bet · GB01BoU6 · 1987-12-31 00:00:00 — om beräkning av låneunderlag m.m. (prop. 1987/ 88:48) I betänkandet behandlas regeringens förslag om förenklademetoder att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlag för bostäder m.m.Förslaget tillstyrks i vad avser beräkningen av det s.k. ingångsvärdet vid ombyggnadsamt i fråga om användandet av schabloner för amorteringar vid beräkning avräntebidrag. Med anledning av regeringens förslag och tre motioner (s), (fp)och (c) gör utskottet ett tillkännagivande om ordningen för fastställande avortskoefficienter. Övriga i betänkandet behandlade motioner avstyrks avutskottet. Till betänkandet har fogats åtta reservationer (m), (fp)och (c) till förmån för yrkanden i motioner samt ett särskilt yttrande. Regeringen har i proposition 1987/88:48 föreslagitriksdagen att godkänna vad i regeringsprotokollet förordats i fråga om 1. regionalakostnadsskillnader (avsnitt 2.4), 2. räntebidrag ochlån för det s.k. ingångsvärdet vid ombyggnad (avsnitt 3. schabloner för amortering av underliggande kredit vidberäkning av räntebidrag (avsnitt 6). Regeringen har vidare berett tillfälle att tadel av vad i regeringsprotokollet i övrigt anförts. 1987/88:Bo29 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omortskoefficienten för Tierps och kommuner. 1987/88:Bo30 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omett nytt låneregelsystem. 1987/88:Bo31 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om minskade bostadssubvenfioner, 2. att med avslag påregeringens proposition i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om ökad schablonise- BoU1987/88:6 ring vid beräkningen av räntebidrag och en begränsning av räntebidragen, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en ytterligare uppluckring avkostnadsprövningen, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförs om slopande av lägestilläggen, 5. att med avslag påregeringens förslag i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om de regionala kostnadsskillnaderna. 1987/88:Bo32 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad som imofionen anförts om uppräkning av ortskoefficienten för Tierps och Älvkarlebykommuner till samma nivå som öyriga kommuner i län. 1987/88:Bo33 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att ortskoefficienten för ochÄlvkarleby kommuner i län skall vara 1,06 i enlighet med vad somanförs i motionen. 1987/88:Bo34 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i , motionen anförts omreformering av det statliga stödet vid nyproduktion av bostäder och hemställeratt regeringen återkommer med förslag i enlighet med de riktlinjer somskisseras i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om påvilket sätt regionala kostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning avbyggkostnader m.m. vid nybyggnad, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutformningen av schabloner för amortering av underliggande kredit vidberäkning av räntebidrag. Inför utskottet har företrädare för lämnatsynpunkter i ärendet. Dessutom har skrivelser inkommit från avd. 25, , läns ,och i län. 3.1 Det statliga lånesystemets utformning Dagens bostadsfinansieringssystem fick sin principiellautformning genom bostadspolifiska beslut (prop. 1974:150, CU 1974:36).Systemet innebär i korthet att stafiiga bostadslån beviljas för ny- ochombyggnad av hus som skall fylla ett varaktigt beliov. Till de statliga lånenär kopplade räntebidrag som avser såväl det statliga bostadslånet somunderliggande krediter. Räntebidrag lämnas med ett belopp som motsvararskillnaden mellan verklig räntekostnad för bottenlån och bostadslån och engaranterad ränta. Den garanterade räntan höjs genom s.k.upptrappningar. Dessa utgör för egnahemsägare och 0,25procentenheter för övriga låntagarkategorier. ningar avden garanterade räntan skett för vissa årgångar. BoU 1987/88:6 Frågan om det statliga lånesystemets utformning från meraövergripande utgångspunkter