bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Vad gällerarbetet" och slutar med "anses besvarat" bort ha följandelydelse: ram pågår nu arbete på att skapa en konvention som syftar dll attsändande och mottagande länder skall komma överens om gemensamma bindanderegler för programsändningar som når ut över gränserna, dvs. en reglering"vid källan". Samtidigtpågår arbete inom EG-parlamentet på att utforma gemensamma regler. Principen ärhär att utländska sändningar skall fä distribueras fritt. Ett uttalat syfte iEG:s vitbok är att skapa ett radio- och TV-område som täcker hela gemenskapen.Det betyder att de existerande nationella regler som inskränker eter- ochkabelmediaverksamhet ersätts av gemensamma regler beträffande bl.a. reklamensutformning och omfattning. Ett land skall inte kunna förhindra vidaresändning avsändningar från ett UU 1987/88:24 annat medlemsland om dessa uppfyllerEG-reglerna. deltar i arbetet inom . Det är ännuoklart vilket av dessa båda förslag - ellerEG-parlamentets förslag - som kommer att biträdas av de västeuropeiskaländerna. I det konventionsförslag som diskuteras inom Europarådetfinns det ett förbud mot att sända reklam riktat mot ett speciellt land. Omförslaget antas betyder det att det kan bli tillåtet att sända reklam förmultinationella produkter under det att reklam för varor och tjänster som barasäljs i skulle förbjudas. Från yttrandefrihetssynpunkt är det enligtutskottets uppfattning angeläget att sä liberala regler som möjligt uppställsför direkt- och vidaresändning av gränsöverskridande program. Enligt utskottets uppfattning vore det för de svenskakonsumenternas del bäst om de föreslagna EG-reglerna skulle gälla även iSverige. bör därför i det pågående arbetet med förslagettill Europarådskonvention arbeta för så liberala regler som möjligtbeträffande vidaresändning av radio- och TV-utsändningar. Reglerna bör dock enligt utskottets uppfattning vara såutformade att de förhindrar program som innehåller överdrivna våldsskildringar,pornografi eller hets mot folkgrupp. Härmed bifaller utskottet yrkande 20 i motion U7 medanyrkande 9 i motion U5 får anses besvarat, dels att utskottets hemställan imoment 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande internationell mediapolitikatt med bifall till yrkande 20 i motion 1987/88:U7 ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Avveckling av valutaregleringen (mom. 20) (c) , (alla m), (), och HädarCars (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande sorn på s. 46börjar med "Som framgår av" och slutar med "motion U6(fp)." bort ha följande lydelse: Det fortsatta integrafionsarbetetinom EG tar bl.a. siktepå att uppnå fri rörlighet för kapital . Det finns tecken som tyderpå att EG:s återstående regleringar på kapitalmarknadsområdet kommer att varaavskaffade . Enligt utskottets bedömning är det nödvändigt för Sverigeatt avskaffa sin valutareglering om det skall bli möjligt att delta i denvästeuropeiska integrationen med lika förutsättningar. Utskottet ansluter sigdärför till den avvikande mening i finansutskottets yttrande som föreslår attvalutaregleringen avskaffas i för gott och utan dröjsmål. Därmedtillstyrker utskottet vad som i denna fråga sägs i motionerna U6 (fp) och U7(m). dels att utskottets hemställan imoment 20 bort ha följande lydelse: 20, beträffande avveckling av valutaregleringen att med bifall till yrkande 12 i motion 1987/88:U7 och 61 ifrågavarandedel av yrkande 5 i motion 1987/88:U6 som sin mening UU 1987/88:24 gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Svensk anknytning till EMS (mom. 22) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Utskottet delar" och slutar med "motion U7 (m)." bort ha följande lydelse: , Utskottet delar den uppfattning som framförs i enavvikande mening till finansutskottets yttrande i frågaom en svensk anknytningtill det europeiska monetära samarbetet (EMS). Om deltog i dettasamarbete skulle det dels innebära ett ytterligare stöd för en fast växelkurs,dels