bet · GB01UbU12 · 1987-12-31 00:00:00 — om lärartjänster i , m.m. (prop. 1987/88:100,bil. UbU 1987/88:12 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1987/88:100 bilaga 10 () under rubrikenVissa särskilda frågor avsnittet Lärartjänster och lärarfortbildning (s. 45-56)jämte motioner. 1. attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats om de nya tjänsteorganisationerna för lärare i resp. griindutbildningen för vuxna, 2. att godkänner att denya tjänsteorganisationerna får införas och på det sätt somregeringen bestämmer, 3. att godkänner vad somi propositionen har förordats om särskilt bidrag till fortbildning av lärare, berettriksdagen tillfälle att ta del av vad som i propositionen har anförts omangelägna fortbildningsbehov. 1987/88:Ub230av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 10.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående ett nytt förslag till utbildning av lärare förårskurserna 1-6. 1987/88:Ub246av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 26.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom organisationen av lärarfortbildningen. 1987/88:Ub253av och () vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag beträffande tjänstekonstruktionen för lärare igrundskolan och därvid som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts, 1 1987/88. Nr 12 Rättelse: S. 2 rad7-10 utgår 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen UbU 1987/88:12 anförts om prioritering av fortbildning. 1987/88:Ub278 av m.fl. (fp) vari-såvitt nuär i fråga - yrkas 1. attriksdagen under anslaget B 12. Bidrag till driften av grundskolor m.m.anslår 30 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit att fördelas -.-.- under punkt 5. Bidrag till lokal skolutveckling. 1987/88:Ub332 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt besluten om tjänsteorganisation bör överflyttas till lokalnivå. 1987/88:Ub361 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motioner! ' anförts om förlängning av utbildningen av lärare för tidigare 3. att riksdagenavslår regeringens hemställan i vad avser lärartjänster i , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlärartjänster och lärarfortbildning, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligareresurser till lärarfortbildning. 1987/88:Ub363 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att i fråga om nuvarande lärare iorienteringsämnen på högstadium ett system med två lärare, där varoch en är behörig i olika ämnen inom ämnesgruppen, är en fullt acceptabellösning på lärarfrågan, ' 2. att riksdagenhos regeringen begär att bör få i uppdrag att finna sådanaorganisatoriska former för läraresjortbildning att eleverna intedrabbas av täta lärarbyten eller inställd undervisning, 3. att riksdagensom sin mening ger regerinjgen till känna vad i motionen anförts om distansundervisningi form av korrespondensundervisning och avgiftsfritt studiematerial iorienteringsämne, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om visstutbildningsmaterial i mellanstadiemetodik. 1987/88:Ub364 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlärarnas tjänstesystem. 1987/88:Ub542 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avutbildningsplanen för lärare för lägre årskurser, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avutbildningsplanen för lärare för högre årskurseri vad gäller utbildningens omfattning i de enskilda orienteringsäm- UbU1987/88:1/ nena och ämneskombinationer inom angivna specialiseringar. 1987/88:Ub625 av m.fl. (fp) vari-såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhuvudprincipen för kompetens i det ämne läraren skall undervisa i, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetertill flera ämneskombinationer, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsammanlagt 80 milj .kr. skall utgå till lärares fortbildning i tio årfr.o.m. 1989/90, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprioriteringar i lärarutbildning och lärarfortbildning, 6. att riksdagenbeslutar att till lärarfortbildning för /89 anslå ett iförhållande till regeringens förslag med 30 milj.kr. 