tas upp i tre motioner. Enligt motion Bo30 (m) är nuvarande lånesystem krångligtoch svåröverskådligt, och det har därför resulterat i omfattande central,regional och lokal byråkrati. Systemet anges ha lett till att producenterna, istället för att bygga bostäder vars utformning, standard och utrustning baseraspå konsumenternas önskemål, tvingas till att bygga bostäder som får optimaltbelåningsvärde. Regeringen har enligt motionärerna med nu föreliggandeförslag valt att föreslå vissa förenklingar inom ramen för gällande system. Dehar i och för sig ingen erinran mot dessa förslag, men enligt deras uppfattningborde regeringen i stället ha tagit fasta på kritiken mot själva systemet ochutarbetat i grunden nya låneregler. Det förordade systemet bör enligtmotionärerna utformas på följande sätt. Det räntebidragsberättigade bostadslånet skall utgå somett enhetslån per lägenhet. Utgångspunkten skall härvid vara en lägenhet av enviss storlek, t.ex. 75 m. För mindre lägenheter reduceras lånebeloppet och förstörre lägenheter ökas lånebeloppet upp till en viss största lägenhetsyta.Lånesystemet bör vidare i princip inte innehålla något moment avkostnadskontroll. Den enda begränsningen skall vara att byggobjektetskreditsäkerhet inte får riskeras. 1 motion Bo31 (fp) yrkande 1 förordas attbostadssubventionerna skall minskas. Yrkandet innefattar dessutom att åtgärderskall vidtas för att åstadkomma ett mindre komplicerat och styrande regelsystempå olika områden inom bostadspolitiken, och då inte minst avseende låne- ochråntebidragssystemet. Enligt motionärerna utgör bostadssubventionerna en hårdbelastning på statsbudgeten. De bidrar enligt deras mening dessutom till attbyggkostnaderna pressas upp. 1 motionen anförs vidare attbostadssubventionerna, tvärtemot vad som ibland påstås, inte har någon positivfördelningseffekt. Subventionerna anges sålunda vara ganska jämnt fördelade påolika typer av inkomsttagare. Däremot bidrar subventionerna enligt motionärernatill de regionala obalanserna genom att särskilt omfattande subventioner utgårtill de expansiva tätorterna. Detta är en enligt motionärerna alltför sällanupppmärksammad men mycket allvarlig svaghet i det nuvarande subventionssystemet. I motion Bo34 (c) framhålls att reglerna förbostadsfinansieringen måste förenklas. Enligt deras mening innebär interegeringens förslag några nämnvärda förändringar i den riktningen. Medhänvisning härtill hemställs i motionens yrkande 1 att det statliga stödet vidnyproduktion av bostäder skall reformeras. För att skapa mer likartade ekonomiska förutsättningar förnyproduktion av bostäder bör enligt motionärerna övervägas att införa ettfinansieringssystem som bygger på en generell schablon för byggkostnadernabaserad på den genomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter bostadsytaför en normalstor lägenhet. Hänsyn skall dessutom kunna tas till bostadenskvalitet och funktion. Statligt lån skall enligt förslaget kunna utgå även om 1' 1987/88. lägenhetensyta och standard resulterar i en dyrare produktion. Den BoU 1987/88:6uppkomna merkostnaden föreslås dock finansierad på annat sätt än genom statligalån. Förslaget innebär vidare att räntebidrag endast skall utgåför byggkostnader inom av låneunderlaget. Dessutom förordas attortskoefficienterna skall avskaffas. Detta föreslås ske genom att desuccessivt avvecklas . Med anledning av vad som i de nu behandlade motionernaförordats avseende lånesystemets utformning gör bostadsutskottet följande bedömning. delar den principiella uppfattning somsynes ligga till grund för de nu behandlade motionerna - attbostadsfinansieringssystemet bör ges en så enkel och ändamålsenlig utformningsom möjligt. måste naturligtvis finansieringssystemet vara såutformat att det svarar mot de uppsatta bostadspolitiska målen. Utskottettvingas dock konstatera att de nu föreliggande motionsförslagen redovisats så översiktligtoch så förenklat att de inte på ett meningsfullt sätt låter sig granskas medavseende på den närmare utformningen och på effekterna för de boende och förbostadsproduktionen. Med hänvisning till det nu anförda avstyrkerbostadsutskottet motionerna Bo30 (m), Bo31 (fp) yrkande 1 samt Bo34 (c) yrkande1. Med anledning av vad motionärerna anfört om behovet av förenklingar m.m.vill dock utskottet erinra om det förslag till förenklingar inom ramen förnuvarande finansieringssystem som är under beredning i . 