bet · GB01KU36 · 1987-12-31 00:00:00 — tionsfrihetenfår begränsas endast tionsfriheten får begränsas av hän- av hänsyn till rikets säkerhet, till syn till ordning och säkerhet vid ordning och säkerhet vid samman- sammankomsten eller demonstra- komsten eller demonstrationen el- tionen eller till trafiken. I övrigt får ler till trafiken eller för att motver- dessa friheter begränsas endast av ka farsot. hänsyn till rikets säkerhet ellerför Föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gällersammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visstetniskt ursprung. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs i fråga om dels alt 16kap. 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas tre nya paragrafer, 16kap. 10 b och c samt 19 ! ?§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap. 8 §' Den som offentligen eller eljest i Densom i uttalande eller / annat uttalande eller annat meddelande meddelandesom sprids hotar eller som sprids bland allmänheten hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse, döms för hels mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. uttryckermissaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelningpå ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse, dömsför hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller om brottet är ringa,till böter. Den som i stillbild eller i enfilm, ett videogram. ett televisionsprogram eller andra rörliga bilderskildrar sexuellt våld eller tvång med uppsåt alt bilden eller bilderna spridseller som sprider en sådan skildring, döms, om inte gärningen med hänsyn tillomständigheterna är försvarlig, för olaga våldsskildring till böter ellerfängelse . Detsamma gäller den som i rörliga bilder närgångeteller utdraget skildrar grovt våld mot människor eller djur med uppsåt attbilderna sprids eller som sprider en sådan skildring. Första stycket gäller inte filmer eller videogram somstatens biografbyrå har godkänt ftir visning. Del gäller inte heller enupptagning av rörliga bilder med samma innehåll sorn en film eller ettvideogram som har godkänts av biografbyrån. Vidare gäller första stycket inteoffentliga förevisningar av filmer eller videogram. Har en upptagning av rörliga bilder försetts med ett intygom att KU 1987/88:36 Bilaga-1 ' Senaste lydelse 1982:271. 5 1987/88. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse KU 1987/88:36 en film eller ett videogram med Bilaga 1 samma innehåll hargodkänts av , skall inte dömas till ansvar enligt förstastycket för spridning av upptagningen. Vad som har sagts nu gäller dock inte omintyget var oriktigt och den som har spritt upptagningen har insett eller boninse detta. uppsåtiigen eller av grovoaktsamhet i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte till den somär under femlon år lämnar ut en film. ett videogram eller en annan upptagningav rörliga bilder med ingående skildringar av verklighetstrogen karaktär somåterger våld eller hot om våld mot människor eller djur döms för otillåtenutlämning a v film eller videogram till böter eller fängelse i högst sexmånader. Första stycket gäller inte filmer eller videogram somstatens biografbyrå har godkänt för visning för någon åldersgrupp av barn underfemtonår. Det gäller inte heller en upptagning av rörliga bilder med samma innehållsom en film eller ett videogram som har godkänts av biografbyrån. Vidare gällerförsta stycket inte offentliga förevisningar av filmer eller videogram. Har en upptagning av rörliga bilder försetts med ett intygom att en film eller ett videogram med samma innehåll har godkänts av statensbiografbyrå för visning för någon åldersgrupp av barn . skallinte dömas till ansvar enligt första slyckel. Vad som har sagts nu gäller dockinte om intyget var oriktigt och den som har lämnat ut upptagningen har insetteller bort inse detta. Allmänt åtal för brott som avses i10 b och c §§får såvitt avser filmer Föreslagenlydelse KU 1987/88:36 eller videogram väckas endast efter Bilaga 1 Denna lag träder i kraft den . Lag omändring i sekretesslagen (1980; 100) Härigenom föreskrivs i fråga omsekretesslagen (1980:100)' dels att I kap. 8 §, 8 kap. 7 § och 16 kap. 1 §skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en bilaga av följandelydelse. Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighet jämställas ,kyrkomötet och beslutande församling. Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt attta del av handlingar hos myndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingarhos publicus och, såvitt avser verksamhet för officiell provning avfordon. angivna organ skall vidtillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt attta del av handlingar hos myndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingarhos de organ som anges i bilagan till denna lag. i den mån handlingarna hörtill den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall vidtillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. Sekretess gäller i verksamhet, som bedrivs av. annan än statlig myndighet och som består i tillsyn eller stödverksamhet med avseende på näringslivet, för uppgift om Sekretess gäller i kommunalmyndighets verksamhet, som består i tillsyn eller stödverksamhet med avseendepå näringslivet, och i tillsynsverksamhet, som annan än statlig eller kommunalmyndighet utövar med avseende på näringslivet, för uppgift om 1. enskilds affärs- ellerdriftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas attden enskilde lider skada om uppgiften röjs, 2. andra ekonomiska eller personligaförhållanden för den, som har trätt i affärsförbindelse eller liknandeförbindelse med den som är föremål för tillsyns- eller stödverksamhet som avsesi denna paragraf. I Lagen omtryckt 1985:1059. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse KU 1987/88:36 Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag frånsekretessen Bilaga 1 enligt första stycket 1, om den finner det vara av vikt att uppgiftenlämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugoår. Att friheten enligt 1 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fallär begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket I och 2 samt 5 § 1 och 2samma förordning. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilkanämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § . ?tryckfrihetsförordningen i övrigt är begränsad, är de där tystnadspliktenföljer av Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningenatt meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7kap. 3 § första stycket I och 2,4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 samma förordning. Defall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihetenligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen iövrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 6 f lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fi. 6 och 6 a §§ lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. fördelning av statliga medel mellan länsbildningsförbundenför stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligt stöd i form av utbildningsbidrag för doktorander(SFS 1976:1046) statligt stöd till utbildnings- och utgivningsverksamhet(SFS 1976:1046) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande ochförnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) för mejeriprodukter,ekonomisk förening. Svensk kötthandel, förening u. p. a., Sverigesoljeväxtintressenter, förening u. p. a., potatisintressenter,ekonomisk förening, Svensk sockerhandel, ekonomisk förening. Svenskspannmålshandel, ekonomisk förening, och Svensk ägghandel, förening u. p. a. fisk, ekonomisk förening Riksprovplatserna Aktiebolaget ,Aktiebolaget och Skolor med enskild huvudman och statligt regleradeanställningar Riksutställningar,internationella fredsforskningsinstitut (), och statligtstöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) all verksamhet som publicus (SFS1981:1363) statligt stöd i marknadsreglerande syfte (SFS 1967:340) statligt stöd i marknadsreglerande syfte (SFS 1974:226) obligatorisk kontroll (SFS 1985:1105) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos skolan statligt stöd i form av stipendier (SFS 1976: 1046) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos stiftelsen (SFS 1976: 1046) statligt stöd i form av bidrag till resor och stipendier(SFS 1976: 1046) statligt stöd i form av stipendier prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1976: 1046) KU1987/88:36 Bilaga 1 Denna lagträder i kraft . Lag om upphävande av lagen (1981:485) om förbud mot spridningav filmer och videogram med våldsinslag Härigenom föreskrivs att lagen(1981:485) om förbud mot spridning av filmer och videogram med våldsinslagskall upphöra att gälla vid utgången av . Lagen tillämpas dockfortfarande i fråga om gärningar begångna före nämnda tidpunkt. KU1987/88:36 Bilaga 1 Lag om ändring i radioansvarighetslagen (1966:756) Härigenom föreskrivs att 2 § radioansvarighetslagen (1966:756) skallha följande lydelse. Missbruk av yttrandefriheten i radioprogram medför ansvar och skadeståndsskyldighetendast när gärningen innefattar yttrandefrihetsbrott. Vad som sagts nu gälleräven förverkande av egendom och annan