att den svenska valutan blev fast anknuten till de länders valuta som ärvara främsta handelspartner. Ett deltagande i EMS skulle främja pris- ochlönestabilitet i men det skulle framför allt bli ett uttryck för vår beslutsamhetatt aktivt delta i det västeuropeiska ekonomiska samarbetet. Utskottettillstyrker därför förslaget i yrkande 11 i motion U7 (m) vari föreslås ensvensk anknytning till EMS. dels att utskottets hemställan imoment 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffande svensk anknytning till EMSatt med bifall till yrkande 11 i riiotion 1987/88:U7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. , och (alla m) anför; Företrädarna för moderata samlingspartiet anser att ävenom frihandelsavtalet nu fungerar förhållandevis tillfredsställande finns detanledning att understryka att i takt med att EG:s inre gränser försvinner finnsrisk för att hindren för handel över EG:s yttre gränser blir relativt settstörre. Också i propositionen framhålls att de skäl som framfördes förentullunion alltjämt är gildga, och det med ökad tyngd.Fördelarna med en tullunion kan därför komma att bli ännu mer påtagliga iframtiden. Tanken på en tullunion bör därför inte avskrivas utanframföras som ett svenskt förhandlingsönskemål. och (båda fp) anför: uppfattning är att bör eftersträvaatt rörande gränsöverskridande TV-sändningar gesliberala regler rörande bl.a. vidaresändningar rörande radio- och TV-program. Västeuropeisktforum för ekonomiskt samarbete UU1987/88:24 GunnelJonäng och (båda c) anför: Vianser i likhet med vad som uttalats i motion U5 (c) att man från svensk sidabör eftersträva ett gemensamt västeuropeiskt forum avseende ekonomiskpolitiskafrågor, bl.a. skatter. Som exempel påpekas att flera länder inom EG tillämpardifferentierad mervärdesskatt, en ordning som vill införa även iSverige. Där behandlas även frågan om den svenska kilometerskatten som klartavviker från drivmedelsbeskattningen i andra länder och därför bör tas upp dllomprövning. Eftersomdessa frågor bör kunna bli föremål för kommande förhandlingar motsätter vi ossinte betänkandets slutsatser, men vill framhålla det angelägna i dessa frågorssnara lösning i enlighet med vad som uttalats i motion U5 (c). GunnelJonäng (c), , och (allam), (), och (båda fp) anför: Vianser att bör ha ett nära samarbete med EG även på området förfinansiella tjänster. Vi konstaterar att det inte är möjligt attåstadkomma lika arbetsvillkor för bl..a banker, försäkringsbolag och finansinstituti och i EG-området så länge valutaregleringen upprätthålls. 1987/88:4 y angående och den västeuropeiska integrationen(prop. 1987/88:66 jämte motioner) UU1987/88:24 Bilaga 1 har berett konstitutionsutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1987/88:66 angående ochden västeuropeiska integrationen jämte motioner. begränsar sitt yttrande till attgälla dels frågan om integration på massmedieområdet, dels en i motion1987/88:U7 av m.fl. (ni) väckt fråga om redovisning av lagförslagsöverensstämmelse med lagar och regler inom EG. I avsnittet 9.3 Massmedier i propositionen behandlas detbehov av europeisk reglering som tar sikte på TV-sändningars innehåll somuppstått till följd av att gränsöverskridande sändningar blivit vanligare. Det påpekas i propositionen att de regler som gäller förtelevisionen i olika länder har utformats utifrån nationella överväganden.Genom satellittekniken har det blivit möjligt för programföretag att nå publiki andra länder än de egna. I en inte alltför avlägsen framtid kommer det attbli möjligt för enskilda att med hjälp av förhållandevis enkel och billigutrustning ta emot satellitsändningar. Tillgången till kabelnät blir därmedinte av så avgörande betydelse för möjligheten att se satellitdistribueradeprogram. Det finns därför enligt propositionen ett större behov äntidigare av att reglera programinnehållet redan i samband med den ursprungligasändningen. Det erinras i propositionen om att det inom Europarådethar tagits fram rekommendationer som gäller