bet · GB01FiU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt motionären bedrivs denna läneverksamhet efter för varje organ relativt unika regler och någon utvecklad samordning av verksamheten i denna del förekommer inte. Ett rimligt antagande är, anför mofionären, atf en samordning av 64 låneförvaltningenskujie innebära positiva ekonomiska effekter. Regering- FiU 1987/88:30 enbör därför ges i uppdrag att pröva frågan. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Regeringen gav () i uppdrag att isamarbete med kammarkollegiet göra en översyn av viss statlig långivning somfinansieras över statsbudgeten m.m. RRV lämnade en rapporttill regeringen och föreslog bl. a. att ett stort antal län skulle överförastill den reguljära kreditmarknaden och att staten skulle lämna kreditgarantierför dessa. Vidare föreslogs för de kvarvarande lånen en förbättrad redovisaning. Regeringen har ännu inte redovisat något samlatställningstagande till RRV:s förslag. Utskottet.anser därför att i avvaktanhärpå är någon åtgärd inte påkallad från sida. Utskottet avstyrkerdärmed motion Fi706. I motion Fi702 av () krävs att högstavinsten pä tips eller lotto bör begränsas till 1 milj. kr. och att resten avvinstsumman bör delas ut på övriga vinnare, . Om ingen harhögsta antalet rätt bör enligt motionären även dessa pengar delas ut till deandra vinnarna i lägre grupper. Att lagra pengar från till en annananser motionären vara fel mot den som satsat pengarna. Utskottet vill med anledning av mötionsyrkandet framhållaföljande. Tillstånd för Aktiebolaget atf anordna vadhållning förallmänheten meddelas av regeringen genom särskilt regeringsbeslut. Det senastmeddelade regeringsbeslutet från ger AB Tipstjänsttillstånd att fram t. o. m. för allmänheten anordna vadhållning dels isamband med tävlingar (tips), dock inte hästtävlingar, dels om nummer sombestäms genom lottning (lotto). Av beslutet framgår atf av de vid vadhållningeninflytande insafsbeloppen skall för de regelbundet fillämpadeformerna av tips, dvs. stryktips och mälfips, öO %, samt för lotto ochextratips användas för vinstutdelning till deltagarna i vadhållningen. Förstryktipset, måltipset och lotto fär dock del av vinstbelopp från en fips- resp.lottoomgång föras till en senare omgång. Den verksamhet som AB Tipstjänst bedriver regleras såledesav regeringen genom särskilda beslut. Enligt utskottets mening vore detolämpligt om uttalade sig om detaljer i AB Tipstjänsts verksamhet. Utskottetavstyrker således mofion Fi702. 5 1987/88. Rättelse: s. 67 3 § rad 8-18 flyttade till högerspalfen. Hemställan FiU 1987/88:30 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för denekonomiska poUti ken attriksdagen med avslag pä motionerna l987/88:Fi22 yrkande I, 1987/88:Fi24yrkandena 1 och 5, 1987/88:Fi27 yrkande 2, 1987/88:Fi28 yrkandena 1 och 4 samt1987/88:Fi30 yrkandena 1, 4 och 19 såvitt nu är i fräga godkänner vad somförordats i proposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 1 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande engod miljö som mål för den ekonomiska politiken att avslår motionerna1987/88:Fi24 yrkande 3, 1987/88:Fi27 yrkande I och l987/88:Fi30 yrkande 3, 3. beträffandeprivatisering eller nationalisering av tillgångar atf avslår motionerna 1987/88:Fi22 yrkande 16, l987/88:Fi28 yrkande 12,1987/88:Fi30 yrkande 6 och 1987/88:N57 yrkande I, att avslår mofionerna 1987/88:Fi22 yrkande 5, l987/88:Fi24yrkande 4, l987/88:Fi28 yrkande 5 och 1987/88:Fi30 yrkande 20, 5.beträffande skattepolitiken attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi22 yrkande 15, 1987/88:Fi24 yrkandena 13och 14, 1987/88:Fi27 yrkande 6, 1987/88:Fi28 yrkande 3 och 1987/88:Fi30 yrkande12, 6. beträffandemomseffekten på livsmedel atfriksdagen avslår motion l987/88:Fi30 yrkandena 13 och 14, 7. beträffandehöjning av vinstskatten attriksdagen avslår motion 1987/88:Fi30 yrkande 9, 8. beträffandekredit- och valutapolitiken attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi22 yrkande 4, l987/88:Fi24 