3.2 Schablonmetoden för beräkning av produktionskostnaderm.m. Storleken av de lån och räntebidrag som kan utgå vid ny-och ombyggnad av bostadshus bestäms med utgångspunkt i ett särskilt fastställtlåneunderlag. Vid nybyggnad av bostäder bestäms låneunderlaget pågrundval antingen av den faktiska produktionskostnaden eller av en förprojektet schablonbe-räknad produktionskostnad. Produktionskostnadsanpassad belåning (pk-belåning) innebäratt låneunderlaget skall motsvara anbudssumrnan för projektet med skäligttillägg för kostnader som inte omfattas av anbudet. Belåningsmetoden användsför hyres- och bostadsrättshus och för säljarbyggda egnahem. Som förutsättninggäller dock att projektet är upphandlat genom infordrande av anbud eller genomförhandling. Vid förhandlingsupphandling krävs att kostnadsnivån inte är högreän om byggnadsarbetena hade upphandlats i konkurrens Och att produktionsformenär lämplig i det enskilda fallet. Den produkfionskostnadsanpassade belåningen infördes den 1juli 1980. fastställdes låneunderlaget med utgångspunkt ischablonbe-räknade kostnader. Även vid pk-belåning redovisas dock denschablonbe-räknade kostnaden, men denna kostnad användes endastsom utgångspunkt för länsbostadsnämndens kostnadsprövning. Fr.o.m. har pk-belåningenkompletterats med den s.k. räntebidragstrappan. För hyres- och bostadsrättshusinnebär detta att helt räntebidrag lämnas för lån inom av de beräknadekostnaderna. För lånmellan 110 och av de schablonberäknade kostnaderna lämnas BoU 1987/88:6ett till hälften reducerat räntebidrag. För övriga hus där pk-belåning ärtillämplig, dvs. säljarbyggda egnahem, utgår inget räntebidrag för lån utöver110 % av de beräknade kostnaderna. Låneunderlaget för pk-belånade projekt ärmaximerat till av de beräknade kostnaderna för hyres- och bostadsrättshusoch till för säljarbyggda egnahem. Överskjutande kostnader får finansieraspå den öppna kreditmarknaden. Om kostnadsprövningen visar attproduktionskostnaderna är alltför höga med avseende på produktionsförhållandenaoch projektets kvalitet utgår dock inte statliga lån till någon del. Vid ombyggnad skall låneunderlaget motsvara skäligombyggnadskostnad. Underlaget får dock högst uppgå till det schablonberäknadelåneunderlaget för en motsvarande nybyggnad. För hyres- och bostadsrättshuskan dessutom i vissa fall markkostnader ingå i låneunderlaget vid ombyggnad-ingångsvärdebelåning. Införandet av den s.k. räntebidragstrappan innebär attschablonmetoden för beräkning av produktionskostnader har fått ökad betydelseför lånets och räntebidragets storlek i enskilda låneärenden. Bl.a. motbakgrund härav har en arbetsgrupp inom sett över dennuvarande beräkningsmetoden. Arbetsgruppen har i departementspromemorianFörenklade metoder att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlag förbostäder (Ds Bo 1987:3) redovisat förslag till förändringar av beräkningsmetodenm.m. Promemorian har bildat underlag för den nu behandlade propositionen1987/88:48. 