bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning att med bifall till motion 1987/88:A265 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1987/88:A203 yrkandena 2 i motsvarande del och 7, 1987/88:A219 yrkandena 1 i 92 motsvarandedel och 5; 1987/88:A221 yrkandena 1 i motsvarande del AU 1987/88:11 och 2och 1987/88: A232 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet vill" och på s. 21 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i vpk-motionen A221 att denförda arbetsmarknadspolitiken är en del av regeringens "nyliberala"ekonomiska politik. Den skyler över och döljer det kapitalistiska systemetssönderfall och dess syfte är att jämna vägen för kapitalets strukturomvandling.Därmed blir arbetsmarknadspolitiken ett verksamt medel för att"effektivisera" och bevara kapitalismen. Kännetecknande för dagens arbetsmarknadspolitik är att denförvaltar och gömmer undan de strukturarbetslösa med allehanda projekt. Därförkan den öppna arbetslösheten hållas nere som behovet av nya jobb inteframträder så tydligt. AMS är förvaltaren av dagens arbetsmarknadspolitik. serviceinriktningen av AMS verksamhet är en strikt serviceåtgärd förföretagens och det kapitalistiska systemets fortlevnad och inte i första handen service åt de arbetslösa eller en åtgärd för att skapa arbete åt alla. Ett effektivare AMS med ökade kunskaper och bättre servicekan enligt motionen inte skymma det faktum att arbetsmarknadspolitiken och AMSroll är att underordnas kapitalets intressen. Huvudeffekten av den nyaserviceinriktningen är således inte att det i första hand är den arbetslösesbehov som tillgodoses. Arbetsmarknadsåtgärdernas innehåll och syfte bör förändrasi betydelsefulla delar. De bör bättre utveckla människors kunnande och anslutatill deras yrkesskolning, överallt där så är möjligt. De arbetandes rättsligaställning bör stärkas och tvångsmomenten avvecklas. Rätten till understöd vidarbetslöshet skall inte villkoras med ett tvång att ta vilket arbete som helst.Rättssituationen för arbetande inom arbetsmarknadspolitikens ram skall integenerellt vara sämre än i övriga arbetslivet. Utskottet ansluter sig slutligen till förslaget i motionA221 om en kraftig satsning på nya fasta jobb inom den offentliga sektorn.Dessa jobb bör skapas främst i kommuner och landsting för att förstärka främstområdena vård, omsorg och service. Ett särskilt anslag om 4 miljarder kronorbör anvisas för ändamålet. Vad utskottet med tillstyrkan av motionerna A221 och A232(vpk) anfört om arbetsmarknadspolitikens inriktning bör ges regeringen tillkänna. Övriga i sammanhanget behandlade motioner bör avslås i aktuella delar. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning att med bifall till motionerna 1987/88:A221 yrkandena 1 i motsvarande del och 2 och 1987/88:A232 samt med avslag på 93 motionerna1987/88:A203 yrkandena 2 i motsvarande del och 7, AU 1987/88:11 1987/88:A219 yrkandena 1 i motsvarande del och 5, och 1987/88: A265 yrkande 1 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. En översyn av arbetsförmedlingslagen (mom. 6) (), (), (), (). (), () och KerstiJohansson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "I samband" och på s. 24 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget med enförutsättningslös och genomgripande översyn av arbetsförmedlingslagen. Dennauppfattning framfördes också i en reservation till betänkande avföreträdarna för moderata samlingspartiet, och . har en fakfisk monopolställningnär det gäller arbetsförmedling. I all monopoliserad verksamhet finns' en riskför att effektivitet och service eftersatts. Det är mot denna bakgrund viktigtatt det kan skapas alternativ och komplement till den offentliga förmedlingen.Detta gäller i synnerhet på specialområden med särskilda behov där denoffentliga förmedlingen visat sig vara mindre effektiv, t.ex. artist- ochkontorsserviceområdena. Det finns anledning utgå från att service till såvälarbetssökande som arbetsgivare med en sådan ordning skulle kunna förbättras. Från socialdemokratiskt håll har framhållits att denöversyn av lagen som pågår inom arbetsmarknadsdepartementetskall avse lagens språkliga och redaktionella utformning. Utskottet vill framhålla vikten av att arbetet ges envidare och förutsättningslös inriktning. Till saken hör att både AMS och TCO iskrivelser till regeringen förordat en högre ambition i arbetet än regeringentänkt sig. Vad utskottet anfört om en översyn avarbetsförmedlingslagen, som innebär att de i sammanhanget upptagna motionernatillstyrks, bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6, beträffande