bet · GB01FiU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Genom attstöra marknadsprisbildningen verkar prisregleringen snarare långsiktigtuppdrivande på inflafionstakten. Redandenna insikt om prisregleringarnas skadeverkningar borde leda till att prisstopp eller andra former av prisregleringar utnyttjas endast när riket befinner sig i ett akut krisläge. Detta är också anledningen till att den allmänna prisregleringslagen utformats som en beredskapslag. mening bör inte prisregleringslagen utnyttjas som ett FiU 1987/88:30ständigt återkommande medel i den ekonomiska politiken. Det är också heltonödigt att låta lagen vara i ständig tillämpning eftersom regeringen även utanett sådant förordnande kan införa t.ex. allmänt prisstopp. Det enda som krävsär därvid att regeringen inom en månad underställer beslutet förgodkännande. Är inte samlad, räcker det att anhängiggöra ärendet inomen månad efter början. Skulle därvid inte ge sittgodkännande, händer inget annat än att regleringen upphör att gälla. Riksdagenbör med ariledning av mofion Fi24 (c) yrkande 12 besluta upphäva tillämpningenav allmänna prisregleringslagen. dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse: 11. beträffande prisregleringar att med anledningav motion 1987/88:Fi24 yrkande 12 beslutar upphäva tillämpningen av allmännaprisregleringslagen, Investeringsfonder (mom. 12) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s.. 50 som börjar med "Regering- .en beslutade" och slutar med "yrkande 6" bort ha följandelydelse: Investeringsfondernatillskapades urspmngligen som ett konjunkturpolitiskt instmment. Efter fleraärs erfarenheter framstår det emellertid som uppenbart att den typen avkonjunkturen styming inte är effektiv. Under många är var därförinvesteringsfonderna generellt frisläppta och utgjorde en skattestimulans förinvesteringar. råder ett partiellt frisläpp avinvesteringsfondema. Utanför storstadsområdena är dessa fria för byggnadsinvesteringar.I stödområdet kan de också utnyttjas för maskininvesteringar. Fr.o.m. hösten1987 får investeringsfondsmedel även utnyttjas för miljöinvesteringar. Utskottetanser inte att det finns skäl att begränsa utnyttjandet avinvesteringsfondsmedel. För många mindre och medelstora företag är det främstinvesteringar i maskiner som är nödvändiga om företagen skall kunna expandera.Fonderna borde även vara tillgängliga för satsning på forskning och utveckling. Fråganom investeringsfondernas framtid prövas i den pågående översynenav företagsbeskattningen. I avvaktan härpå bör enligt utskottets mening deallmänna investeringsfonderna och invesferingsreserverna vara generelltfrisläppta. här anfört bör ges till känna för regeringen. Utskottet biträder meddet anförda yrkande 6 i motion Fi22 (m). dels att utskottetshemställan under 12 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:30 12.beträffande investeringsfonder att med bifall till motion1987/88:Fi22 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om generellt frisläpp av investeringsfondema och investeringsreserverna, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14) , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med rubriken"Budgetutvecklingen /83-1988/89" och på s. 60 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Moderatasamlingsparfiet, och har i sina motioner redovisat enpolitik som i viktiga delar sammanfaller. Denprivata konsumtionen bör hållas tillbaka genom stimulanser förhushållssparandef och begränsningar i vissa transfereringar, inte - som iregeringens polifik - genom skattehöjningar. En målsättning mäste vara attsänka skattetrycket. Av stor betydelse för hushållssparandet är den stimulansför ökat sparande som förslaget om avveckling av löntagarfonderna innebär ochövriga sparstimulerande insatser som de borgerliga partierna föreslär. 