TV-området. Dessa behandlar bl.a. användningenav satellitkapaciteten, reklamfrågor, upphovsråttsliga frågor och audiovisuellproduktion. beslöt man att inom ram utarbeta ett bindandeinstrument, en konvention, rörande gränsöverskridande sändningar. Även inom EG har olika frågor om enhetlig reglering förTV-spridning i tagits upp. De förslag som lagts fram av EG-kommissionensyftar enligt propositionen till att få till stånd en översiktlig reglering somundanröjer de hinder för distribution av TV-program över gränserna som de olikaländernas regler anses utgöra. I propositionen sägs att valt en mycket öppenlinje i fråga om vidaresändning av satellitsändningar i kabelnät. inteinneburit att valt att acceptera allt som sänds. Den svenska UU1987/88:24 kabellagstiftningen innebär därför att vidaresändning kan förbjudasom en Bilaga 1 programkanal har innehållit våldsskildringar, pornografieller hets mot folkgrupp. Enligt propositionen medför öppenheten för utländskasändningar inte att behovet av svensk television minskar eller att dessuppgifter blivit mindre omfattande, snarare tvärtom. Det är angeläget attSveriges Radio arbetar effektivt och med goda ekonomiska förutsättningar föratt åstadkomma ett mångsidigt programutbud, som har det svenska samhället ochden svenska kulturen för ögonen. För att man inte genom satellitsändningar skall kunnakringgå de svenska reglerna om reklam i televisionen finns det möjlighet attingripa mot vidaresändning av programkanaler som har säntkommersiell reklam som måste anses vara särskilt riktad till de svenskakonsumenterna. Det är också viktigt, sägs det i proposifionen, attmöjligheterna till ingripande i kombineras med ett regelsystem påsändningssidan. Med tanke på televisionens betydelse för den nationella ochkulturella identiteten är det angeläget att sådana regler har förankring i allaberörda länder. har därför funnit det väsentligt att - inomEuroparådets ram -arbeta för att åstadkomma bindande regler för sändningar övergränserna. Enligt propositionen finns det annars en risk för attlösningar som jämställer televisionsprogram med andra varor eller tjänster kanleda till att ett mindre antal kommersiella företag med verksamhet i olikaeuropeiska länder kommer att dominera både televisionen och andra massmedier ivårt land. I mofion 1987/88:U5 av m.fl. (c) sägs attdet år angeläget att slå vakt om den nationella televisionen. måstedet internationella mediesamarbetet intensifieras. Motionärerna erinrar om att det redan nu direkt mottassatellitsända TV-program i betydande omfattning i värt land'; Från satellitdirektmottagna TV-sändningar kan inte bemästras genom nationell lagstiftning ifråga om våldsskildringar, pornografi och hets mot folkgrupp. Enligtmotionärernas mening bör instrumentet i stället vara internationelltöverenskomna etiska regler, och man anser det naturligt att söka uppnå en sådanöverenskommelse på europeisk nivå. I modon 1987/88:U7 av m.fl. (m) påpekas att ettuttalat syfte i år att skapa ett radio- och TV-område som täckerhela Gemenskapen. Det betyder att de existerande nationella regler sominskränker eter- och kabelmedias verksamhet ersätts av gemensamma regler ombl.a. reklamens utformning och omfattning. Motionärerna erinrar vidare om att det pågår ettlikartat arbete inom där även deltar. I det konventionsförslagsom diskuteras finns det ett förbud mot att sända reklam riktad mot ettspeciellt land. 5 1987/88. Om bestämmer sig för att biträda enEuropakonvention UU 1987/88:24 innebär detta enligt motionärerna eninskränkning i EG:s beslutsmöjligheter Bilaga 1 på ett område som ärviktigt både för individernas valfrihet och för företagens frihet attkonkurrera. I motionen sägs att det för de svenska konsumenternas delvore bäst om de föreslagna EG-reglerna kunde gälla även i . börenligt motionärernas mening i det pågående arbetet med förslaget till Europakonventionenarbeta för så liberala regler som möjligt beträffande vidaresändning av radio-och TV-utsändningar. I motionen