en översyn av arbetsförmedlingslagenatt med bifall till motionerna 1987/88:A203 yrkande 3, 1987/88: A212,1987/88: A219 yrkande 8, 1987/88: A228, 1987/ 88:A258, 1987/88:A265 yrkande 9,1987/88:A268 och 1987/88:A715 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Ett upphävande av lagen om allmän platsanmälan(mom. 7) AlfWennerfors, och (alla m) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "Utskottet vidhåller"och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: 94 Utskottet delar uppfattningen i motion A203 (m) att lagenom allmän AU 1987/88:11 platsanmälan bör avskaffas. Effekterna av denna lag harnämligen medfört olägenheter i form av merarbete för såväl företagen som förarbetsförmedlingens personal. Det extra antal lediga platser somförmedlingarna får tillgång till genom lagen kan på intet vis uppväga dessanegativa konsekven- , ser. bör sålunda ansluta sig till ettprinciputtalande om lagens upphävande, varefter det får ankomma på regeringenatt vidta erforderliga åtgärder. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande ett upphävande av lagen om allmänplatsanmälan att med .bifall till motion 1987/88: A203 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ändring ilagen om allmän platsanmälan (mom. 8, motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 8 , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "" och slutar med "aktuell del" bort ha följandelydelse: Utskottet har i det föregående föreslagit att lagen omallmän platsanmälan skall upphävas. Mot denna bakgrund saknas anledning attpröva den i motion A265 aktualiserade frågan om ändring i denna lag. Ändring i lagen om allmän platsanmälan (mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion A265om behovet av en ändring i lagen om allmän platsanmälan. Det kan inte ansesvara vare sig motiverat eller rationellt att arbeten som varar än30 dagar skall behöva anmälas till arbetsförmedlingen. Den tid sorn åtgår förarbetsgivarna och arbetsförmedlarna med anmälan av kortvariga arbeten kananvändas på ett mer ändamålsenligt sätt. Regeringen bör sålunda återkomma tillriksdagen med förslag till ändring av lagen i enlighet härmed. Detta bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandeändring i lagen om allmän platsanmälan attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A265 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 11.Uppföljningsansvar för ungdomar m.m. (mom. 9) AU 1987/88:11 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Liknande yrkanden" och på s. 28 slutar med"redovisade delarna" bort ha följande lydelse: Det nuvarande systemet med ungdomslag ochinskolningsplatser bör ersättas med åtgärder som underlättar i stället för attförsvåra ungdomars övergång från skola till arbetsliv. Detta börförberedasredan i . I moderata samlingspartiets partimotion omutbildningspolitiken har föreslagits förändringar med detta syfte. Däri ingårskolstart , fler valmöjligheter på högstadiet samtförkunskapskrav till gymnasieskolans linjer i kombination med möjligheter attförbättra eller komplettera behövliga förkunskaper. Det utvidgade uppföljningsansvar för 15-19-åringar somförordas i moderata samlingspartiets här föreliggande kommittémotion A263 ochsom utskottet ställer sig bakom syftar till att stödja sådana grupper avungdomar - som hargenomgått och inte vill fortsätta i gymnasieskolan eller inom denföretagsförlagda yrkesutbildningen, - som avbryterskolgången eller yrkesutbildningen och misslyckas i sitt arbetssökande, - som slutargymnasieskolan och misslyckas i sitt arbetssökande. Uppföljningsansvaret skallha följande ingredienser: Vägledning för elever som inte vet om eller vad de skallläsa i gymnasieskolan eller inom den företagsförlagda yrkesutbildningen.Möjligheter skall finnas till yrkesorienterande praktik. Komplettering av ett eller flera ämnen för elever somalltför sent upptäcker att de borde ha gjort ett annorlunda tillval påhögstadiet. Komplettering för elever som har för lågt betyg i ettförkunskapsämne eller för lågt betygsgenomsnitt i samtliga ämnen för att kommain på en önskad linje. Hjälp till studietrötta elever att få en plats iarbetslivet genom en speciell arbetsförmedlingsinsats eller genomarbetspraktikplats. För varje elev som omfattas av uppföljningsansvaret skallgöras en individuell plan, i vilken skall ingå ett uppföljningsprogram. Utbildningsdelen av uppföljningsansvaret har närmareövervägts i den ovannämnda kommittémotionen, till vilken hänvisas. Utskottetvill liksom motionärerna understryka att de första åtgärderna för att hjälpaarbetslösa ungdomar