särskild rättsverkan av brott. Med yttrandefrihetsbrott i radioprogram avses i denna lagframställning eller offentliggörande, som enligt 7 kap. 4 eller 5 § tryckfrihetsförordningenskulle ha varit att anse som tryckfrihetsbrott, om gärningen begåtts genomtryckt skrift. Yttrandefrihetsbrott föreligger endast om programmet blivitsänt. Bestämmelse i ellerannan lag om påföljd för brott, som avses i 7 kap. 4 och 5 §§tryckfri-hei.sförordningeii, eller om förverkande av egendom eller annan särskildrättsverkan av sådant brott gäller även när brottet är att anse somyttrandelVihetsbrott i radioprogram. Med yttrandefrihetsbrott i radioprogram avses i denna lagframställning eller offentliggörande, som enligt 7 kap. 4 eller 5 § tryckfrihetsförordningenskulle ha varit att anse som tryckfrihetsbrott, om gärningen begåtts genomtryckt skrift. Som yttrandefrihetshroii i radioprogram anses också sådan olagavåldsskildring i rörliga bilder som avses i 16 kap. 10 h § brottsbalken.Yttrandefrihelsbrott föreligger endast om programmet blivit sänt. Bestämmelse i eller annan lag om påföljdför-brott, som. avses i andra stycket, eller om förverkande av egendom ellerannan särskild rättsverkan av sådant brott gäller även när brottet är att ansesom yttrandefrihelsbrott i radioprogram. Denna lagträder i kraft . Justitieutskottetsyttrande ku 1987/88:36 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. (prop.1986/87:151 jämtemotioner) Underden allmänna motionstiden väcktes och hänvisades till justitieutskottetmotionerna /87:Ju614 av m.fl. (s, m, fp, c, vpk) omåtgärder mot etnisk diskriminering, 1986/87:Ju631 av 0 () och ErkkiTammenoksa (s) om lag mot rasistiska organisatio ner, 1986/87:Ju638 av () om lag mot rasistiska organisationer och 1986/87:Ju641 av m.fl. (vpk) om missaktning med anspelning på kön. Senareunder förelades proposition 1986/87:151 om ändringar itryckfrihetsförordningen m.m. Med anledning av propositionen väcktes motionerna1986/87:K121-127. Propositionen och motionerna hänvisades tillkonstitutionsutskottet. Till samtidig beredning föreligger i ärendet hoskonstitutionsutskottet yrkanden i dels motionerna 1985/ 86:K221, K402, K403,K404, K405 K406 och K411, deb motionerna 1986/87:K210, K403, K404, K405, K407,K409, K411, K412, K415, K417, K418, K419, K420, K421, K423, K424, K425, K426, K432,K433, K434 och K815. Konstitutionsutskottethar beslutat bereda justitieutskottet tillfälle att yttra sigöver propositionen jämte motioner. Deförslag som upptas i de till justitieutskottet hänvisade motionerna behandlasäven i det hos anhängiga ärendet. harmot denna bakgrund beslutat att - under förutsättning attkonstitutionsutskottet samtycker därtill - överflytta motionerna tillkonstitu-fionsutskottet. Ärendet föranlederföljande yttrande från justitieutskottets sida. 1 propositionenföreslås vissa ändringar av grundlagsskyddet för tryckta skrifter på grundval av förslag som lades fram av yttrandefrihetsutredningen i betänkandet (SOU 1983:70) yttrandefriheten. Möjligheternaatt genom straffbestämmelser i vanlig lag inskränka tryck friheten skall enligt prppositionen begränsas mer än . Det skall göras ' genom attde otillåtna offentliggöranden som innefattar brott mot rikets KU1987/88:36 säkerhet beskrivs fullständigt i tryckfrihetsförordningen. På såsätt uppnås Bilaga 2 att straffbarheten inte kan utvidgas utangrundlagsändring. Endast för krig och omedelbar krigsfara behålls den nuvarandeordningen att de närmare förutsättningarna för straffbarhet bestäms genomvanlig lag. Också möjligheterna att föreskriva straff för t.ex.tidningsutgivare som offentliggör hemliga handlingar begränsas. Ansvarsbestämmelserna i den s.k. videovåldslagen förs övertill . Ett nytt brott, olaga våldsskildring, införs. Det får ettvidare tillämpningsområde än videovåldslagens motsvarande regler. En ändring itryckfrihetsförordningen innebär att också s.k. våldspornografi i tryckta skrifterblir kriminaliserad. Förslaget innebär också att straffbestämmelsen om hets motfolkgrupp skärps. Något förbud mot rasistiska organisationer föreslås inte idetta sammanhang. förslag om ändradegrundlagsregler för radio, TV, filmer, videogram m.m. tas inte upp ipropositionen. Frågan om ett utbyggt grundlagsskydd för dessa medier skall istället beredas ytterligare under parlamentarisk medverkan. De nyareglerna föreslås träda i kraft den. Ett av förslagen i propositionen innebär attbestämmelserna i lagen (1981:485) om förbud mot spridning av filmer ochvideogram med våldsinslag (videovåldslagen) med huvudsakligen oförändratinnehåll förs över till (BrB) som videovåldslagen såsomöverflödig