3.2.1 Beräkning av byggkostnader Den använda schablonmetoden för beräkningav låneunderlag baseras på två grundläggande kostnadsbärare dels på den beräknadebyggkostnaden, dels på den beräknade kostnaden för tomt och grundberedning. Den beräknade byggkostnaden bestäms dels av ettgrundbelopp per lägenhet, dels av vissa tillägg till grundbeloppet. Olikagrundbelopp gäller för lägenheter i småhus och för lägenheter i flerbostadshus.Det är regeringen som beslutar om storleken på grundbeloppen och för vilkaåtgärder som tillägg får göras. fastställer därefter vilkabelopp som är skäliga för tilläggen. har omformat grundbeloppen till ett antalschabloner. Dessa schabloner är area, yttervägg, trappa och lägenhet.Tillsammans med schablonerna för de olika tilläggsbeloppen innebär detta attdet är omkring 175 otika schabloner som måste beaktas vid framräkningen avlåneunderlaget. För att anpassa låneunderlaget till de kostnadsskillnadersom finns mellan olika regioner räknas summan av grundbelopp och tilläggsbeloppom med hjälp av särskilda ortskoefficienter. Slutligen anpassas det på dettasätt erhållna underlaget till kostnadsutvecklingen med hjälp av en tidskoefficient. Den ovannämnda arbetsgruppens förslag till metod för beräkning av byggkostnadernainnehåller ca 30 schablonbelopp hänförliga till olika BoU 1987/88:6 funktionersamt fill husets stomme inkl. tak och yttervägg. Till dessa belopp skalldessutom kunna komma vissa tilläggsbelopp. Förslaget innebär också att kravenpå utgångsstandard ställs högre än i dagens metod. Även enligt arbetsgruppensförslag skall en anpassning till de regionala kostnadskillnaderna och tillprisutveckling ske med hjälp av orts- och tidskoefficienter. Bostadsministern behandlar i sitt förslag till riksdagenden av arbetsgruppen förordade metoden för beräkning av byggkostnaderna.Enligt hans mening bör inte de principiella skillnaderna mellan nuvarande metodoch arbetsgruppens förslag till ny metod överdrivas. De principer som arbetsgruppensförslag bygger på ger enligt hans mening god överblickbarhet, förutsättningarför kostnadsanpassning till olika utföranden och kostnadsneutralitet i frågaom produktval m.m. De delvis olika synpunkter som remissinstanserna fört fram,bl.a. i fråga om urvalet av värdebärare, kostnadsfördelningen mellan vissavärdebärare och valda belopp, bör dock enligt bostadsministerns mening granskasytterligare. Enligt hans mening bör ett beslut om förändringar av nuvarandesystem bygga på ett förslag som i varje fall från tekniska utgångspunkter merallmänt kan godtas. Mot bakgrund härav meddelar bostadsministern sin avsikt attinbjuda företrädare för bostadsverket, byggherrar och byggare att följagranskningen. Sedan granskningen avslutats avser han att återkomma med enredovisning till över de överväganden och beslut som granskningen kanföranleda. I avvaktan härpå bör enligt bostadsministerns uppfattning dennuvarande metoden att beräkna byggkostnader användas. Enligt bostadsministern är beloppen i arbetsgruppensförslag avvägda så att vissa eftersläpningar av nuvarande belopp i förhållandetill kostnaderna återhämtas. För att inte byggmarknaden skall störas i avvaktanpå den aviserade granskningen anför bostadsministern att regeringen avser atthöja nivån i det nuvarande systemet . De nya beloppen bör enligt hansmening tillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslån meddelasfr.o.m. De nya beloppen bör få tillämpas även i ärenden ivilka preliminärt beslut meddelas men efter omlånesökanden godtar de i regeringsförslaget förordade begränsningarna i frågaom lägestillägg och s.k. ingångsvärde. I motion Bo31 (fp) yrkande 2 hemställs om att regeringensförslag om förhöjda schablonbelopp skall avslås och att ett system med en ökadschablonisering och minskade räntebidrag i stället skall införas. Enligtmotionärerna innebår regeringens åtgärder och förslag att bostadssubventionernaökar, något som man motsätter sig. Det förslag fill förenklad metod för beräkning avbyggkostnader m.m. som lagts fram av arbetsgruppen bör enligt bostadsministernsmening bli föremål för ytterligare granskning inom regeringens kansli. Medavseende på beräkningsmetodens betydelse för lånets och räntebidragens storlekär det naturligtvis av stor betydelse att en ny och förenklad metod får enutformning som ger den eftersträvade effekten. Som bostadsministern anför ärdet vikfigt att byggverksamheten inte störs i avvaktan på denaviserade granskningen. Det finns således goda skål att höja schablonbeloppen idet använda systemet för att återhämta vissa eftersläpningar som upp- kommit inuvarande belopp i förhållande till kostnadsutvecklingen på BoU 1987/88:6 byggmarknaden.Utskottet kan mot bakgrund härav inte ställa sig bakom förslageti motion Bo31 (fp) yrkande 2 om att någon höjning inte skall ske. Medhänvisning till vad utskottet ovan anfört om lånesystemets utformning avstyrkerutskottet yrkandet även i vad avser metoden för beräkning av räntebidragsamt begränsning av räntebidragen. 