skall vara att stimulera dem att skaffa sig utbildning somgör dem mer attraktiva på arbetsmarknaden. Detta kan ske genom gymnasiestudier,lärlingsutbildning och andra utbildningsformer. Andra bör få en intensifieradarbetsförmedlingshjälp. Ungdomar som har varit arbetslösa börerbjudas en arbetspraktikplats. Syftet med sådana platser skall vara att minska ungdo marnas tid i arbetslöshet genom att kontakt skapas framför allt med näringslivet. Normalt skall ungdomarna kunna ha en arbetspraktikplats upp , men de skall stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbetssökande. Statsbidrag skall utgå till kommunerna och bör läggas påen sådan nivå att AU 1987/88:11 dagersättningen till 18-19-åringar blir högreän för 16-17-åririgar. Avtal bör kunna träffas om ersättningen till ungdomar iarbetspraktik på ungefär samma sätt som gäller i nuvarande avtal förungdoinsplatser. Förnyad placering på arbetspraktikplats bör i normalfallenföregås av en ny period av aktivt arbetssökande. bör uppdra åt regeringen att med ledning av nuangivna riktlinjer utforma förslag till den nya verksamhetens uppläggning mer i detalj. I detta ingår statsbidrags- och övriga finansieringsfrågor sariit omprövning av kommunernas nuvarande uppföljningsansvar enligt skolla gen. Det gäller här att bygga vidare på fleråriga erfarenheter av det nuvarande uppföljningsansvaret för 16-17-åringar. Det bör därför vara möjligt för regeringen att utfärda direktiv och bestämmelser samt framlägga förslag i de fall ytterligare beslut kräver medverkan - det gäller bl.a. anvisande av nya anslag. härmedinleds en avveckling av ungdomslagen och inskolningsplatserna.Avvecklingen bör kunna vara avslutad till då lagstiftningenom ungdomslag förutsätts upphöra att gälla - förslag härom läggs fram ihemställan - och det nya och utvidgade uppföljningsansvaret träder i stället. Med det anförda tillgodoses yrkandena i motionerna A265(c) och A250 (c) om sammanhållet uppföljningsansvar för ungdomar m.m.Motionerna påkallar därmed inte någon särskild åtgärd. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande uppföljningsansvar förungdomar m.m. att med bifall till motion 1987/88:A263 yrkandena 1-3samt med avslag på motionerna 1987/88:A250 yrkandena 3-5 och 1987/ 88:A265yrkande 5 delsgodkänner vad utskottet anfört om riktlinjer för ett utvidgat uppföljningsansvar för ungdomar i åldern , ' dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om förslag tillriksdagen om finansiering och författningsmässig reglering avuppföljningsansvaret, dels antar följande Lag omupphävande av lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos Härigenom föreskrivs att lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare skall upphöraatt gälla vid utgången av . Uppföljningsansvar för ungdomar m.m. (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Liknande yrkanden" och på s. 28 slutar med "redovisade delarna" bort haföljande lydelse: 97 7 1987/88. Utskottetansluter sig till förslaget i kommittémotion A265 AU1987/88:11 att regeringen skall tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att arbeta fram förslag till ett sammanhållet uppföljningsansvar för ungdomar i åldern . ' Häriskall ingå att kommunerna har huvudansvaret för de praktiska insatserna motungdomsarbetslösheten. Dessa insatser bör inriktas så, att de utgör ett led iungdomars utbildning, val av yrke och yrkespraktik. skallsom ha det direkta ansvaret för att ungdomarna snabbast möjligtplaceras på den öppna arbetsmarknaden. Statsbidraget till kommunerna börutformas på ett sätt som motsvarar det nuvarande bidraget i kommunernasuppföljningsverksamhet. Staten bör fastställa den ersättning som skall utgåtill ungdomarna under yrkespraktiken. Ersättningsnivån bör sättas högre föräldre ungdomar. Dennu förordade stödformen skall ge ungdomar yrkespraktik över helaarbetsmarknaden och är avsedd att ersätta ungdomslagen. I avvaktan på attreformen genomförs bör, såsom understryks i motion A265, huvudregeln vara attalla ungdomsplatser ger heltidsarbete. Platserna bör i ökad utsträckningförläggas till den privata sektorn. Halvtidsarbete bör enbart förekomma avutbildnings- eller sociala skäl. En sådan utformning innebär en bättreanpassning till de förhållanden som normalt råder på arbetsmarknaden. Dettatorde vara en fördel med tanke på ungdomarnas fortsatta yrkesverksamma liv. ovan anfört bör delges regeringen. Med de nu redovisadeställningstagandena tillgodoses motsvarande förslag i motionerna A250(c) och A263 (m). Dessa motioner påkallar därmed inte någon särskild