upphör att gälla. Två nya brott, olaga våldsskildring och otillätenutlämning av film eller videogram, införs i BrB:s kap. 16, som innehållerbestämmelser om brott mot allmän ordning. Ett mått av nykriminäliseringföreligger så till vida att brottet olaga våldsskildring föreslås omfatta ävenstillbilder. Straffskalan för båda brotten är böter eller fängelse i högst sexmånader. Utskottet har i denna del särskilt uppmärksammat frågan omdet lämpliga i att föra över en specialreglering med straffrättsliga inslagtill samt frågan om straffskalorna för de nya brotten. Den principiella frågan om avgränsningen mellanbrottsbalksbrott och specialstraffrättsliga brott är inte ny. I denkriminalpolitiska debatten har från tid till annan uppkommit fråga om ett visstbrott eller en viss brottskategori bör inrymmas i BrB. Här kan hänvisas tillbetänkandet JuU 1984/85:28 s. 23, där utskottet för ett visst slag avstraffrättsliga bestämmelser (rörande s.k. ekonomisk brottslighet) enhälligtförespråkade att brott av sådan svårhetsgrad och så stor allmän betydelse somdet där gällde naturligen hör hemma i . Utskottet vill ocksåhänvisa till den utförliga diskussion i ämnet som förs i fängelsestraffkommitténshuvudbetänkande (SOU 1986:14 s. 175-187). Under förarbetena till videovåldslagen diskuterades ombestämmelserna skulle upptas i en särskild lag eller föras in i BrB (se prop. 1980/81:176 s.39). Med tanke på att den då aktuella regleringen hade en provisorisk karaktär -72 valdesalternativet med en särskild lag. De båda nya brotten har enligt KU1987/88:36 utskottetsmening sådant samband med regleringen i övrigt i 16 kap. BrB att Bilaga 2 utskottet- trots den förhållandevis komplicerade uppbyggnad som stadgan- denagivits - kan ansluta sig till departementschefens uppfattning i det nu aktuellaärendet att bestämmelserna bör tas in i BrB (se prop. 1986/87:151 s. 95 f).Inte heller i fråga om straffskalorna har utskottet någon erinran; de harmonierarväl med vad som föreskrivs för jämförbara brott. Utskottets ställningstagande innebär vidare att utskottetfrån straffrättsliga utgångspunkter inte ställer sig bakom det merayttrandefrihetsrättsligt präglade yrkandet i motion 1986/87:K126. I 16 kap. 10 a § BrB stadgas ansvar förbarnpornografibrott. Sådant föreligger om någon skildrar barn i pornografiskbild med uppsåt att bilden sprids eller om någon sprider sådan bild av barn.Från straffbarhet undantas gärningar som med hänsyn till omständigheterna ärförsvarliga. Straffet är böter eller fängelse . Motsvarandereglering finns i 7 kap. 4 § 12. tryckfrihetsförordningen. 1978,/79:179,KU 33, rskr. 317 och KU 1979/80:1, rskr. I en av de i det nu aktuella ärendet föreliggandemotionerna (1985/ 86:K402) efterlyses förslag till skärpning av regleringen såatt till det straffbara området hänförs inte bara såsom för närvarandeskildrande av barn utan även skildrande av den som är äldre men under sådanaomständigheter att den skildrade "ser ut som barn". Till en början vill utskottet erinra om att det vidbestämmelsens införande uttalades att det endast borde ske en försiktigutvidgning av det straffbara området. Försiktigheten motiverades av attkriminaliseringen innebar en begränsning av den grundlagsfästayttrandefriheten. Det huvudsakliga skälet för kriminaliseringen var denintegritetsskada som kan uppkomma när barn medverkar vid tillkomsten avpornografiska alster. Av intresse i sammanhanget är att förbudet gäller bilderav alla slag; inte bara t.ex. fotografiska bilder och film utan även tecknadebilder med barnpornografiskt motiv. Som skäl för att sträcka ut förbudet tillatt omfatta även tecknade bilder anfördes att bilder med barnpornografisktmotiv är kränkande för barn över huvud taget och inte bara för det barn som kanha använts som modell. Detta skäl för den nuvarande kriminaliseringen kan enligtutskottets mening onekligen tala för att stadgandet bör ha den av motionärernaåsyftade omfattningen. I frågan om eventuella lagstiftningsåtgärder i sakenvill utskottet emellertid för sin del erinra om de förslag till kriminaliseringi ökad utsträckning av pornografiska skildringar som läggs fram i den förevarandepropositionen (s. 98 ff) samt påpeka att övervägandena härvidlag präglas avsärskild varsamhet på samma sätt som skedde när barnpornografibrottet infördes.Slutsatsen bör därför bli att motionsyrkandet inte bör tillstyrkas. En annansak är att frågan - om rättsutvecklingen ger anledning till det - bör ses översenare i ett lämpligt sammanhang. Missaktningmed anspelning på kön KU 1987/88:36 I det nu aktuella lagstiftningsärendet förs motionsvägen(bl.a. i