bet · GB01JoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om älgskadornas inverkan på skogsbruket och begär förslag till åtgärder för att komma till rätta med dessa. 1987/88:Jo822 av m.fl. (c) variyrkas 1: att hos regeringen begär en genomgripandeutredning över ersättningsreglerna för viltskador och beräkningen avsjälvrisken, 2. alt hos regeringen begäratt de frilevande vildsvinen utrotas, 3. alt beslutar alt fullersättning ulan självrisk skall utgå för alla slag av skador förorsakade avvildsvin. 1987/88:Jo860 av (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts allersättning för skador av vildsvin skall relateras till skadornas omfattning,inte till fastighetens areal, 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts att skadorav grågås skall ersättas efter samma principer som skada av annat vill. Från anslaget utbetalas ersättning för förluster somuppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andra tamdjur. Bestämmelserna om ersättning finns i förordningen (1976:430) om ersättning vid vissa skador av rovdjur. Från anslaget utgår vidare viss ersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador, m.m. Dessutom bekostas från anslaget vissa åtgärder för all förebygga skador av vilt m.m. 60 Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag till anslagsanvisning. JoU1987/88:17 Beträffande bidrag till omplantering av skog som skadats av älganför föredragande statsrådet följande. har beslutat att skogsägare skall kunna fåbidrag när skogsplanteringar utsatts för så svåra skador av älg alt enomplantering är nödvändig enligt skogsvårdslagstiflningens föreskrifter omskyldighet att anlägga ny skog (prop. 1986/87:58, JoU 15, rskr. Somhuvudregel skulle gälla aU bidrag kommer i fråga först när skogsägaren skjutitsin tilldelning under den vanliga jakten och dessutom uttömt möjligheterna altgenom särskilda tillstånd till skyddsjakt förhindra att planteringen förstörs.Finansieringen skulle ske med fällavgifter. skulle enligtpropositionen avgöra hur stora avgifter som skall tas ut i länet. Jag har i samband med utarbetandet av föreskrifter för detnya bidraget erfarit att stor osäkerhet råder i fråga om de årliga skadorna avälg på skog. Det råder också stor osäkerhet om vilken effekt den nyaproduktionsanpas-sade älgjakten kan få på skogsskadorna. Länens viltskadefondertillförs omkring 20 milj. kr. Föratt fällavgif-terna inte skall bli oskäligt betungande för jägarna, anser jagall en försöksverksamhet med bidrag till omplantering av skog som skadats avälg bör genomföras i några län. Det är viktigt att bidragsprövningen därvidgörs mot bakgrund av de nya bestämmelserna om produktionsanpassad älgjakt.Härigenom vinns nödvändiga kunskaper om hur stor älgslammen bör vara för attskogsskadorna skall hållas på en acceptabel nivå. För all finansieringen avbidraget för omplantering och administrationen av bidragsgivningen skall kunnaklaras bör överföring av medel ske från den gemensammaregleringsfonden till de berörda länens viltskadefonder. Jag räknar med alt entvåårig försöksperiod kan behövas. Sedan försöksverksamheten utvärderats börställning tas till utformningen av ett bidragssystem för hela landet. Två motioner, nämligen Jo719 av och () och Jo816, yrkande 4, av () tar upp problemen medälgstammens inverkan på skogsbruket. I motion Jo713 yrkas att förslaget ombidrag för omplantering av skog föranledd av betningsskador genomförs utan denuvarande villkoren för rätt till ersättning. Det framhålls bl.a. att betningsskadornaofta medför omplantering och att kostnaderna härför drabbar enskilda skogsägarehårt. Den skogsägare som åläggs omplantering borde utan villkor få sinakostnader täckta. 1 motion Jo816, yrkande 4, framhålls bl.a. älgskadornasmenliga inverkan på ett effektivt och kvalileisinriktat skogsbruk och yrkas attförslag till åtgärder för att komma till rätta med dessa problem presenteras avregeringen. Utskottet erinrar om att tidigare ullalat sig omden oroväckande utvecklingen av skogsskador på grund av alltför stora viltstammar (JoU 1986/87:15 s. 29 f). Utskottet anförde bl.a. alt kunskapen om älgbeståndeis storlek och sammansättning var otillräcklig vilket medfört all anpassningen av stammarna i vissa fall inte lyckats. En grundläggande tanke bakom viltskadeförordningen är att var och en är skyldig alt tåla ett visst intrångtill följd av förekomsten av vilt. Stora insatser måste ändock göras för alt förebygga skador. I avbidan på resultatet av den aktualiserade villvårdspoli- tiken borde någon genomgripande ändring inte göras i gällande ersättnings regler. Utskottet var inte heller berett all gå längre än regeringen vad 61 