riksdagensåtgärd. dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande uppföljningsansvar för ungdomar m.m. attriksdagen med bifall till motion 1987/88;A265 yrkande 5 samt med avslag påmotionerna 1987/88: A250 yrkandena 3-5 och 1987/88: A263 yrkandena 1-3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskild yrkesutbildning för långtidsarbetslösaungdomar (mom. 10) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 29 som börjar med "Vadförst" och slutar med "motion A263" bort ha följande lydelse: Utskottetbiträder uppfattningen i motion A263 att det bör inrättas en särskiltanpassad yrkesutbildning för att ge stöd och hjälp åt långfidsarbetslösaungdomar med svåra sociala problem och bristande yrkesutbildning. Systemet börkonstrueras så, att arbetsförmedlingen får möjlighet att ge löneköstnadsbidragmed 75, 50 och under första, andra resp. tredje utbildningsåret.Utbildningen skall läggas upp med tanke på att förutsättningarna för en socialoch arbetsmarknadsmässig rehabilitering blir de bästa möjliga.Detta kräver ett nära samarbete mellan företag, skola, arbetsför- AU1987/88:11 medling och sociala myndigheter. Det bör uppdras åt regeringen att för presenteraförslag till den nu förordade särskilda yrkesutbildningens utformning ochfinansiering. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande särskild yrkesutbildning förlångtidsarbetslösa ung domar attriksdagen med bifall till motion 1987/88: A263 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lönebidragsfinansierad lärlingsutbildning somalternativ till linjer i gymnasieskolan (mom. 11) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "Folkpartiyrkanden om" och slutar med "motionA219" bort ha följande lydelse: Lärlingsutbildning tillhör de mest framgångsrika metodernaatt förmedla yrkesutbildning. I stället för att stimulera denna form avutbildning har regeringen kringgärdat inrättandet av lärlingsplatser med enmängd bestämmelser och förbehåll. Detta har fört med sig att antalet platserhar minskat,, vilket sedan används som argument mot lärlingsutbildningen.Enligt utskottets mening bör man mer aktivt använda denna form avyrkesutbildning för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten.Lärlingsutbildningen borde exempelvis, såsom föreslås i motion A219 (fp),utnyttjas som ett alternativ till linjer i gymnasieskolan på orter därelevtillgången eller strukturen på ortens näringsliv inte medger att vissayrkesinriktade studievägar inrättas. För att underlätta tillkomsten avlärlingsplatser i sådana fall bör statsbidrag kunna utgå med gradvis sjunkandelönetäckning enligt motionens förslag. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande lönebidragsfinansieradlärlingsutbildning som alter nativ till linjer i gymnasieskolan attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A219 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet,anfört. Översyn av de arbetsmarknadspolitiska insatsernaför ungdomar (mom. 12) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "De olika" och slutar med "sida" bortha följande lydelse: Åtgärderna för de olika åldersgrupperna bland ungdomar ärutformade efter olika principer. Hälften av ungdomsplatserna för 16-17-åringarfinns på den privata arbetsmarknaden, medan ungdomslagen är koncentrerade tillden offentliga sektorn. Ungdomslagen ger sysselsättning på halvtid medan övrigaåtgärder innebär heltidssysselsättning. Vidare handläggs åtgärderna olika ur organisatorisksynvinkel. Ersätt- AU 1987/88:11 ningsvillkoren varierar kraftigt.Samordningen mellan de olika åtgärderna är dålig, och det råder en visskonkurrens mellan dem. Även om målet är att minska de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna för ungdomar kommer det också framöver att behövas sådana åtgärder.Det är därför angeläget att utvärdera de insatser som gjorts för olikaåldersgrupper och se över åtgärdernas utformning. Vid översynen bör bl.a. subventionsgraden övervägas pånytt liksom fördelningen av insatser på olika arbetsgivare, arbetstider,ersättningsvillkor och den organisatoriska uppbyggnaden. Vad särskilt beträffar ungdomslagen så har konstateratsatt dessa ofta har utnyttjats som en förstahandsåtgärd i stället för att sättasin först när de arbetssökande ungdomarna och arbetsförmedlingen prövatolika alternativ. Ungdomslagen ger vidare begränsade möjligheter att gå över tillandra jobb därför att de i så hög grad är koncentrerade till den offentligasektorn där möjligheterna till fast arbete inte är stora under överskådligframtid. I sammanhanget bör uppmärksammas den numera mycket höga andelenflickor () i ungdomslagen. Nya