motion 1986/87: Ju641) fram tanken på en sådan ändring i bestämmelsenom hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § BrB att till det straffbara området skullehänföras även uttryckande av missaktning med anspelning på kön. Som hets mot folkgrupp betraktas enligt 16 kap. 8 § BrB idess nuvarande lydelse att någon offentligen eller eljest i uttalande ellerannat meddelande som sprids bland allmänheten hotar eller uttrycker missaktningför folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Straffet ärfängelse i högst eller, om brottet är ringa, böter. Motsvarandereglering finns i 7 kap. 4 § 8. tryckfrihetsförordningen. (Om förslag till viss- i detta sammanhang ovidkommande - ändring av stadgandet, se avsnitt 5nedan.) Ett syfte med den motionsvägen föreslagna ändringen angesvara att komma till rätta med vissa pornografiska skildringar som av kvinnorupplevs som kränkande. I detta avseende vill utskottet - på samma sätt som skeddei fråga om barnpornografibrott i det föregående - hänvisa till de förslag tillkriminalisering i ökad utsträckning av pornografiska skildringar som upptas iden förevarande propositionen och till de övervägaiiden som där görs. Syftetmed motionsförslaget får onekligen i väsentliga delar anses tillgodosett vid ensådan kriminalisering. Härtill kommer - och det har enligt utskottets mening ensärskild tyngd - att bestämmelsen om hets mot folkgrupp vid ett genomförande avmotionsförslaget skulle förlora sin inriktning på minoritetsskydd. I den förevarande propositionen föreslås en utvidgning avdet kriminaliserade området enligt den beskrivna bestämmelsen om hets motfolkgrupp i 16 kap. 8 § BrB. Motivet för skärpningen är att förhindraverksamhet av rasistiska organisationer. Förslaget innebär att det nuvarandekravet på att uttalandet måste ske offentligt eller spridas bland allmänhetenslopas. I några motioner (1986/87:K123 och K127) kritiserasskärpningen. Bl.a. hävdas att som en princip för regleringen av yttrande- ochtryckfriheten bör gälla att regleringen avser yttranden som är avsedda attspridas till allmänheten. Med den nuvarande brottsbeskrivningen begränsas ipraktiken möjligheterna till utåtriktad verksamhet från rasistiskaorganisationer. Med regeringsförslaget tillgodoses ett'onekligen mycketangeläget intresse, nämligen att söka lägga hinder i vägen också för internverksamhet. I likhet med departementschefen kan utskottet inte finna attbestämmelsen genom regeringsförslaget skulle få en alltför vidsträckt räckvidd.Utskottet är därför för sin del berett att godta att bestämmelsen utformas ienlighet med det förslaget. Motionsyrkandena bör avstyrkas. Förbudmot rasistiska organisationer KU 1987/88:36 I detta lagstiftningsärende ägnas stor uppmärksamhet åtspörsmålet om det börinföras ett förbud mot rasistiska organisationer. Som framgår av departementschefensöverväganden i ämnet i propositionen har saken ett visst samband med den iföregående avsnitt behandlade frågan om brottet hets mot folkgrupp. Ipropositionen intar departementschefen den ställningen att han inte förnärvarande vill förorda något särskilt förbud som kriminaliserar medlemskap irasistiska organisationer (prop. s. 326). I flera motioner (1986/87:Ju614, 631 och 638 samt K124)framställs önskemål om lagstiftning mot rasistiska organisationer. Som ettsärskilt stöd för dessa yrkanden framförs att till följd av sinratificering av är folkrättsligt förpliktatatt genomföra sådan lagstiftning. Utskottet, som önskar tydligt markera sin anslutning tillden allmänt omfattade meningen att det är ett starkt samhälleligt intresse attmed all kraft motverka rasistiska organisationer, vill inledningsvis hänvisatill den utförliga redovisning och disku.ssion i ämnet som förekommer ipropositionen (s. 104-112, 307 och 308 samt .24-326). Vid sin bedömning av saken konstaterar utskottet attstatsmakterna i tidigare lagstiftningsärenden ansett att även utan ettsärskilt organisationsförbud får anses uppfylla sina folkrättsliga åtaganden idet nu aktuella avseendet. Utskottet vill, i linje med vad departementschefenanför, tillägga att det efter den skärpning av stadgandet om hets mot folkgruppsom regeringen föreslår framstår som än tydligare att den svenskalagstiftningen motsvarar våra åtaganden enligt rasdiskrimineringskonventionen;varje främjande eller uppmuntrande av rasdiskriminering kommer ju i fortsättningenpraktiskt sett att vara förbjudet: Utöver vad nu anförts vill utskottet erinra om attregeringen tillkallat en parlamentarisk kommission för att föreslåytterligare insatser mot rasism och främlingsfientlighet (dir. 1987:40).