beträffademöjligheten till bidrag för omplantering av skog som skadats av JoU1987/88:17 älg. Utskottet har ingen erinran mot att en försöksverksamhetgenomförs i enlighet med propositionens uttalanden. I avbidan på resultatet avdenna verksamhet bör motionerna Jo713 och J08I6 yrkande 4 inle föranleda någonåtgärd från sida. Beträffande ersättning för viltskador i allmänhet yrkas imotion Jo822 yrkande 1 av m.fl. (c) att en genomgripandeutredning av ersättningsreglerna för viltskador och beräkning av självriskgenomförs. Självrisken borde enligt motionärerna sättas i relation till detfaktiska skördeutfallet. Även finansieringsfrågorna borde ses över. Utskottet anser att resultatet av den viltvårdspolilik sominnefattas i fjolårets beslut om ny jaktlag m.m. (JoU 1986/87:15) bör avvaktasytterligare innan ersättningssystemet blir föremål för ev. omprövning.Motion Jo822 yrkande 1 avstyrks således. De frilevande vildsvinen är föremål för yrkanden i tvåmotioner. I motion Jo822 yrkandena 2 och 3 yrkas alt de frilevande vildsvinenskall utrotas samt att full ersättning utan obligatorisk självrisk skall utgåför skador orsakade av vildsvin. I motionen anförs bl.a. alt skadenivån kommeralt öka kraftigt om vildsvinen tillåts sprida sig och att samhället måste tasitt fulla ansvar för de därmed sammanhängande skadekostnaderna. Ersättning förskador av vildsvin skall enligt yrkande 1 i motion J086O av (m) relateras till skadans faktiska omfattning. Med nuvarande regler beräknasskadeersättningen med bortseende från en viss självrisk som relateras tillfastighetens areal. Detta medför, enligt motionären, att lantbrukarna dyrt fårbetala för det samhällsintresse som vildsvinen enligt representerar. UtskoUet har i tidigare ställningstagande (JoU 1986/87:15s. 34) beträffan de de frilevande vildsvinen bl.a. anfört alt dessa representerar ett stort jaktligt värde och åter under kontrollerade former bör bli ett inslag i den svenska faunan. De allmänna uttalandena om vildstammarnas begränsning ' omfattaräven vildsvinen, och därför bör jakttrycket vara starkt. Utskottet accepteradetills vidare att ersättning för skador av vildsvin skulle utgå i de fall delvar uppenbart oskäligt att den skadelidande själv skulle bära kostnaden. Motbakgrund av redovisade ställningstaganden och då skäl finns all ytterligareavvakta skadeutvecklingen avstyrks motionerna Jo822 yrkan- ' dena 2 och 3 ochJ086O yrkande 1. I motion J086O yrkande 2 yrkas att skador av grågås skallersättas efter samma principer som skador av annat vilt. Enligt motionären härunder senare år svåra skador åstadkommits av grågås som ökat stort i antal. Utskotteterinrar om all skador orsakade av grågås inle i och för sig är uteslutnafrån ersättningsrält enligt gällande regler. En förutsättning härför är som förandra skador av vilt i allmänhet att normal jakt eller särskild skyddsjakt intekunnat genomföras till skydd mot skador. Vidare kan nämnas att skyddsjakt pågrågås genom tillägg (1987:905) till jaktförordningen generellt kan genomförasinom ett antal angivna områden under del av året. Utskottet avstyrker medhänsyn härtill och med åberopande av vad som tidigare anförts angående nu gällande ersättningsregler motion J086O JoU1987/88:17 yrkande 2. 1 motion JÖ8I6 yrkande 3 yrkas att hosregeringen begär förslag om hur fiskare skall skyddas mot eller ersättas för skadororsakade av säl. Motionären framhåller att sälstammen;ökal i sådan omfattningvid och i alt fiskare drabbas av skador medförandestora avbräck i näringen. Tillåls en okontrollerad tillväxt av sälstammen måstesamhället ta sitt ansvar gentemot den som drabbas ekonomiskt. Om inte, bör ,skyddsjakten omgående återinföras. 1 samband med inskränkningen av skyddsjakten på säl anslötsig utskottet till den bedömning som gjordes av föredraganden i propositionenmed förslag till ny jaktlag (JoU 1986/87:15 s. 44 f). Möjligheten tillskyddsjakt utnyttjades i myckel liten utsträckning varför behovet avbestämmelsen antogs vara begränsat. Med en nedgång av sälstammen och i salarnasreproduktionsförmåga kunde även en begränsad jakt öka risken för utrotning,särskilt i . Denna bedömning är enligt utskottet alltjämt giltig ävenom sälstammen på vissa håll eventuellt kan ha ökat. Med hänsyn till att degrundläggande förutsättningarna för salens fortbesländ inle synbarligen kansägas ha förbättrats, kan utskottet inle finna någon anledning att förorda ettändrat ställningstagande från sida i fråga om sälskador m.m. MotionJÖ8I6 yrkande 3 avstyrks således. I motion J08I6 yrkandena 1 och 2 yrkas höjdaersättningsbelopp för återfunna rovdjursrivna renar samt alt regeringen gestill känna vad i motionen anförs orn grunden för