åtgärder för att stödja tonårsflickorna ideras besvärliga situation på arbetsmarknaden är angelägna. En sänkning av arbetsgivaravgifterna - förslag härombehandlas i det följande - minskar,behovet av dagens stödåtgärder för ungdomar.I första hand gäller det om ungdomslagen, som sysselsatte intefullt 18 000 ungdomar i genomsnitt . Placering i ungdomslag kanbehövas som en extra resurs i vissa fall. Sedan de här föreslagnaförändringarna har förverkligats bör det vara möjligt att låta änför närvarande förflyta innan placering sker i ungdomslag. Det bör också varamöjligt att inrätta fler ungdomslagsplatser inom den privata sektorn. När det slutligen gäller ungdomar i åldern visarerfarenheten att det ofta tar att lösa sysselsättningsproblemen fördem. Kraftansträngningar sätts ibland inte in förrän mot slutet av den perioddå de uppbär arbetslöshetsersättning. Det borde i samband med den nu föreslagnaöversynen prövas om man kan påskynda en anställning för dessa ungdomar genomatt de tar med sig sin rätt till återstående arbetslöshetsersättning som ettslags bonus till arbetsgivaren. Med en sådan ordning skulle det löna sig förarbetsgivare att anställa arbetslösa ungdomar så snabbt som möjligt. Vad utskottet ovan anfört med anslutning fill motsvarandedelar i folkpartimotionen A219 bör delges regeringen. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande översyn av de arbetsmarknadspolitiskainsatserna för ungdomar attriksdagen med bifall till motion 1987/88: A219 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 16.Insatser för fasta jobb åt ungdomar (mom. 13) AU1987/88:11 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30 sombörjar med "Det minskade" och slutar med "till regeringen"bort ha följande lydelse: Såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar har ivårt land försökt göra kampen mot ungdomsarbetslöshet till en fråga att kommapå nya typer av särlösningar, vilkas främsta syfte tycks vara att.dölja debesvärande ungdomsarbetslöshetssiffrorna. Oavsett om namnet har varityrkesintroduktion, ungdomsslussar, ungdomsplatser, ungdomslag ellerinskolningsplatser såhandlardetomsärlösningarsomgöratt de unga försvinner urden officiella , arbetslöshetsstatistiken. Vidare har de gemensamt att de påintet sätt skapar fler jobb eller ger de unga trygghet för framtiden. Till detproblematiska med dagens särlösningar hör dessutom att man i dem gömmer enmycket orättvis behandling av ungdomen, inte minst lönemässigt. Man kan ocksåifrågasätta tvångskaraktären i dessa modeller. Den som inte är med ställs utanallt ekonomiskt stöd. Orättvisan mot de unga skiner igenom även på andraområden, exempelvis när det gäller studiestöd och studielån. 1 hela samhälletfinns en otäck tendens att anse ungdomar vara mindre värda. Det har inneburitatt myndighetsåldern i vårt land bara i teorin är men på allt flerställen i praktiken . Det gäller inte minst på arbetsmarknaden. En sådansamhällsutveckling hotar ungdomens rätt och värdighet. Dennatendens och farliga ungdomsfientliga utveckling måste bekämpas med all kraft. I samhället finns stora behov. Genom att tillfredsställadem skapas nya fasta jobb. Denna syn är den verkligt opfimistiska ochoffensiva. Ungdomskooperativ, rättvisa lärlingssystem och rejälayrkesutbildningar kan spela en positiv roll för ungdomen. Men i grunden ärproblemet med ungdomsarbetslöshet så mycket djupare och kräver en politik somsyftar till fasta jobb med lön som går att leva på. För att nå dit krävs att enrad samhälleliga behov blir tillfredsställda och å andra sidan att man vidtarkraftåtgärder mot storkapitalets penningspekulation och kapitalexport samtgenomför en skärpt beskattning av storbolagsvinsterna. Ett sätt att kombinera kampen för ungdomens rätt fillfasta jobb med åtgärder mot storkapitalet är att införa en "beskattningmot ungdomsarbetslöshet". Skattemedlen kan användas till åtgärder för attskapa fasta jobb inom samhällsnödvändiga sektorer. I enlighet med vpk:s förslag bör det uppdras åt regeringenatt utarbeta en kraftfull åtgärdsplan för att fillgodose den mängd av behov avvård, omsorg och utbildning/kultur som finns i vårt samhälle. Med en sådanmassiv satsning skapas nya arbetstillfällen som ger arbetslösa ungdomar jobb. Med de nu förordade åtgärderna bör det vara möjligt attunder nästa budgetår avveckla ungdomslagen och inskolningsplatserna. Vidbehandling i det följande av anslagsgivningen till dessa verksamheter kommerföljaktligen att föreslås en halvering av de medel regeringen begärt härför iårets budgetproposition. Besparingarna kan användas för att delfinansiera det