3.2.2 Beräkning av markkostnader Den beräknade kostnaden för tomt och grundberedninguttrycks med hjälp av tomt- och grundberedningsbelopp(TOG-belopp) som fastställs av länsbostadsnämnden efter framställning frånvarje kommun. Kommunens framställning skall baseras på de normala kostnadernai ett område utan samlad bebyggelse. Beloppen kan fastställas för såväl helakommunen som för olika kommundelar. Beloppen är dessutom olika för olika typerav hus. Enligt arbetsgruppen bör TOG-beloppen delas upp i tredelbelopp för att renodla ansvarsfördelningen mellan olika parter ibyggprocessen. Även bostadsministern anser att den nuvarande ordningen medföroklarheter i fråga om kostnadsansvaret och förordar därför att TOG-beloppetdelas upp i ett tomtbelopp för kommunens kostnader, ett exploateringsbelopp förbyggherrens kostnader och ett belopp för vatten och avlopp som skall avse såvälkommunens som byggherrens kostnader. Tomtbeloppet bör enligt bostadsministernfastställas av kommunen eller för delar av denna.Övriga belopp bör enligt hans mening fastställas i låneärendet. Beloppen skalldock inte få överstiga vissa av regeringen fastställda takbelopp. Avsikten äratt takbeloppen för exploatering och för vatten och avlopp skall justeras medden fidskoefficient som används för justering av byggkostnaderna. Takbeloppenför tomt bör enligt bostadsministern justeras av regeringen efterframställning av . Förändringarna i fråga om beräkning avmarkkostnader avses träda i kraft . Vad i regeringsförslaget anförts avseende beräkning avmarkkostnader har inte givit utskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. Utöver TOG-beloppet kan lägestilläggfastställas för bostadsområden som har bättre bostadslåge än andra. Dettatillägg skall i princip motsvara det högre markpris som kan anses skäligt idessa fall. Med hänvisning fill att subventioner till icke produktivainvesteringar kan vara prisdrivande föreslår den ovan nämnda arbetsgruppen atträntebidrag för lägestillägg skall slopas. Bostadsministern delar arbetsgruppens uppfattning atträntebidragen för lägestillägg kan ha varit prisdrivande. Enligt hans mening äremellerfid prismekanismerna komplicerade och slopade räntebidrag torde knappastge omedelbara eller fullständiga priseffekter. Med hänvisning härtill föreslåsatt lägestilläggen slopas etappvis. Enligt förslaget bör av nuvarandelägestillägg få ingå i låneunderlaget i låneärenden i vilka preliminärt beslut ombostadslån meddelas fr.o.m. . Även i ärenden i vilka BoU1987/88:6 beslutmeddelas men efter skall det nedsattalägestillägget tillämpas i de fall den lånesökande godtar detta för att få beräknabyggkostnaderna enligt den förhöjda nivå som föreslås lägestilläggens andel sänkt till och Lägestilläggen kommer därmed att vara slopade Meden sådan övergångsperiod bör marknaden enligt bostadsministern ha godaförutsättningar att anpassa sig successivt. I anslutning till förslaget om en successiv avveckling avlägestilläggen uttalar bostadsministern att sådana värden som dessa avser kaningå i pantvärdet oavsett om särskilda tillägg fastställs eller inte. Enligthans mening bör sålunda inte möjligheterna att finansiera sådana värden medunderliggande kredit försämras om lägestilläggen slopas. Motionärerna i motion Bo31 (fp) ser positivt på förslagetatt slopa lägestilläggen. Enligt deras mening bör de som åtnjuter förmånen avatt bostaden har ett attraktivt läge också betala för detta. Motionärernamotsätter sig att tilläggen avvecklas successivt, eftersom det är nu somefterfrågan på bostäder i centrala lägen är stark och överhettningen därför ärtydlig. Med hänvisning härtill föreslås i motionens yrkande 4 att lägestilläggenskall avvecklas fr.o.m. . kan notera att en bred enighet synes rådaom att lägestilläggen kan ha varit prisdrivande och därför bör slopas. Detfrågan närmast gäller torde därför vara i vilken takt detta skall ske. På de avbostadsministern anförda skälen kan bostadsutskottet för sin del ansluta sigtill uppfattningen att avvecklingen bör ske etappvis i enlighet med regeringensförslag. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motion Bo31 (fp)yrkande 4 avstyrks. 3.3 Beaktande av regionala kostnadsskillnader Som framgår av framställningen ovan (avsnitt 3.2.1)anpassas de beräknade byggkostnaderna till kostnadsskillnader mellan olikaregioner med hjälp av ortskoefficienter. Koefficienterna är främst avsedda attavspegla kostnadsskillnader mellan frakt och löner. Det är bostadsstyrelsensom fastställer ortskoefficienterna för enskilda kommuner eller för hela län.Koefficienten 1,0 skall avse medelnivån för byggkostnader i hela landet. Arbetsgruppen föreslår (alternativ 2) att systemet medortskoefficienter behålls och att kommuner inom samma A-region behandlas på ettenhetligt sätt. Gruppen lägger också fram ett förslag till justeringar av denuvarande ortskoefficienterna. I första hand föreslås höjda koefficienter i deA-regioner som har ett påtagligt högre kostnadsläge än genomsnittet. Kringdessa högkostnadsregioner skapas dessutom buffertzoner för att inteskillnaderna mellan olika regioner skall bli för stora. Enligt bostadsministerns mening är de regionalaskillnaderna i bostadsbyggandet så stora att beräknade byggkostnader och byggherrekostnaderäven behöver justeras med hänsyn härtill. bör enligt hansmening justeringen göras på relativt översiktliga grunder. Angränsande områdenbör sålunda så långt möjligt behandlas så att inte förutsättningarna för likvärdigaupphandlingar rubbas. Arbetsgruppens förslag till ortskoeffi- BoU1987/88:6 cienter motsvarar enligtbostadsministerns mening väl dessa krav. hans mening förutsätteremellertid ett genomförande bedömningar som rnotiverar att regeringenfastställer ortskoefficienterna. härtill begärs attriksdagen skall godkänna att regeringen får bestämma på vilket sätt regionalakostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning av byggkostnader m.m. vidnybyggnad. Underförutsättning av att godkänner den förordade ordningen förfastställelse av ortskoefficienter avser bostadsministern att föreslå attregeringen skall fastställa koefficienter i enlighet med arbetsgruppensförslag. Enligt bostadsministerns mening bör dock A-region ha en högreortskoefficient än den lägsta i det av gruppen föreslagna systemet. Liksomhittills förordas dessutom att länsbostadsnämnderna för vissa inlandskommunerskall kunna fastställa högre koefficienter i vissa fall. Avsikten är enligtförslaget att nya ortskoefficienter skall kunna tillämpas i ärenden i vilkapreliminärt beslut om bostadslån meddelas fr.o.m. . Denprincipiella uppbyggnaden av det av regeringen förordade systemet förfastställande av ortskoefficienter tas upp i två motioner. I tre motionerbehandlas dessutom frågan om koefficienten för vissa orter. Medhänvisning fill att bostadssubventionerna inte bör ökas hemställs i motion Bo31(fp) yrkande 5 att regeringens förslag om ändrade ortskoefficienter skallavvisas. Enligt motionärerna bör i stället systemet med ortskoefficienterbegränsas så att det i princip endast omfattar inland. I avvaktan påatt ett nytt system utformas förordas att nuvarande koefficienter skallfortsätta att gälla. Enligtvad som framhålls i mofion Bo34 (c) bör ortskoefficienterna avskaffassuccessivt . För att minskaolägenheterna med nuvarande system föreslås i motionens yrkande 2 att ortskoefficienternaskall fastställas länsvis. Enligt motionärerna bör kommuner inom samma län hasamma ortskoefficient.