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtjänsteorganisationen för lärarna. ' 1987/88:Ub806 av m.fl..(m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 22. att beslutar att denförestående förändringen av lärarutbildningen skall avbrytas i enlighet medvad som i motionen anförts, 23. att hos regeringen begärförslag till ny lärarutbildning i ' enlighet med vad som i motionenanförts, 24. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lärarnas fortbildning. 1987/88:Ub813 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkonsekvenserna för skolan i och med den nya lärarutbildningen för , 2. att riksdagenbeslutar förlänga utbildningen för lärare i årskurs 1-7 med 20 poäng, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokal skolutveckling och personalfortbildning, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag till organisering av kompletteringsutbildning, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts omtjänsteorganisationen för lärare i . beslutade vid /85 om en nylärarutbildning för (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr.1984/85:366). Enligt riksdagsbeslutet skall utbildning på en grundskollärarlinjestarta /89. I motion 1987/88:Ub 806 (m) yrkandena 22 och 23 hemställsatt förberedelserna för den förestående förändringen av lärarutbildningenskall avbrytas 1* 1987/88. och attriksdagen hos regeringen skall framställa en begäran omförslag till en UbU1987/88:12 nylärarutbildning innebärande bl.a. utbildning på en klasslärarlinje och en ämneslärarlinje.Även i motion 1987/88:Ub230 (c) yrkande 10 begärs ett nytt förslag ifråga om utbildningen av lärare för tidigare årskurser. Såvälpraktiska skäl i vad gäller skoläns organisation som omsorg om kvaliteteni utbildningen anses tala för att lärarna utbildas för årskurserna 1-6 i stället förårskurserna 1-7. Utskottet vill erinra om vad utskottet anfört i sitt avriksdagen godkända betänkande om lärarutbildning för (UbU1984/85:31 s. 6), när det gäller utbildning inom ramen för en enda linje: Enligt utskottets uppfattning är det i detta sammanhangnödvändigt att se som en helhet och låta den få framträda som en skola utformad efter sina egna villkor. Visserligen närmar sig andelen elever i en årskull som från övergår till gymnasieskolan , men kvar står ändå att är en obligatorisk skola för alla till skillnad från gymnasieskolan som är en frivillig påbyggnad. har alltmer inriktats mot att hålla eleverna samlade i odifferentierade klasser, medan i gymnasieskolan med dess många studievägar med skilda inriktningar (linjer och specialkurser) gruppering av eleverna mera sker efter intresse och fallenhet. Inriktningen mot en sammanhållning av klasserna har gradvis förstärkts sedan infördes och har medfört en delvis ändrad syn på undervisningen på högstadiet. En organisatoriskt sammanhållen lärarut bildning för låg-, mellan- och högstadierna främjar denna inriktning, medan en linjedelad lärarutbildningsorganisation bidrar till att bibehålla den . nuvarandeskillnaden i pedagogiskt synsätt mellan främst mellanstadiets och högstadietslärare. Vad som har anförts strider enligt utskottets meninginte mot strävandena att åstadkomma samverkan mellan förskolan och grundskolanoch mellan och gymnasieskolan. Uttalandet äger alltjämt giltighet. beslut omlärarutbildning för bör enligt utskottets mening ligga fast. huvuduppgift är att ge eleverna godakunskaper och utveckla deras färdigheter. Det har inte varit möjligt att inomramen för en odifferentierad lärarutbildningslinje rymma allt det som en lärarebehöver för att undervisa i samtliga nio årskurser. Det har därförvarit nödvändigt att differentiera utbildningen inom