behandlas också frågan om harmonisering avlagar och bestämmelser. Det framhålls att ett vikfigt led i fullbordandet avEG:s inre marknad är slopandet av återstående icke-tariffära handelshinder. Föratt en västeuropeisk stormarknad skall kunna skapas krävs,att EFTA-ländernasamarbetar med EG för att avveckla existerande tekniska handelshinder och skapaett system för att förhindra att nya sådana uppstår. I motionen påpekas att i avser den federalaregeringen att se till att alla nya lagförslag åtföljs av en redovisning om hurdessa förslag står i överensstämmelse med bestämmelser inom EG-omrädet. ÄvenÖsterrike avser införa en "EG-konformitetsklausul" för nyalagförslag. Enligt motionärernas mening är det angeläget att även den svenskaregeringen inför alltid redovisar lagförslags överensstämmelse medlagar och regler inom EG. En så stor etableringsfrihet som möjligt för olika medierär enligt utskottet en viktig del av den grundlagsfästa yttrandefriheten. Förnationella radio- och TV-sändningar, liksom för lokala kabelsändningar, ärdenna begränsad genom ett koncessionssystem. Syftet med detta är dels attfördela det tillgängliga utrymmet i etern, dels att värna om ställning som ett s.k. public service-företag. Vidaresändning i kabelnät av satellitprogram får enligtden lagstiftning som gäller förbjudas om de och i betydande omfattning innehållit reklam sårskilt riktad till svenska konsumenter eller om det i programkanalen förekommit våldsskildringar, pornografi eller hets mot folkgrupp. . . Möjligheten för hushållen att direkt ta emot satellitsåndaprogram kommer att öka starkt inorn en nära framtid. För att regler liknandedem som gäller för de vidaresända programkanalerna skall kunna tillämpas på dedirektsända krävs en gemensam reglering för såväl sändande som mottagandeländer. Det konventionsarbete som pågår inom syftar till attåstadkomma en sådan gemensam reglering. EG-staterna deltar i konventionsarbetet. Enligt utskottets mening bör i konventionsarbetetverka för att reglerna utformas så att spridningen av program underlättas,som etiska regler uppställs för programinnehåll och de inhemskaprogramföretagens nationella särart inte äventyras. Utskottet delar såledesden uppfattning som kommer till uttryck i propositionen och i motion U5 (c).Utskottet kan däremotinte ställa sig bakom de synpunkter som framförs i modon U7 (m). Vad gäller det i motion U7 framförda kravet om en s.k.EG-konformitets- ' Bilaga 1 klausul finner utskottet inte påkallat att krävaatt regeringen alldd skall redovisa lagförslags överensstämmelse med lagar ochregler inom EG. Utformningen av den svenska lagstiftningen på olika områden ärgivetvis av betydelse för handelsrelationerna med länder även utanför EG.Regeringen bör för redovisa alla viktigare sådana effekter av nyalagförslag, oavsett om de gäller relationerna till EG-staterna eller andraländer. Närvarande: (), (),(), (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), BengtKindbom (c) och (vpk). 1) (), (), Hans Nyhage(m) () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 66 börjar med "Enligt utskottets" och på s. 67slutar med "motion U7 (m)." bort ha följande lydelse: I det konventionsförslag som diskuterats finns det ettförbud mot att sända reklam riktad mot ett speciellt land. Om förslaget antasbetyder det att det kan bli tillåtet att sända reklam för multinationellaprodukter under det att reklam för varor och tjänster som bara säljs i Sverigeskulle förbjudas. Från yttrandefrihetssynpunkt är det angeläget att så liberalaregler som möjligt uppställs för direkt- och vidaresändning avgränsöverskridande program. Reglerna bör dock vara så utformade att deförhindrar program som innehåller överdrivna våldsskildringar, pornografi ellerhets mot folkgrupp. 