1anslutning fill de tre partiernas gemensamma mofion omfamiljepolifiken har i likalydande avsnitt i de tre partiernas ekonomiskamofioner presenterats en finansiering av förslaget till värdriadsbidrag.Statsbidraget till kommunerna för barnomsorg reduceras med motsvarande 12000kr. och heltidsplats för varje barn på daghem. Vidare förordasavdragsrätt för barnomsorgskostnader och beskattning av vårdnadsbidraget.Resterande finansiering sker genom sänkt schablonavdrag och uteblivenkompensation fill kommunerna avseende garantibeskattningen och beskattningenav juridiska personer. Utskottet instämmer i förslagen och finner dem välägnade att skapa ökad valfrihet i barnomsorgen. Utskottetansluter sig vidare till de tre partiernas gemensamma strävan att öka inslagetav egenavgifter i finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetdelar uppfattningen att ökade krav kan ställas på de statliga affärsverkensförräntning av statskapitalet. En sådan skärpning ger bestående positivabudgeteffekter. Det är vidare angeläget att genom utförsäljning av statligaföretag till ägare som är bättre lämpade att driva företag minska statsskuldenoch därigenom räntebelastningen pä budgeten. Deallmänna riktlinjer för budgetpolitiken som moderata samlingsparti et, och redovisar i sina partimotioner skulle på ett 103 bättre sätt än regeringensförslag lägga en stabil grund för den ekonomiska FiU 1987/88:30 politiken. långtidsbudget som presenteras i kompletteringspropositionen belysesutvecklingen av statsbudgetens inkomster och utgifter fram till budgetåret1992/93 under vissa antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Syftet medkalkylen är att redovisa vilken budgetutveckling som blir följden om ingabeslut om ändrade utgifter eller inkomster fattas. Liksomunder fidigare år arbetar långfidsbudgeten med två alternativ. 1 det s. k.lågalternativet antas löneökningarna uppgå till och för årendärefter. Priserna antas sfiga och per är fr. o. m.är 1989. Tillväxten antas bli . Den inhemska räntenivån förutsättsfalla successivt frän nuvarande nivå till år 1993.1 detta alternativberäknas budgetunderskottet i löpande priser bli 4,5 miljarder /93. Idet andra alternativet - högalternativet - stiger lönerna med 5 å fr.o.m.är 1989. Inflafionen antas ligga på och den inhemska räntenivån hållasuppe på . I detta relativt ogynnsamma ekonomiska utvecklingsscenarioökar budgetunderskottet till nästan /93. Denökning av budgetunderskottet som sker i högalternativet beror på attstatsinkomsterna minskar till följd av lägre tillväxt, medan statsutgifternaökar i samma takt som i lågalternativet. Utskottet ser det dock som sannoliktatt en sådan stagflafion som högalternativet skulle innebära leder tillväsentligt större budgetförsämringar än vad beräkningarna i långtidsbudgetenindikerar. Med ökad arbetslöshet skulle det t. ex. vara svårt att hållatillbaka krav på ökade offentliga utgifter. Ett större budgetunderskott skulleockså minska förtroendet för dén ekonomiska politiken och höjainflationsförväntningarna. Utskottetkonstaterar att det är oroande att de senaste årens ekonomiska utvecklingsnarare överensstämmer med fömtsättningama för högalternativet än med dem somgäller för lågalternativet. Denna omständighet ser utskottet som en bekräftelsepå hur angeläget det är att uppinå en mer dämpad och balanserad pris- ochlöneutveckling. Omden allmänna ekonomiska utvecklingen innebär att lågalternativet realiseras ochatt nollfillväxt i kommunernas utgiftsökningar nås, erhålls ett icke obetydligtöverskott i den samlade offentliga sektorns finanser. Utskottet anser att detinte bör vara ett mål för den ekonomiska politiken att bygga upp ett permanentöverskott i den offenfiiga sektom. Sparandet bör i stället ske i företagen ochi hushållen. Sedan balans uppnåtts i den offentliga sektorn, bör därför strävanvara att sänka skattetrycket och därmed öka kapitalbildningen i den privatasektom. Ett lägre skattetryck innebär dessutom att en högre tillväxt lättarekan realiseras. Budgetpolifikenspelar, som framhålls i motion Fi22 (m), en central roll i arbetet med att uppnå ökadvalfrihet, högre tillväxt och en tryggare välfärd 104 Det ärangeläget att såväl statsbudgetens inkomst- som dess FiU 1987/88:30utgiftssida i förhållande till bmtfonationalprodukten minskar. Budgetpolitikenbör inriktas på att de offentliga finanserna skall vara i balans. Detta målmåste ses över en konjunkturcykel. Som utgångspunkt skall gälla, att offentligaunderskott bör bemötas med utgiftssänkningar och offentliga överskott hanterasmed skattesänkningar, vilket i sin tur fömtsätter ett tillräckligt stortsparande i den privata sektorn. Föratt en successiv sänkning av skattetrycket skall vara möjlig måste deoffentliga utgifternas andel av BNP löpande sänkas. Att en sådan utveckling ärfullt möjlig visar bl.a. utvecklingen , då de offenfiiga utgifternasandel av BNP successivt sänktes från till . Utskottetanser, i överensstämmelse med vad som framhålls i motion Fi22 (m), attskattetrycket i genomsnitt bör sänkas med ca I procentenhet per är. Omtillväxten av totalprodukfionen (BNP) blir 2,0-2,,måste