grundskollärarlinjen.Linjen består av två grenar. En är utformad för lärare som skall tjänstgöra iårskurserna 1-7, varvid tjänstgöringen i årskurserna 4-7 främst skall avseantingen svenska och samhällsorienterande ämnen eller matematik ochnaturorienterande ämnen. Den andra är utformad för lärare som skall tjänstgörai årskurserna 4-9. Lärare i dessa årskurser behöver fördjupade kunskaper, ochderas utbildning är därför differentierad och inriktad mot olikaämnesspecialiseringar: svenska och främmande språk, samhällsorienterandeämnen, naturorienterande ämnen med eller utan matematik, praktisk-estetisktämne jämte annat ämne, m.m. Av vad som här redovisats framgår att såväl lärare förgrundskolans tidigare årskurser som lärare för senare årskurserkan tjänstgöra i årskurserna 4-7 i de ärrinen i vilka de har erforderligutbildning. När undervisningen organiseras, kan hänsyn alltså tas tillelevernas, lärarnas och skolans behov (prop. 1984/85:122 s. .9). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / UbU 1987/88:12 88:Ub230 yrkande 10 och 1986/87:Ub806yrkandena 22 och 23. Av budgetpropositionen framgår att SÖ har föreslagit attden nya tjänsteorganisationen skall omfatta en lärartjänst för ochen lärartjänst för grundutbildningen av vuxna. SÖ anser att detta ärändamålsenligt och praktiskt, framför allt med hänsyn till möjligheten att föraöver de befintliga lärarna till den nya organisationen. ger en sådanny organisation, enligt SÖ, utrymme för en flexibel läraranvändning. Vidareanser SÖ att det ligger ett psykologiskt värde i att den sammanhållnagrundskolan har bara ett slags lärare, en grundskollärare. Till skillnad från SÖ anser föredragande statsrådet atttjänsteorganisationen för lärare i såväl som grundutbildningen förvuxna bör anknytas till grundskollärarutbildningens huvudsakliga uppläggningoch innehåll. Eftersom lärare bör undervisa i ämnen och årskurser som de harutbildning för är det enligt statsrådet naturligt att låta deras tjänsteransluta sig till huvudinriktningen i lärarutbildningen. Härigenom erhålls denbästa garantin för överensstämmelse mellan lärarnas utbildning och tjänstgöring.En betydande svaghet med SÖ:s förslag är enligt statsrådets mening att det ipraktiken överlåter ansvaret för att utforma tjänstesystemet i tillden lokala nivån. Tjänsternas faktiska innehåll och omfattning kan komma attskifta från kommun till kommun och från skola till skola, vilket han av fleraskäl anser olyckligt. I propositionen hemställs att regeringen inhämtarriksdagens godkännande av vad föredragande statsrådet har förordat omprinciper för nya tjänster som lärare i resp. grundutbildning förvuxna. Det bör enligt propositionen få ankomma på regeringen att besluta om dennärmare utformningen av tjänsteorganisationerna. Medanledning av propositionen har väckts ett antal motioner. I motion 1987/88:Ub364 (m) anförs att en framtidatjänsteorganisation, oavsett hur den nya grundskollärarutbildningen kommer attutformas, bör rymma dels ett tjänstesystem för de lärare som är verksammai skolan, dels ett system för de lärare som har en eventuell ny form avutbildning. Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringendetta till känna. I motion 1987/88:Ub625 (fp) yrkandena 1, 2 och 7 framhållsatt en ny tjänstekonstruktion för bör utformas så, att dengaranterar att det finns överensstämmelse mellan lärarnas utbildning och derastjänstgöring. En sådan modell ger störst möjlighet att upprätthålla de krav påkvalitet som måste ställas på den obligatoriska skolans undervisning.Tjänstesystemet bör därför innehålla flera slag av tjänster. Motionärernaanser därför att den nya grundutbildningen för lärare för årskurserna 4-9 börha flera och mer flexibla ämneskombinationer än de i propositionen angivna,bl.a. föreslås ämneskombinationen svenska och två samhällsorienterande ämnen.Frågor av detta slag berörs också i motion 1987/88:Ub542 (fp) yrkande 