yrkande ö,1987/88:Fi27 yrkande 4, 1987/88:Fi28 yrkande 6, 1987/88:Fi30 yrkande 5 och1987/88:NS7 yrkande 2, attriksdagen avslår motion l987/88:Fi22 yrkande 3, 10. beträffandeinbetalning på likvidUetskonto a) atf med avslag på mofionerna 1987/88:Fi22yrkande 12, 1987/88:Fi26, l987/88:Fi28 yrkande II och l987/88:Fi30 yrkandena 7och 8 antar i proposition 1987/88:150 bilaga 3 punkt 2 framlagt förslag tilllag om inbetalning på likviditetskonto under /89 dels medden ändringen att 1, 2, 3 och 6 §§ erhåller följande som Utskottets förslagbetecknade lydelse: Regeringensförslag Utskottets förslag FiU 1987/88:30 1 § Företag skall betala in medel på räntebärande konto {likvidUetskonto) i enligt bestämmelserna i denna lag. avses i denna lag Medföretag avses i denna lag aktiebolag som inte är bank- aktiebolag, ekonomiskförening aktiebolag, kreditaktiebolag, fi- och handelsbolag. Lagen omfattar nansbolag, fondkommissionsbolag dock inte bankaktiebolag, kredit- eUer försäkringsbolag, aktiebolag, finansbolag, fondkom- 2. ekonomiskförening som inte missionsbolag, försäkringsbolag är föreningsbank, eUer föreningsbank. 3. handelsbolag. Om det finns synnerliga skäl fär regeringen medgebefrielse helt eller delvis frän skyldighet att betala in medel pålikviditetskonto. Företag som är skyldiga att beta- Företag som är skyldiga att beta- la in medelpä likviditetskonto skall la in medel pä likviditetskonto skall betala in ett belopp motsvarande betala in ett belopp motsvarande av den del av företagets likvi- av den del av företagets likvi da tillgångar enligt andra stycket da tillgångar enligt andra stycket som överstiger som överstiger enligt balansräkningen för det rä- vid ingången av det räkenskapsår kenskapsår som avslutats närmast som avslutats närmast före den 1 före . . Med likvida tillgångar avses omsättningstillgångar i formav kassa- och banktillgodohavanden, aktier och andra andelar samt obligationeroch andra värdepapper. 3§ För inbetalning av medel på likvidUetskonto enligt 2 § gäller följande. Företaget skall , i avräkning pådet slutliga beloppet, betala in av det totala beloppet (preliminärinbetalning). Återstoden av beloppet enligt 2 § skall betalas in senast den 31januari 1989 (slutlig inbetalning). Om den preliminära inbetcUning-en överstiger vad företagetenligt första stycket skall betala in på likviditetskonto, skall riksbankenbetala tillbaka överskjtttande belopp jämte ränta därå från inbetalningsdagen.Räntan skall vara den ränta som normalt lämnar på inlåning frånbank. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller. 4 § Företag som är skyldiga att beta- Företagsom är skyldiga att beta- la inmedel pä likviditetskonto skall la in medel på likviditetskonto skall senast den 31 augusfi 1988 till riks- till riks skatteverket lämna uppgifter om skatteverket lämna uppgifter om 67 Regeringensförslag Utskottets förslag FiU 1987/88:30 det beräkningsunderlag som legat det beräkningsunderiag som legat till gmnd för den prehminära inbe- tillgrund för den preliminära inbe talningen. Uppgifterna skall lämnas falningen.Uppgifterna skall lämnas på blankett enligt av verket fast- päblankett enligt av verket fast ställt formulär. Till uppgifterna ställtformulär. Till uppgifterna skall fogas den i 2 § första stycket skallfogas balansräkningen för det nämnda balansräkningen. Skyldig- räkenskapsårsom avslutats när het att lämna motsvarande uppgif- mastföre den . Skyl ler pä blankett och balansräkning dighetatt lämna motsvarande upp föreligger också efter anmaning av gifterpå blankett och balansräkning verket. föreligger också efter anmaning av 6§ På medel som står inne pä likvidi- Påmedel som står inne pä likvidi- tefskontoutgår årlig ränta som tefskonto utgår årlig ränta som läggs till kapitalet. Räntan skall läggs till kapitalet vid utgången av vara den ränta som nor- kalenderår. Räntan skall vara den malt lämnar på inlåning från bank. ränta som normalt läm- Öretal som uppkommer vid ränte- nar på inlåning från bank. Öretal beräkningen bortfaller. som