivnaövergripande målsättningen för trafikpolitiken. Motionärerna anser det viktigtatt vid beslut om trafikinvesteringar alla intäkter och kostnader över tidenvägs samman. Även sådana kostnader och intäkter som är svåra att kvantifiera.t.ex. miljöpåverkan, trafiksäkerhet och regionala effekter måste beaktas. Enliberal trafikpolitik skall dessutom erbjuda valfrihet för individen. I motion T48 (c) anförs att trafikpolitiken måstetillgodose en helhetssyn på samhällsutvecklingen präglad av god miljö ochregional balans. Trafiken har en omfattande inverkan på vår miljö- ochenergipolitik. Trafikpolitiken måste beakta beredskaps- och sårbarhetsaspekter.Den har vidare enligt motionärerna en betydelsefull social roll. Ingen av dessaaspekter får ensidigt missgynnas. Även i motion T219 (c) framhålls kommunikationernasbetydelse för den regionala utvecklingen. Utskottet delar för sin del föredragandens uppfattning attdet övergripande målet för samhällets trafikpolitik skall vara att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Detta innebär att säkerheten och miljön ges en mer framskjuten platsi den fortsatta trafikpolitiken. Utskottet ställer sig vidare bakom de fem delmål somformulerats i propositionen. - Transportsystemetskall utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggandetransportbehov tillgodoses. - Transportsystemetskall utformas så att det bidrar till ett effektivt resursutnyttjande isamhället som helhet. - Transportsystemetskall utformas så att det motsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken. - Transportsystemetskall utvecklas så att en god miljö och hushållningen med naturresurser främjas. - Transportsystemet skall byggasupp så att det bidrar till regional balans. Enligt utskottets mening finns i propositionen och motionerna en stor överensstämmelsei synen på de övergripande målen för trafikpolitiken. nubehandlade motionsyrkandena bör därför lämnas utan särskild åtgärd TU1987/88:13 från sida. Enligt motion T66 (vpk) bör trafikpolitiken hasamhällsekonomiska och sociala förtecken. En strävan bör vara att tillvarata landetsresurser i en planmässig produktion för mänskliga behov såväl materiellt somkulturellt. Motionärerna anser att trafikpolitikens förändring hör ihop medkampen för en helt ny närings- och regionalpolitik med antikapitalistiska ochdemokratiska förtecken. Krav på säkerhet, god miljö och regional balans skallvara det bärande inslaget i trafikpolitiken. Motionärerna begär vidare förslagi syfte att organisera trafikpolitik efter principen "lastbilenpå tvären och järnvägen på längden". Det framhålls också i motionen attmassiva överföringar bör göras från flyget till främst järnvägen. Detta bör skegenom höjda luftfartsavgifter, mervärdesskatt på flygplan samt genom starktminskade investeringar i flygtrafiksystemet. Som framgår ovan anser utskottet att krav på säkerhet, godmiljö och regional balans skall vara centrala inslag i trafikpolitiken. Förslagläggs fram i propositionen som syftar till att föra över långväga transportertill järnvägen. Utskottet är inte berett att förorda att massiva överföringarav passagerare från flyget till främst järnvägen skall göras. Däremot anserutskottet att flyget liksom andra trafikslag skall bära sina miljökostnader. Ipropositionen föreslås också att en särskild miljöavgift för flyget skallinföras. Utskottet kan heller inte ställa sig bakom formuleringarna i motionenom en planmässig produktion och att trafikpolitiken skall förändras i samklangmed en ny närings- och regionalpolitik med antikapitalistiska förtecken. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionen i de delar som behandlats. 3.1 Propositionens huvudsakliga innehåll En grundläggande princip vid utformningen avtrafikpolitiken skall enligt propositionen vara att de enskilda människorna ochföretagen ges möjlighet att inom ramen för det befintliga trafikutbudet självaavgöra hur de skall ordna sina transporter. Kundens behov skall sättas icentrum på ett mera markerat sätt än . Samhällets påverkan påtransportkonsumtionen skall i första hand ske med hjälp av sådana styrmedel somger utrymme för valfrihet för konsumenterna. Föredraganden framhåller att de regelsystem som styrtransportproduktionen skall utformas så att en effektiv konkurrens mellanolika trafikutövare och transportlösningar främjas. skallmöjligheterna till samverkan mellan olika trafikgrenar och transportmedel tastill vara. Beslut som gäller trafikproduktionen skall fattas i sådecentraliserade former som möjligt. Arbetet med att minska den statligadetaljregleringen av transportproduktionen skall drivas vidare ochintensifieras. Samhället skall ha ansvaret för att de trafikanläggningarsom behövs tor allmänna transportbehov kommer till utförande. Staten skall haett siuskiU ansvar för sådana trafikanläggningar som svarar mot nationella ochintcriia- Utbyggnaden och vidmakthållandet av de trafikan- TU.1987/88:13läggningar som drivs i statlig regi och för vilka det utgår betydandestatsbidrag skall grundas på samhällsekonomiska bedömningar. Beslut ominvesteringar i och underhåll av infrastrukturen skall i princip vara organisatorisktåtskild från beslut som rör själva produktionen av transporterna.Statsmakternas beslut om fördelning av investeringsmedel mellan de olikatrafikgrenarna skall bygga på en samordnad, långsiktig investeringsplaneringoch en ökad målstyrning. Ansvaret för den löpande planeringen och förvaltningenav den statliga infrastrukturen skall dock så långt möjlig decentraliseras ochdelegeras. 