2. Ibåda' motionerna anförs vidare att huvudprincipen bör vara att lärarna förårskurserna 4-9 skall bedriva studier motsvarande minst 40 poäng i ämne somvederbörande skall undervisa i. Enligt motion 1987/88:Ub363 (m, fp, c) yrkande 1bör uttala att i fråga om nuvarande lärare i orienterings- UbU1987/88:12 ämnen på högstadium ett system med två lärare, där varoch en är behörig i olika ämnen inom ämnesgruppen, är en fullt acceptabellösning av lärarfrågan. I motion 1987/88:Ub813 (vpk) yrkande 8 uttalas att SÖ:sförslag om en grundskollärartjänst inte kan tillstyrkas, även om detta förslagenligt motionärerna är bättre än det regeringen framlägger. Motionärerna yrkaratt regeringen skall ges i uppdrag att lägga fram ett nytt förslag tilltjänsteorganisation. I motion 1987/88:Ub361 (c) yrkandena 3 och 4 (delvis)avvisas regeringens förslag till tjänsteorganisation. I stället förordas ett systemmed endast en grundskollärartjänst. Enligt motionärerna måste dock SÖ:s förslagi frågan kombineras med ännu större krav på överensstämmelse mellan läraresutbildning och tjänstgöring. Enligt motionärerna bör regeringen ges i uppdragatt utforma ett nytt och fullständigt förslag till tjänsteorganisation ochdärefter återkomma till med en proposition i ärendet. I motion1987/88:Ub253 (fp) yrkande 1 stöds SÖ:s förslag till tjänsteorganisation.Enligt motion 1987/88:Ub332 (s) bör besluten om tjänsteorganisationöverflyttas till lokal nivå. Utskottetvill i ärendet anföra följande. Skolan är en av samhällets viktigare kulturinstitutioner.Skolan har den unika uppgiften och möjligheten att ge barn och ungdom det somde inte utan vidare kan få på annat sätt, nämligen kontinuitet ikunskapsinhämtandet, systematik i kunskaperna, allmän överblick och träning isamverkan. För att skolan skall kunna fullgöra dessa uppgifter och ge varjebarn bästa möjliga skolgång måste lärarna ha såväl goda ämneskunskaper som ettpedagogiskt yrkeskunnande. Av den utbildningsplan för grundskollärarlinjen somUHÄ fastställt framgår dessutom att de blivande lärarna skall få enutbildning av sådant slag att de kan dels ge särskilt stöd åt elever med svårigheter,dels stimulera elever med särskilda förutsättningar. Kraven pålärarutbildningen är med andra ord stora. En viktig utgångspunkt för konstruktionen av en nytjänsteorganisation för lärarna i måste enligt utskottets meningvara att skolväsendet i olika delar av landet, liksom , skall erbjudaen likvärdig utbildning med hög kvalitet för alla elever. Det är viktigt attdet i skolsystemet finns styrmedel som medverkar till likvärdighet iutbildningen. Lärartjänsterna bör därför konstrueras så att de anknytertill huvudinriktningarna i lärarutbildningen. Ett sådant tjänstesystem ärenligt utskottets uppfattning att föredra framför andra alternativ av bl.a.följande skäl. - Det innebär enbättre garanti för överensstämmelse mellan lärarnas utbildning ochtjänstgöring. Riskerna blir mindre för att lärarna kommer att undervisa i ämnenoch årskurser för vilka de saknar erforderliga kunskaper och för att detuppstår stora lokala variationer i fråga om lärartjänstens faktiska utformningoch innehåll. - Det får en merstyrande effekt på bl.a. lärarutbildning samt fort- och vidareutbildning.Bristen på sådan styrning skulle kunna leda till icke önskadevariationer mellan olika högskoleenheter i vad gäller lärarutbildningensinnehåll. - Detger större möjlighet tillprecisering i fråga om löne- och anställnings- UbU 1987/88:12 villkor och de turordningsregler som behövs då lärare måste sägas upp på - Det skapar större klarhet förberörda inom lärarutbildningen, hos skolstyrelserna och i rektorsområdena om vilka slag av lärartjänster som faktiskt finns, vad de omfattar och vad som krävs för att inneha dem. Utskottet ansluter sig alltså till regeringens förslag ibudgetpropositionen att tjänsterna bör anknyta till huvudinriktningarna i dennya