uppkommer vid ränteberäk- dels med den ändringen i 7 § tredjestycket att kommatecknen efter orden "befrielse" och"delvis" utgår, b) att med anledning av motionerna l987/88:Fi2loch 1987/88:Fi23 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, atfriksdagen avslår motion 1987/88:Fi24 yrkande 12, attriksdagen avslår motion 1987/88:Fi22 yrkande é, 13. beträffandeberäkningsunderlaget för finansplanen aft avslår mofion 1987/88:Fi708yrkande 1, 14. beträffande deallmänna rikthnjerna för budgelregleringen att med avslag påmotionerna 1987/88:Fi22 yrkande 2, 1987/88:Fi24 yrkandena 2 och 15,l987/88:Fi27 yrkande 3, 1987/88:Fi28 yrkande 2, l987/88:Fi30 yrkandena 2, 16,17, 18 och 24, l987/88:Fi214 yrkande 3 samt l987/88:Fi220 yrkande 10 godkännervad som förordats i proposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 2 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 15. beträffandeanslaget Täckning av nierkostnaderför löner och pensioner m.m. a) att godkänner vad som anförts iproposition 1987/88:100 bilaga 9 punkt F 8 mom. 1 om användning av ifrågava rande anslag för trygghetsåtgärder till följd av utgiftsram för löneök ningar, b) att med bifall till proposition1987/88:100 bilaga 9 punkt F 8 rnom. 2 till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. för /89 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 16. beträffande utvecklingen av styrningen av denstatliga verk samheten attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:150bilaga I mom. 16 samt i bilaga ö. 17. beträffande årsbokslut för staten 1987/88:30 att lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:150bilaga I mom. 15, 18. beträffandetidsjämförelse av budgetunderskott aft avslår motion 1987/88:Fi212, attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:150bilaga I mom. 17, 20. beträffandesamordnad låneförvaltning aft avslår motion l987/88:Fi706, 21. beträffandefördelning av spelvinster att avslår motion 1987/88:Fi702. Närvarande : (), (), (), (), (), (),(), (), (), iGamleby (s), (), i (vpk), ArneKjörnsberg (s), () och (). Vid Justeringen av avsnittet Inbetalningpå likvidUetskonto (mom. 10) deltog: () i stället för (), () istället för i (s) och () istället för (). De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 1) i vad avser grundläggande strukturella åtgärder (), (), (), LarsDe (), (), () och () anser dels att den del av utskottefs yttrande som på s. 21börjar med "Vid behandlingen" och pås. 32 slutar med "berörddel", med undantag för vad utskottet anfört om en finanspolitiskåtstramning med anledning av motion 1987/88:Fi28 (fp) yrkande 4, bort haföljande lydelse: I propositionen antas att löneökningarna skallstanna vid . tillgängliga uppgifter visar dock att de avtalsmässiga löneökningarna ligger högre än vad som antagits i propositionen. Utskoftet gör därför, mot bakgrund av den ansträngda situationen på arbetsmarknaden, bedömning en att lönekosfnadsökningarna inkl. löneglidning kan komma att uppgå till . Genom aft kostnadsgenomslaget av träffade löneavtal inte blir fullständigt 1988, till följd av att löneökningarna skjutits en bit in pä året, skapas dessutom ett allvarligt överhäng till 1989. såledesatt det huvudalternativ som regeringen presenterade och som innebar attlönestegringen skulle stanna vid inte kommer att infrias. Prisökningarnahar i under i stort sett varit högre än i omväriden.Den dämpning som skett i har i än högre grad inträffat i vår omvärld,varför den svenska prisstegringen ändå är avsevärt snabbare än i viktigakonkurrentländer. Det högre löneantagandet fär konsekvenser för bedömningen avprisutvecklingen . I propositionen antas priserna under loppet avåret sfiga med . Enligt senast tillgängliga uppgifter från SCBuppgår inflationstakten till 6,4 %.Utskottet konstaterar därför att den bedömning som regeringen gör ipropositionen i likhet med den bedömning som gjordes kommer attöverskridas. Enligt utskottets uppfattning talar mycket för att prisökningarnaunder loppet av 1988 kan hamna på nivån . Detta är en oroande utveckling.Det är en väsentligt kraftigare höjning av prisnivån än den som kan förutsesför de ur synvinkel viktigaste . 