2) , Hans Nyhage och ElisabethFleetwood (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Vad gäller"och slutar med "andra länder" bort ha följande lydelse: Vad gäller det i motion U7 (m) framförda kravet om en s.k.EG-konformitetsklausul anser utskottet att det bör krävas av regeringen att förriksdagen redovisa nya lagföi"slags överensstämmelse med lagar ochreglei" inom EG. 1987/88:4 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU 1987/88:24 Bilaga 2 Utrikesutskottethar beslutat bereda finansutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationenjämte motionerna 1987/88:U2-U7 och 1987/ 88:U522-U524. Regeringenbegär i propositionen att skall godkänna vissa riktlinjer som börligga till grund för det fortsatta arbetet för att få till stånd ett brettvästeuropeiskt samarbete. bereds därutöver tillfälle ta del avregeringens överväganden på olika områden i fråga om och denvästeuropeiska integrationen. Finansutskottetbegränsar sitt yttrande till vad som i den senare delen anförs om ekonomisktoch monetärt samarbete (kap. 12). Vad gäller avsnitten om en gemensam marknadför industrivaror (kap. 6) och om offentlig upphandling (avsnitt 8.2), somberör frågor inom utskottets beredningsområde, konstaterar utskottet att någrastörre meningsskiljak-tigheter inte föreligger mellan vad som anförs ipropositionen och i modonerna. Utskottet avstår därför från att kommenteradessa frågor. Ipropositionen anförs att internationellt ekonomisk-politiskt samarbete bl.a.kan syfta till att förbättra förutsättningarna för hög ekonomisk tillväxt ochlåg inflation i världsekonomin, att stabilisera växelkurser och att utjämnaobalanser mellan olika länder. Viktiga beståndsdelar i detta samarbete ärutbyte av information om och diskussion av den ekonomiska utvecklingen ochpolitiken. I centrum för intresset står de mekanismer som binder samman de olikaekonomierna. Syftet med samarbetet är bl.a. att vederbörlig hänsyn skall kunnatas till de internationella återverkningarna av olika ländersekonomisk-politiska åtgärder. Ipropositionen framhålls vidare att eftersträvar en hög ambitionsnivå förinternationellt ekonomisk-politiskt samarbete och verkar aktivt för en båttresamordning och adekvat inriktning av den ekonomiska politiken. Tyngdpunkten fördetta engagemang ligger i och i IMF. De senaste årens arbete inom ramenför dessa organisationer på att stärka den multilateralaövervakningen av medlemsländernas ekonomiska politik och UU 1987/88:24 utveckling har därvid tillmätts särskild betydelse. Sommedlem i EFTA deltar aktivt i diskussioner i organisationens ekonomiskakommitté. har också informella diskussioner medEG-kommissionen rörande ekonomjska frågor. I dessa samtal, som främst rör kort-och medelfristiga konjunkturutsikter och valutafrågor, deltarfinansdepartementet och . Imotion U5 (c) förordas att man från svensk sida bör eftersträva ett gemensamt västeuropeiskt forum för samråd avseendeden ekonomiska politiken. Samarbetet inom , där de västeuropeiska ländernaingår, domineras ofta av de stora länderna eller konstelladoner avEG-Japan-USA. I ett västeuropeiskt forum borde samtliga EFTA- och EG-länderingå för gemensam behandling av ekonomisk-politiska frågor i . I ettsådant forum skulle de små västeuropeiska länderna kunna göra sig gällande påett bättre sätt än i befintliga fora, anför motionärerna. Enfri och omfattande handel med andra länder är en grundläggande förutsättning förgod ekonomisk tillväxt i vårt land. En fri handel medför en rationellarbetsfördelning mellan länderna som är till nytta för alla parter. Detta utgörutgångspunkten för utskottets ställningstagande i detta yttrande. Densvenska hemmamarknaden är liten internationellt sett. Tillgången till marknaderi andra länder har varit en förutsättning för att svensk exportindustri skallkunna konkurrera med industrier i betydligt större länder som harkonkurrensfördelar i form av en större hemmamarknad. Detär i hög grad tack vare vårt deltagande i den internationella handeln somSverige nått sitt nuvarande sociala och ekonomiska välstånd. Handel ochekonomiskt samarbete lägger vidare grunden för ökad mellanfolklig förståelseoch fredlig samlevnad. Detär med denna utgångspunkt som medverkat i och anslutit sig tillåtskilliga