grundskollärarutbildningen. Enligt utskottets uppfattning bör redan nuklargöras att det skall finnas nio slag av tjänster i , nämligentjänst för 1. åk 1-7 medinriktning mot svenska och samhällsorienterande ämnen 2. åk 1-7 medinriktning mot matematik och naturorienterande ämnen 3. åk 1-7 ispecialpedagogik 4. åk 4-9 isvenska och främmande språk 5. åk 4-9 isamhällsorienterande ämnen 6. åk 4-9 i naturorienterandeämnen med eller utan matematik 7. åk 4-9 ipraktisk-estetiskt och annat ämne 8. åk 1-9 ipraktisk-estetiskt ämne, maskinskrivning eller hemspråk 9. åk 4-9 ispecialpedagogik Utskottet vill i sammanhanget slå fast att lärarestjänstgöring självfallet i största möjliga utsträckning skall avse de ämnen ochde stadier för vilka de är utbildade. Enligt utskottets uppfattning är det enangelägen uppgift för den lokala skolledningen att se till att undervisningenpå alla stadier och i alla ämnen handhas av lärare som har behörighet föruppgiften. Utskottet återkommer till denna fråga senare (s. 8). När det gäller tjänsteorganisationen i stort villutskottet tillägga följande. Inom ramen för principen om överensstämmelsemellan olika slag av tjänster och huvudinriktningar i utbildningen kan det iframtiden finnas behov att ändra antalet tjänster. Utskottet erinrar om attriksdagen beslutat att som sin mening ge regeringen till känna attdet bör övervägas om man i studiegången för lärare för årskurserna 4-9 kanmedge att vissa orienteringsämnen kombineras med studier i andra ämnen (jfrUbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Med anledning härav utreder UHÄ förnärvarande frågan om ytterligare ämneskombinationer i utbildningen. När det gäller utbildningstidens längd för sistnämndalärare i de olika ämnena inom specialiseringen samhällsorienterande ämnen resp.naturorienterande ämnen med eller utan matematik, anser utskottet att denlokala utbildningsplaneringen bör utgå från att de blivande lärarna skall hakunskaper motsvarande 40 poäng i vart och ett av de ämnen i vilka vederbörandelärare i första hand avser att specialisera sig. I planeringen bör därvidbeaktas de samordningsvinster som kan göras när ämnena och vissa övergripandedelar av dessa studeras i en logisk ordning inom ramen för 135 poäng.Regeringen bör uppmärksamma UHÄ och de lokalt utbildningsansvariga på vadutskottet här anfört. Utskottet konstaterar att svenska som andraspråk samthemspråk kommer att kunna ingå som specialiseringar i utbildningen för ettantal lärartjänster. Utskottet har inte något att erinra mot vad föredragandestatsrådet anfört beträffande tjänst som lärare för grundutbildningen för vuxna(prop. 1987/88:100 s. 48). Beträffandetjänstesituationen för behöriga lärare som vid tidpiunkten för en UbU1987/88:12 tjänstereform innehar sina tjänster med förordnande tills vidare utan tidsbegränsning - i fortsättningen kallade befintliga lärare - och övrigasom avlagt en lärarexamen enligt en äldre studieordning villutskottet anföra följande. Befintliga lärare bör, som anges i propositionen, påenklaste möjliga sätt kunna övergå i den nya tjänsteorganisationen. Utskottetvill starkt stryka under vikten av enkelhet i själva överföringsförfarandet.Den formella överföringen får enligt utskottets uppfattning inte innebära någonreell förändring i lärarens tjänstgöring. Läraren skall självfallet fåfortsätta att undervisa i de ämnen för vilka vederbörande fått en utbildningföre tjänstereformen även om något av dessa ligger utanför den nya tjänsten. Den lokala arbetsplaneringen måste därför utgå från attlärare inte skall behöva undervisa i andra ämnen och på andra stadier än demför vilka de är utbildade, annat än efter fortbildning (jfr UbU 1985/86:1 s.10-11 och UbU 1986/87:12 s. 30). Om undantag görs från denna regel är detviktigt att skolledningen och den berörda läraren är överens härom. Regeringenbör uppdra åt SÖ och länsskolnämnderna att uppmärksamma de lokaltskolans-variga