1 niotion T89 (m) framhålls att stat och kommun börförenkla och minska antalet regler och förordningar inom trafikpolitiken. Vartlands ekonomiska problem nödvändiggör en mycket sträng prövning av varjestatlig utgift. Krav pä ökade subventioner till trafiksektorn skall vägas motstarka önskemål inom en rad andra samhällssektorer. Det är därför enligtmotionen nödvändigt att trafikpolitiken inriktas på att finna nyasystemlösningar på problem som tidigare mötts med successivt växande statligabidrag och direkta statliga engegemang. De trafikpolitiska lösningarna bör istörre utsträckning bygga på finansiering av investeringar på den öppnalånemarknaden, brukaravgif-ter och halvstatliga eller helt privata projekt. Engod trafikförsörjning främjas enligt motionen av att trafikniedel ochtrafikföretag konkurrerar. De faktiska monopol som både offentliga och privatahar på delar av trafikmark- . nåden skall motverkas. Enligt motion T65 (fp) bör ansvaret för samhälletsinfrastruktur åvila staten. En större flexibilitet i fråga om finansiering ochdrift är nödvändig. Motionärerna anser det inte alltid möjligt eller önskvärtatt via skatteintäkter finansiera i och för sig angelägna investeringar iinfrastruktur. Privata företag och konsortier bör kunna anlitas och nya formerför hel eller delvis icke-statlig finansiering prövas. Samma resonemang kanföras när det gäller driften på redan existerande infrastruktur. Ett störremått av entreprenadförfarande skulle bidra till konkurrens och ökadeffektivitet. 1 motion T48 (c) framhålls att trafikfrågorna är centralai samhällsplaneringen. En framsynt trafikpolitik skall främja utvecklingen avlokalsamhället med närhet mellan arbete, bostäder och service. Trafikpolitikenmåste inriktas på att betjäna alla landets delar. utgöra en av de främstastöttepelarna för regionalpolitiken. 1 motionen framhålls vidare att olikakommunikationsgrenar måste drivas så effektivt som möjligt ur företagsekonomisksynpunkt. När satsningar görs för att främja regional balans måste dessagrundas på såväl samhällsekonomiska som sociala skäl. I motionen yrkas ocksåatt regeringen låter utföra en analys av hur utvecklingen avJust-in-time-system påverkar samhällsstrukturen med avseende på bl. a.sårbarhet och regional fördelning av arbete och näringsliv samt korrelationenmellan Just-in-time och företagsbeskattning. I motion T66 (vpk) framhålls att förslagen i propositioneninte gör det möjligt att uppnå de angivna målen. Förslagen leder fram tillytterligare överflyttningav trafik från järnväg till bil och buss med ökade utsläpp av TU1987/88:13 kväveoxid som följd. Flyget tillåts expandera. Det framhålls vidareatt propositionens synpunkter kännetecknas av en återgång till de hyllningar avkonkurrensens välsignelser som var,betecknande trafikbeslut. Utskottet har för sin del inget att erinra mot deriktlinjer som föredraganden förordat beträffande trafikpolitikens inriktning.Det innebär att konsumenterna bör ha sä stor valfrihet som möjligt när detgäller utnyttjandet av olika trafikmedel. Effektiv konkurrens mellantrafikutövare och transportsystem skall förenas med en ökad samverkan mellanolika transportmedel och trafikslag. Vidare bör beslut om hur transporternaskull utföras fattas i sa decentraliserade former som möjligt. Samhället skallha ansvaret för att de trafikanläggningar som behövs för allmännatransportbehov kommer till utförande. Såsom framhålls i motionerna T65 (fp) och T89 (m) måstenya systemlösningar prövas inte minst vad gäller 'finansieringen av olikaangelägna investeringar. Utskottet menar att det i propositionen finns en radexempel pä sådana förslag. Det gäller t.ex. uppdelningen av SJ i ett affärsverkmed ansvar för trafiken och ett banverk med ansvar för infrastrukturen. Förslagläggs fram som innebär vidgade möjligheter att finansiera investeringar vidsidan av statsbudgeten. Vidare föreslås, att det i särskilda fall skall varamöjligt att bygga vägar med avgiftsfinansiering. Som framgått av föregåendeavsnitt har såväl miljöfrågorna som de regionalpolitiska frågorna fått en ökadbetydelse i propositionen. Slutligen vill utskottet framhålla att transportforskningsberedningeninitierat en rad projekt som försöker analysera vilken betydelse somutvecklingen av olika Just-in-time-system har för samhällsutvecklingen. Av det anförda följer att utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till riktlinjer. Motionerna T48 (c), T65 (fp) och T89(m) synes i nu behandlade delar inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. De avstyrks därför. Utskottet delar inte den uppfattning som framförs irhotion T66 (vpk) att förslagen i propositionen inte gör det möjligt att uppnåde angivna målen. Motionen avstyrks därför i denna del. I motion T204 (fp) anförs att en systematisk planering avinvesteringarna där en vettig och balanserad avvägning mellan olikatransportsystem kommer till stånd, är ett krav som måste ställas för attsydöstra skall ges möjlighet att utvecklas i positiv riktning. Det ärviktigt att poängtera det regionala inflytandet vad gäller investeringar ochvalmellan olika,trafikslag.