11, ex. Västtysklandväntas priserna stiga med enbart . Somframgår av tabell 3 har samtliga poster i försörjningsbalansen justerats upp iden reviderade finansplanen med undantag för den offenfiiga konsumtionen ochlagerinvesteringarna. Import av varor och -6,4 -0,3 Export av varor och -12,2 -10,8 Källa: Finansdepartementetoch konjunkturinstitufet Marknadsfillväxtenför svensk export försvagades betydligt bl. a. som följd av en häftiguppbromsning i våra nordiska grannländers och import. 1propositionen bedöms exporten öka , vilket är mer änvad finansplanen och angav. Detta betyder att exporten avbearbetade varor ökar med 1988, vilket skulle betydamarknadsandelsförluster på knappt I den revideradenationalbudgeten anges emellertid att relativpris- FiU 1987/88:30 utvecklingenindikerar större marknadsandelsförluster än vad regeringen förutsatt. Motivetför att ändå räkna upp exportprognosen sägs vara aft SCB:s exportenkät fränfebruari och ökningen av orderingången till exportindustrin skulle tyda pä en bättre utveckling. Enligt utskottets bedömningkan det ingalunda uteslutas aft bedömning, snarare änregeringens, är mer realisfisk. 1 så fall skulle exporten öka med knappt 2 %1988. Denprivata konsumtionen steg , vilket är nästandubbelt sä mycket som ökningen av hushällens köpkraft (reala disponiblainkomster). Det innebär att sparkvoten föll från plus fill minus . Ipropositionen görs bedömningen aft den privata konsumtionen ökar under1988. Detaljhandelns försäljningsvolym låg drygt 3 %högre än . Härtill kommer att antalet nyregistreradebilar har ökat mycket kraftigt i jämförelse med motsvarandeperiod . Statistiken bekräftar sålunda attpropositionens bedömning om en fortsatt hög konsumtionstillväxt är sannolik. Detotala investeringarna förutses öka . Detta innebär enuppskrivning även jämfört med värprog-nos och förklarasfrämst av att regeringen har högre prognos för industriinvesteringarna. Medtanke pä de stora löneökningarna och det höga ränteläget i den svenska ekonominanser utskottet att det är svårt att motivera den högre prognosen. Regeringenräknar med ett underskott i bytesbalansen pä 10,8 miljarder, vilket är en lägresiffra än vad som förutspäddes , trots att denna prognos förutsattelöneökningar på . Mot bakgrund av vad utskottet tidigare anfört omexportutvecklingen finns det en risk att bytesbalansunderskottet blir störreän vad regeringen bedömt. Bytesbalansens fortsatta försvagning utgör ett avflera oroande tecken på aft svensk ekonomi går mot nya balansproblem. Denfrämsta orsaken till atf bytesbalansen försämrats 1987 och 1988 är den kraftigaökningen av den inhemska efterfrågan och bristen pä sparande. Bådekonjunkturinstifufefs senaste konjunkturbarometer och stafistik frånstatistiska centralbyrån bekräftar aft kapacitetsutnyttjandet är mycket högt iindustrin. Utskottetsslutsats blir atf den konkurrensutsatta sektorn alltjämt är för liten för aftbalans skall kunna uppnås i bytesbalansen vid fullt kapacitetsutnyttjande ochfull sysselsättning i den svenska ekonomin. Sammanfattningsviskonstaterar utskottet att den svenska ekonomins balansproblem ökar. Möjlighetenter sig avlägsen att - i enlighet med den fastlagda ekonomiskapolitiken på medellång sikt - arbeta uppöverskott i bytesbalansen som skulle kunna användas för amortering avutlandsskulden. 