på vad utskottet här anfört. Fort- och vidareutbildning som innebär ämnes- ochstadiebreddning skall vara frivillig. Befintliga lärare skall få behålla sinatjänstebenämningar. Som framgått av det föregående delar utskottetföredragande statsrådets uppfattning att den nya tjänsteorganisationen börgälla för alla lärare i resp. grundutbildningen för vuxna. Det börav regeringen göras klart att befintliga lärare och övriga som avlagtlärarexamen enligt en äldre ordning skall ha samma möjligheter som denyutbildade lärarna att på lika villkor söka och komma i fråga för ledigalärartjänster i resp. grundutbildningen för vuxna. Under en rimligövergångstid bör vidare vid utlysning av tjänst anges vad den utlysta tjänstenmotsvarar bland tidigare tjänster (t.ex. den nya tjänsten 6 motsvararämne/ämnen i tidigare tjänst 16-18). Utöver den exemplifiering som finns ibudgetpropositionen beträffande tillsättning av tjänst vill utskottetkonkretisera med följande exempel. Om en tjänst för lärare för årskurserna 1-7 utannonserasutan närmare precisering, är såväl lågstadielärare och mellanstadielärare,vilka avlagt lärarexamen enligt en äldre ordning, som nyutbildade lärare förårskurserna 1-7 behöriga att söka. Skolstyrelse skall kunna ange atttjänstgöringen skall omfatta t.ex. enbart lågstadiet. I sådant fall är delslågstadielärare vilka avlagt lärarexamen enligt en äldre ordning, delsnyutbildade lärare för årskurserna 1-7 behöriga att söka. Om lärare med äldreutbildning tillsätts på tjänst för lärare för årskurserna 1-7 undervisarläraren enbart inom ramen för sin nuvarande behörighet, intill dessvederbörande gjort sig behörig för tjänstgöring i övriga årskurser. Samma princip gäller t.ex. när tjänst som lärare inaturorienterande ämnen för årskurserna 4-9 utannonseras. Om det därvid inteangetts att sökanden till tjänsten måste ha behörighet i något eller någraangivna orienteringsämnen, är självfallet dels alla lärare med behörighetenligt en äldre ordning i något naturorienterande ämne, dels de som genomgåttden nya lärarutbildningen i naturorienterande ämnen behöriga att söka. relsen angivit attsökanden måste ha behörighet i fysik och kemi, är dels UbU 1987/88:12 läraremed behörighet enligt en äldre ordning i dessa ämnen, dels nyutbildade lärarei naturorienterande ämnen behöriga att söka. Dennya tjänsteorganisationen bör få införas som regeringenbestämmer. Medhänvisning till vad som i det föregående anförts om den nya .tjänsteorganisationen för lärare i resp. grundutbildning för vuxnam.m. föreslår utskottet att med anledning av proposition 1987/88:100och motionerna 1987/88:Ub363 yrkande 1, 1987/88:Ub364, 1987/88:Ub542 yrkande 2och 1987/88:Ub625 yrkandena 1, 2 och 7 och riied avslag på motionerna1987/88:Ub253 yrkande 1, 1987/88:Ub332, 1987/ 88:Ub361 yrkandena 3 och 4 och1987/88:Ub813 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Imotion 1987/88:Ub813 (vpk) yrkande 1 hävdar motionärerna att föredragandestatsrådet har fel när han i budgetpropositionen säger att lärarutbildningsbeslutetinte förutsätter några förändringar i lokala organisation i formav t.ex. indelning i skolenheter eller krav på omfattande om- eller nybyggnadav skolor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetuppfattar inte uttalandena i budgetpropositionen som styrande för ellerinskränkande i den kommunala planeringen. Den kommunala planeringen av t.ex.om- eller nybyggnad av skolor styrs i första hand av kommunernas ekonomi.Frågan om att bygga skollokaler är helt och' hållet en kommunalangelägenhet. Motion 1987/88:Ub813 yrkande 1 avstyrks. Idetta sammanhang tar utskottet upp en fråga som berör grundskollärarlinjen. Imotionerna 1987/88:Ub361 (c) yrkande 2 och 1987/88:Ub813 (vpk) yrkande 2föreslås en förlängning av utbildningen av lärare för årskurserna 1-7 med 20poäng till 160 poäng bl.a. för att åstadkomma erforderligt utrymme för ämnetengelska.