avskjutning så alt ett mindrerovdjurslryck kan uppnås. I motionen anförs bl.a. att det under senare åralltmer ökande rovdjurstrycket inom renskötselområdet innebär att renskötselnoch de renskötandesamerna inte bara får,vidkännas stora ekonomiska förluster til) . följd avrovdjursangreppen utan dessutom att detta får negativa effekter förrenskötarnas arbetsmiljö. Dessutom skall beaktas att de verkliga förlusterna är3-5 gånger större än antalet återfunna rovdjursrivna renar. Avskjutningen måsteökas sä att rovdjursslammarna minskas för att drivkraften bakom en rationellrenskötsel inte skall rubbas. Utskottet har tidigare (JoU 1986/87:15 s. 35) uttalat sigom nödvändigheten av att rovdjursstammarnas storlek kontrolleras genom vissjakt, att enstaka skadevållande djur skjuls bort och att samhället i störreutsträckning än tidigare tar ansvar för den decimering av rovdjursstammen somkan vara nödvändig. Någon ökad avskjutning var utskottet inte berett attförorda. Då ersättningsreglerna för rovdjursskador är föremål för ettforskningsprojekt hos , som väntas vara avslutat , anser sig utskottet alltjämt inte böra göra några uttalandenangående ersättningsbeloppen för rovdjursrivna renar. Även utskottels bedömningi övrigt kvarstår varför utskottet avstyrker motion J08I6 yrkandena 1 och 2. 1. att till Ersättningar förvdtskador m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av 12 320 000kr., 2. beträffande älgstammens inverkan påskogsbruket m.m. attriksdagen lämnar utan erinran vad i propositionen anförts rörande --j försöksverksamhetmed bidrag för omplantering av skog som skadats JoU 1987/88:17 av älg samtavslår motionerna 1987/88:Jo713 och 1987/88:Jo816 yrkande 4, 3. beträffandeviltskador i allmänhet attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo822 yrkande 1, 4. beträffandede frilevande vddsvinen attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo822 yrkandena 2 och 3 och 1987/88:860yrkande 1, 5. beträffandeskador orsakade av grågås attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo860 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo816 yrkande 3, attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo816 yrkandena 1 och 2. Närvarande: (), (),(), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (),(), (), (), (),(vpk) och (), dock att vid behandlingen av punkterna 1-11 och 13-21Ingrid () deltagit i stället för (), vid punkterna 13-38 () deltagit istället för (), samt vid behandlingen av punkt 12 () deltagit istället för (), () deltagit i stället för IngvarEriksson (m), () deltagit i stället för () ochKerstin () deltagit i stället för (). Reservationer joU 1987/88:17 1 .Lantbruksstyrelsen (punkt 2 mom. 1) LarsErnestam och () anser detsatt den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Utskotteterinrar" och på s. 3 slutar med "yrkande 6" bort ha följandelydelse: Somanförs i motion Jo205 bör anslaget till lantbruksstyrelsen kunna minskas med 3riiilj.kr. på grund av minskade arbetsuppgifter m.m. Utskottet tillstyrkermotion Jo205 yrkande 6. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.att med anledning av regeringens förslag öch med bifall till motion1987/88: Jo205 yrkande 6 till Lanlbruksstyrelsen för /89anvisar ett ramanslag av , Lantbruksnämnderna (punkt 3 mom. 1) LarsErnestam och () anser detsatt den del av utskottels yttrande på s..3 som börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med, "milj.kr." bort ha följandelydelse: Avsamma skäl som utskottet anfört ovan (reservation 1) beträffandelantbruksstyrelsen bör anslaget till lantbruksnämnderna minskas med 20 milj.kr.Utskottet tillstyrker således motion Jö205 yrkande 7. de/iatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1987/88:Jo205 yrkande 7 t\ll Lantbruksnämnderna för /89 anvisar ett ramanslag av , Stöd till biodlingen (punkt 3 mom. 2) KarlErik och () anser detsatt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "Jo202" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till motionärernas bedömning av biodlingens värde för växtodling,sysselsättning och export m.m. Ytterligare resurser bör -genom omfördelning -tillföras biodlingen dels i form av förstärkning av , anslagen tillbiodlingsavdelningen vid SLU, dels i form av bidrag till en konsulenttjänst ibiodlingsfrågor. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo202 bör gesregeringen till känna. de/5att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandestöd tid biodlingen att medanledning av motion 1987/88:Jo202 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 5Riksdagen 1987/88. Bidragtill jordbrukets rationalisering, m.m. (punkt 4 mom. JoU 1987/88:17 (m), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 9" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionJo213 att bidraget till jordbrukets inre rationalisering bör upphöra.För nästa budgetår bör bidragsramen för detta ändamål minskas med 10 milj.kr. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med anledning av regeringensförslag och rnotion 1987/88:Jo213 yrkande 9 medger alt under /89 stats bidrag beviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagt högsl , Markförvärv för jordbrukets rationalisering (punkt5 mom. (), (), (), och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning alt det bör varamöjligt alt sälja en betydande del av jordfondens markinnehav till enskilda brukare. Bl.a: talar det minskade behovet av strukturrationalisering för att så blir fallet. bör uttala sig för en försäljning av mark till ett värde av caöOmilj. kr.,vilket belopp kan tillföras statskassan. Härigenom tillgodoses i huvudsakmotionerna Jo209 yrkande 9 och Jo213 yrkande 14. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande försäljning av mark frånjordfonden attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo205 yrkande 9 och 1987/88:Jo213yrkande 14 som sin mening ger regeringen till, känna vad utskottet anfört omförsäljning av mark. Omfattningen av anslaget till särskilda åtgärder för Norrlandsjordbruket (punkt 7 mom. 4) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "I anslutning" och slutarmed "av anslaget" bort ha följande lydelse: : Enligt utskottets mening är det naturligt att förevarandeanslag omfattar även de delar av som ingår i stödområde enligtbestämmelser- . na om prisstöd till jordbruket i norra . Utskottettillstyrker därför motionärens yrkande att de ifrågavarande kommunerna omfattasav anslaget och föreslår att godkänner vad utskottet sålunda anfört. dets attutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:17 4. beträffande omfattningen av anslaget att medanledning av motion 1987/88:Jo233 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört omfördelning av medel från förevarande anslag, Prisstöd till rennäringen (punkt 8 mom. 1) och () anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "av anslaget"bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Jo206 har prisstödet till rennäringenunder inte uppjuslerats på samma sätt som prisstödet tillNorrlandsjordbruket. För att i någon mån reparera den eftersläpning som skettbör anslaget höjas med 2,4 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Utskottettillstyrker således motion Jo206 yrkande 4. Härigenom tillgodoses även motionJo237 yrkande ' dets att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med anledning av regeringens förslag ochmotion 1987/88:Jo237 yrkande 2 och med bifall till motion 1987/88;Jo206 yrkande4 till Främjande av rennäringen för /89 anvisar ettreservationsanslag av , Översyn av prisstödet (punkt 8 mom. 3) (), (), IngvarEriksson (m), () och () anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "rennäringenm.m." bort ha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförts i motionJo210, att en översyn bör göras av prisstödet till rennäringen och formerna föröverläggningarna mellan staten och rennäringen. Den eftersläpning som skett ifråga om prisstödets storlek talar för att en sådan översyn görs. I sambandhärmed bör även kostnads- och lönsamhetsutvecklingen för rennäringen på längresikt undersökas. Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört med anledning av motionen. dels att utskottels hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande översyn av prisstödet attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo210 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. inom jordbruket (punkt 11 mom. JoU 1987/88:17 , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Vidare avstyrker" och slutar med "45 milj.kr. "bort ha följande lydelse: Under anslaget prisreglerande åtgärder anslås medel tillvad som kallas låginkomslsalsning. Denna post rymmer flera verksamheter, bl.a:åtgärder för produktionsanpassning. Poslen tillkom som kompensation föruteblivna livsmedelsprishöjningar på 1970-talel. Den är således enlivsmedelssubvention. Enligt utskottets mening kan posten minskas med 45milj.kr. Utskottet förutsätter att jordbruket får ta ut detta belopp i form avhöjda priser. Det anförda innebär all utskottet tillstyrker motion Jo213yrkande 12. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande låginkomslsalsning m.m. inom jordbruket altriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo213 yrkande 12 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till livsmedelssubventioner m.m.