1den reviderade finansplanen redovisas även s. k. treårskalkyler. Dessa skall ses som årliga uppföljningar av långtidsutred ningarna med syfte aft ge ett underlag för utformningen av den ekonomiska politiken . Resultatet av treårskalkylerna sammanfat- 71 tas i tabell 4. Tvåalternafiva utvecklingsvägar redovisas. Alternafiven skiljer sig åt genom olikalöne- och prisantaganden. Den ekonomiskautvecklingen åren 19891991. Försörjningsbalans och vissa pjTT 1QR7/88-'flnyckeltal Priser (årsgenomsnitt) 1,5 2,3 2,6 3,4 2,7 1,8 1,3 -3,0 3,6 1,2 1,0 3,4 5,0 2,9 5,1 0,2 2,3 0,0 2,6 2,8 Arbetslöshet Bytesbalans, miljarder kronor Kravkalkylernavisar att exportens och investeringarnas andel av resursanvändningen mäste ökaom en negativ utveckling skall kunna undvikas. De i tabell 4 angivnautvecklingsalternativen förutsätter en relativt god internationell ekonomiskutveckling. Som utskottet framhöll i avsnittet om den internationellautvecklingen innebär en minskad fillväxt i väridshan-deln svära problem för densvenska ekonomin. En sådan utveckling i kombination med kraftiga löneökningarinnebär enligt treårskalkylerna aft produktionstillväxten inte under något avde kommande åren kommer att nä upp till I %, atf bytesbalansunderskottet växertill och atf arbetslösheten i slutet av treårsperiodenkommer att överstiga . Isamband med behandlingen av årets finansplan (FiU 1987/88:20) un-dersfr'ökutskottet atf underskottet i bytesbalansen kommer att permanentas om inte denkonkurrensutsatta sektorn växer fillräckligt snabbt och om konkurrenskraftenfortsätter att urholkas. Tillfälliga underskott i bytesbalansen är svära atfundvika men ständiga underskott i bytesbalansen kan inte accepteras.Handlingsutrymmet för den ekonomiska politiken skulle då bli såallvarligt begränsat att det inte längre blir möjligt att upprätthålla enrimlig produktionstillväxt och hälla fillbaka en stigande inflation ocharbetslöshet. Den förda ekonomiska politiken Denbeskrivning utskottet givit ovan om utvecklingen i är inte ny. Den har gjorts i snart sagt varje ekonomisk analys . Det faktum aft samma problembeskrivning ständigt återkommer visar klart och tydligt att regeringen inte har lyckats bemästra problemen. Indirekt erkänner regeringen därmed att den har fört en felaktig ekonomisk polifik. Utskottet noterar att regeringen framhåller, som i varje finansplan , hur nödvändigt det är att löne- och prisutvecklingen i anpassas till den som råder i våra viktigaste konkurrentländer. nödgas regeringen är efter är konstatera att priser och löner stiger snabbare i än i omvärlden. Det är i längden ohållbart. Trots att regeringen 72 också inser detta, vidtarden inte erforderliga ätgärder för att underlätta för FiU 1987/88:30parterna att sluta avtal på en rimlig nivå. Utskottetanser i likhet med vad som framhålls i motionerna Fi22 (m), . Fi28(fp) och Fi24 (c) att ansvaret för avtalsförhandlingarna åvilar arbets-'marknadens parter. Regeringen måste emellertid skapa fasta spelregler och godaförutsättningar för förhandlingarna. Så har inte skett. Regeringenhar också misslyckats med att åstadkomma det nödvändiga totala sparandet iekonomin, vilket visar sig i underskott i bytesbalansen. På grund av osäkerhetom spelreglerna, bl. a. som en följd av engångsskatten på pensionssparande,och successiva skattehöjninjgar har hushällsspa-randet sjunkit ytterligare frånen redan läg nivä. Hushällens sparkvot väntas bli minus . Regeringenspolitik har gått ut på att öka det offentliga sparandet med hjälp av främstskattehöjningar, vilket resulterat i sjunkande hushällssparande.Utskoftet anser en sådan omfördelning olämplig. Detär vidare enligt utskottet upperibart att de insatta åtgärderna inte förmåttlösa det grundläggande strukturella problemet med konsumtionsledd tillväxt.Utskottet konstaterar att den exportledda tillväxt som var innebörden av den s.k. tredje vägens politik övergivits . Det borde vara uppenbart atten ökning av konsumtionen som är efter är överstiger den totala tillväxten ilängden är ohållbar. Regeringensmisslyckande i fräga om den ekonomiska politiken är extra allvarligt motbakgmnd av att den internationella utvecklingen erbjudit enrad gynnsamma omständigheter. Om de hade utnyttjats rätt, skulle de ha hjälptSverige att bryta trenden av alltför höga kostnadsökningar och underlättat eneffektivare strukturomvandling utan att detta behövt innebära påfrestningar iform av hög arbetslöshet. Regeringenhar med den förda ekonomiska politiken enligt utskoftet således misslyckats medatt lösa grundläggande strukturproblem och främja den ekonomiska tillväxten.Detta har starkt