avtal som syftar till att avveckla tullar och andra hinder förhandeln mellan länder. Genomanslutningen till olika internationella avtal har liksom andra länderunderkastat sig vissa inskränkningar av den egna handlingsfriheten. Sverigehar t.ex. inom och i stor utsträckning förbundit sig att behandlaalla medlemmar lika. Frihandelnhar också lett dl! en långtgående strukturomvandling, vilket är en ofrånkomlig konsekvens av den internationella arbetsfördelningen. De näringsgrenar som inte är konkurrenskraftiga slås ut. i ett samhällseko nomiskt perspektiv är detta en nödvändig utveckling för att vi långsiktigt skall kunna hävda oss i den internafionella konkurrensen. En sådan omstrukturering kan emellerdd för anställda och ägare i de utsatta indu strierna innebära stora påfrestningar. En viktig förutsättning för att kunna fullfölja en sådan politik är att de människor som drabbas av strukturom- 69 vandlingenerhåller samhällets stöd. Strukturomvandlingens påfrestningar UU 1987/88:24måste bäras solidariskt och inte endast av de enskilda som drabbas. Med en Bilaga 2 rättvis fördelning av välfärden och en social trygghet skapas godabetingelser för den industriella förnyelsen. ' Den svenska ekonomin har i allt högre grad blivit beroendeav den internationella och då i första hand den västeuropeiska utvecklingen. Som anförs i propositionen är det fortfarande möjligt att påverka den egna ekonomiska utvecklingen. Det visar inte minst de senaste årens ekonomiska utveckling i , men värt manöverutrymme år begränsat. Obalanser och konjunkturväxlingar i ett land tenderar att snabbare än tidigare fortplantas till andra länder och kontinenter. Betydande instabilitet i fråga om växelkur serna kan verka hämmande på handeln. Därför ökar behovet av ekonomisk- , politiskt samarbete. Utskottet delar uppfattningen i motion U5 (c) att deteuropeiska samarbetet på den ekonomiska politikens område är mycket viktigt.Det framgår inte minst av det faktum att EFTA-länderna tillsammans är EG:sviktigaste handelspartner och en större exportmarknad än . är,närmast, efter och , EG:s tredje viktigaste handelspartner och utgören nästan dubbelt så stor exportmarknad som . Behovet av ett europeiskt samarbete accentueras underperioder med problem i världsekonomin. Europeiska initiativ och förslag tilllösningar kan i sådana situationer vara mycket betydelsefulla. Det sker också fortlöpande diskussioner inom ram ömdet ekonomiska läget i och om olika vägar att med den ekonomiskapolitiken påverka utvecklingen. Utskottet ser det inte som en nackdel attEuropa i detta sammanhang betraktas som en väsentlig del i samspelet mellan destora ekonomierna i världen. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om dels densamverkan som sker inom den ekonomiska kommittén iEFTA, dels de årliga överläggningarna mellan EFTA-länderna och ,dels de bilaterala överläggningar som sker mellan ochdet svenska avseende ekonomisk utveckling och ekonomiskpolitik. Till detta kan låggas de möjligheter som öppnar sig att inom ramen fören intensifierad EFTA-EG-dialog avhandla frågor även av det slag som tas upp imotion U5. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de andra fora (IMF,, ECE, nordiska samarbetet m.fl.), där deltar på multi- eller bilateral basis och där den europeiska dimensionen på ekonomisk utveckling och ekono misk-politiska frågor kan diskuteras, måste risken för dubbelarbete vid inrättandet av ett nytt internationellt organ nämnas. Det kan också av detta, skäl och med hänsyn till de kostnader inrättandet av en ny västeuropeisk organisation skulle medföra både i form av direkta budgetmedel och genom ökat arbete, ifrågasättas om andra länder i skulle vara intressera de av ett sådan förslag. Utskottet avstyrker således från sina utgångspunktermotion U5 yrkande 13. Kapitalrörelser UU 1987/88:24 Det konstateras i propositionen att en faktor av storbetydelse för samordningen av ekonomiska politik är utvecklingeni riktning mot ökad frihet för kapitalrörelser.