(punkt 11mom. Under förutsättning av bifall tdl reservat'ion9 Reservanterna under reservation 9 anser att utskottetshemställan under 11 bort haföljande lydelse: 11. att med anledning av regeringens förslag,med avslag på motionerna 1987/88:Jo205 yrkande 10, 1987/88:Jo209, 1987/88:Jo270och med bifall till motion 1987/88: Jo213 yrkande 12, samtliga imotsvarande del, till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /89 anvisar ett förslagsanslag av 2 . Livsmedelssubventioner (punkt 11 mom. 6) och () anser dels alt den del av utskottets yttrande på 's. 15 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "Jo270avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de synpunkter på livsmedelssubvenlionernasom framförs i motion Jo205. I början av 1970-lalet infördeslivsmedelssubventioner för all skydda barnfamiljerna mot snabba prisökningar påbaslivsmedel. Subventionerna kommer emellertid alla hushåll, och inte endastbarnfamiljerna, till del. Om man vill förbättra barnfamiljernas situation ärdet bättre att som föreslagits i motion Jo205 ge stöd direkt i form avbarnbidrag och vårdnadsbidrag. De flesta livsmedelssubventionerna haravvecklats. Regeringen föreslår nu för andra året en minskning avmjölksubventionerna, med 250 milj.kr. vilket motsvarar /literi partiledel. Åtgärden motiveras med behov av omprioritering i budgeten för allskapa resurser för andra insatser. Utskottet kan inle acceptera delta förslag. Del viktiga äratt ge barnfamil- JoU 1987/88:17 jerna ett väsentligt direkt nettotillskottefter skatt och efter del hänsyn tagils till prishöjning på mjölk. Först isamband därmed är utskottet berett alt avveckla mjölksubventioner. Utskottettillstyrker således fp-yrkandet att anslaget till livsmedelssubventioner höjsmed 250 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag. Härigenom tillgodosesäven centermotionen Jo270 i motsvarande del. dets att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande livsmedelssubventioner attriksdagen med anledning av motionerna 19S7/S8:Jo205 yrkande 10 och1987/88:Jo270 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anföri, Anslagtilllivsmedelssubventioner(punkt 11 mom. 11) Under förutsättning av bifall tdl reservation 11 Reservanterna under reservation 11anser att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. att med anledning av regeringens förslag ochmotio nerna 1987/88:Jo205 yrkande 10 och 1987/88:Jo270 och med avslag på motionerna 1987/88:Jo209 och 1987/88:Jo213 yrkande 12, samtiiga i ' motsvarandedel, till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /89anvisarell förslagsanslag av 2 , Livsmedelssubventioner (punkt 11 mom. 6) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "Jo270avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den bedömning som görs i motionerna fråncentern och om de negativa effekterna av minskadelivsmedelssubventioner. Regeringsförslaget leder till stora prishöjningar.förmjölk, vilka blir särskilt kännbara för barnfamiljerna. Det kan också leda tillförsämrad lönsamhet för jordbruket. Utskottet avstyrker den av regeringenföreslagna reduceringen av livsmedelssubvenlioner och tillstyrker motion Jo270i motsvarande del. Härigenom tillgodoses även motion Jo205 yrkande 10. dels alt utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande livsmedelssubvenlioner attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo205 yrkande 10 och1987/88:Jo270 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 14.Anslag till livsmedelssubventioner (punkt 11 mom. 11) JoU 1987/88:17 Underförutsättning av bifaU till reservation 13 Reservanterna under reservation 13 anser all utskottetshemställan under 11 bort haföljande lydelse: 11. att med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1987/88: Jo205 yrkande 10 och 1987/88:Jo270 och med avslag påmotionerna 1987/88:Jo209 och 1987/88:Jo213 yrkande 12, samtliga i motsvarandedel, till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /89anvisar eft förslagsanslag av 2 441 671 OOOkr., Avskaffande av mervärdeskatten på livsmedel m.m.(punkt 11 mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "När det" och på s. 16 slutar med "motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i den kritik som anförs i motion Jo209om de höga matpriserna och om mervärdeskattens roll i detta sammanhang. Deökande levnadskostnaderna är särskilt påfrestande för lågavlönade med storförsörjningsbörda. Intäkterna från matmomsen ger enligt vissa beräkningardrygt , vilket motsvarar en fjärdedel av de totala momsintäkternaoch ungefär en tredjedel av inkomstskatterna. Dessa fakta utgör i sig bevis fördet orimliga i att beskatta livsmedlen på det sätt som sker.