bidragit till den överhettning som kännetecknarekonomin. Motdenna bakgrund anser utskottet det anmärkningsvärt aft det i finansplanensaknas besked om vilken strategi för den ekonomiska politiken som regeringenhar för att lösa de nämnda problemen. Regeringenspolitik synes bygga på följande inslag: Överhettningen skall motverkas genom enhöjning av tobaksskatten med . Lönebildningen skallunderlättas genom att regeringen erbjuder arbetsmarknadens parter en vissmarginalskattesänkning i utbyte mot höjd indirekt skatt. Tillväxten skallfrämjas genom att regeringen i vaga ordalag förespråkar höjd produktivitet inomden offentliga sektorn samt undviker att ytteriigare höja skattetrycket om ochnär priser och löner i någon . obestämd framtid bringats till en lugnareutveckling. Utskottet konstaterar att denna polifik underkänts både avriksbanken och i redan innan den förverkligats. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Imotionerna Fi22 (m), Fi28 (fp) och Fi24 (c) beskrivs utvecklingen i 73 och de krav påomläggning av den ekonomiska politiken som krävs för att lösa destrukturella problemen. Utskottet instämmer i allt väsentligt FiU1987/88:30 i motionärernas rekommendafioner. Ilikhet med motionärer"na förordar utskottet en politik som skapar bättreförutsättningar för fillväxt och därigenom stigande välfärd. Detta är viktigtinte minst för att åstadkomma en regionalt balanserad utveckling inom landet. Utskottetvill betona att en väsentlig förutsättning för en tillväxtbefrämjande polifikär atf staten respekterar hushållens och företagens krav på stabila spelregler. Denkortsiktighet och ryckighet som kännetecknat den ekonomiska politiken undersenare år har förstärkt osäkerheten för företagare och anställda. Detta innebäratf färre vågar ta risker, varvid långsiktiga satsningar och investeringartenderar att utebli. Engångsskatten på pensionssparande är ett exempel päbeslut som bidrar till att skapa osäkerhet även bland dem som inte är direktberörda. Även regeringens först genomdrivna och sedan tillbakadragna förslag omhöjning av arbetsgivaravgifterna vållade osäkerhet om gällandeförutsättningar. Enligt utskottets uppfattning är det därför väsenfiigt att iframtiden avstå frän sådan kvartalspolitik. Tillfasta spelregler hör också en konsekvent växelkurspolitik som norm för denekonomiska politiken. Finans- och penningpolitiken skall inriktas på att stödjaden fasta växelkursen. Regeringen måste slå fast atf effekterna av alltförhöga löneökningar inte kommer att pareras genom devalveringar. Utskottetvill betona aft man vid den expansion av den konkurrensutsatta sektorn som ärnödvändig mäste beakta den pågående omvandlingen från industrisamhälle tilltjänstesamhälle. Om man skall kunna se och utnyttja de möjligheter som ligger idetta tjänstesamhälle krävs flera förändringar av den ekonomiska politiken. Utskottetanser aft ekonomisk tillväxt bäst främjas i ett ekonomiskt system som bygger pådecentraliserat beslutsfattande. Marknadsekonomin är det oöverträffade sättetatt ta tillvara den skaparlust, arbetsvilja och kompetens som finns spriddbland miljontals enskilda människor och företag. Enligt utskoftets meningskulle en revitalisering av den svenska ekonomin kunna möjliggöra en årligtillväxt avsevärt över det 2-procentsnivå. Denekonomiska politiken bör därför enligt utskottets mening inriktas pä attundanröja tillväxthinder. Detförsta tillvä.xthindret rör skattepolitiken. Dagens skattesystem stimulerarskafteplanering och skaftefusk och missgynnar arbete och sparande. Utskottetvill betona vikten av att sänka marginalskatterna på arbetsinkomster. Dagenshöga marginaleffekter leder fill höga nominella löneökningskrav för att någotskall bli kvar efter skatt. Detta gör det svårare för parterna på arbetsmarknadenatt sluta avtal på en samhällsekonomiskt lämplig nivå. Höga marginaleffekterleder dessutom till låg arbefskraftsrör-lighet mellan branscher och yrken,vilket i sin tur försämrar arbetsmarknadens möjlighet att fungera väl ochdärför hämmar tillväxten.