ökningen av de totala offentliga utgifterna i fasta priser begränsas till0,5 -1,. Ensådan inriktning av budgetpolitiken förutsätter avregleringar ochavmonopoliseringar av den offentliga verksamheten så att nödvändiga besparingardärigenom kan göras som ett tillräckligt utrymme skapas för att klaraockså nytillkommande offenfiiga utgiftsbehov. Utskottetansluter sig till det i motion Fi22 (m) åberopade förslaget till rikfiinjer förbudgetpolifiken för det kommande budgetåret som framfördes avmoderata samlingspartiet och spm skulle ha inneburit en 13,9 miljarder kronorlägre utgiftsnivå än vad regeringen dä förordade. Av dessa utgiftsminskningarvar mer eller mindre av engångskaraktär, t. éx.utförsäljning av statliga företag. Skatteintäktema var i detta budgetalternativ5 miljarder kronor mindre än vad regeringen utgått ifrån. Det kassamässigaunderskottet skulle därmed ha blivit lägre än det avregeringen föreslagna. Därtill kommer en beräknad ökning av skatteinkomsternamed ca genom marginalskattesänkningarnas effekter på bl.a.arbetsutbudet. Utskottet anser att denna budgetpolitik är väl avvägd. Denav utskottet förordade budgetpolitiken innebär ett lägre underskott istatsbudgeten för /89 än för . Den närmareavvägningen av finanspolitiken bör anstå tillbehandlingen av budgeten för nästkommande budgetår. Dä föreligger också bättrefömtsättningar att bedöma konjunktursituationen. Tonvikteni budgetpolitiken är lagd på besparingar som minskar de automatiskautgiftsökningarna. Avvägningen mellan utgiftsbegränsningar och skattesänkningarhar gjorts så att hushållens ekonomiska situation totalt sett skall förbättras. Utskottetser det som angeläget att hushållens resurser i större utsträckning består avarbetsinkomster och mindre av bidrag från stat och kommun. På samma sätt somde gmndläggande obalansema i svensk ekonomi orsakats av en växelverkan mellanoffentliga utgiftsökningar och skattehöjningar, förutsätter återvunnen balansatt besparingar och skattesänkningar följs åt. I motionerna Fi28 (fp) ochFi24 (c) redovisas budgetalternativ som i 105 vissa styckenöverenstämmer med förslagen i motion Fi22 (m). Enligt FiU 1987/88:30utskottets mening innebär emellertid inte besparingarna i motionerna Fi28 (fp)och Fi24 (c) att alla önskvärda skattesänkningar kan genomföras. Imotionerna Fi30 och Fi214 (vpk) förordas såväl stora skatteskärpningar somutgiftsökningar. En sådan budgetpolitik avvisar utskottet bestämt. Likasåavstyrker utskottet mofion Fi27 av (). Meddet anförda avstyrker utskoftet det förslag till budgetpolitiska riktlinjersom föresläs i proposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 2, motionerna Fi28 (fp)yrkande 2, Fi24 (c) yrkandena 2 och 15, 1987/88:Fi220 (c) yrkande 10, Fi2I4(vpk) yrkande 3, Fi30 (vpk) yrkandena 2, 16, 17, 18 och 24 och Fi27 av () yrkande 3 samt tillstyrker de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somanges i motion Fi22 (m) yrkande 2. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14.beträffande de aUmänna rikthnjerna för budgetregleringen aft medavslag på regeringens förslag i proposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 2 ochmotionerna 1987/88:Fi24 yrkandena 2 och 15, 1987/88:Fi27 yrkande 3,1987/88:Fi28 yrkande 2, 1987/88:Fi30 yrkandena 2, 16, 17, 18 och 24,l987/88:Fi2I4 yrkande 3 samt I987/88:Fi220 yrkande 10 godkänner vad somförordats i motion 1987/88:Fi22 yrkande 2 samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14) AnneWibble och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med rubriken"Budgetutvecklingen /83-1988/89" och pä s. 60 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Moderatasamlingspartiet, och har i sina mofioner redovisat enpolifik som i viktiga delar sammanfaller. Denprivata konsumtionen bör hällas tillbaka genom stimulanser förhushållssparandef och begränsningar i vissa transfereringar, inte - som iregeringens politik - genom skattehöjningar. En målsättning måste vara attsänka skattetrycket. Av stor betydelse för hushållssparandet är den stimulansför ökat sparande som förslaget om avveckling av löntagarfon-dema innebär ochövriga sparstimulerande insatser som de borgerliga partierna föreslär. Ianslutning till de tre.partiernas gemensamma motion om familjepolitiken har i likalydande avsnitt i de tre partiernas ekonomiska motioner presenterats en finansiering av förslaget till vårdnadsbidrag. Statsbidraget till kommunerna för barnomsorg reduceras med motsvaran de . per är och heltidsplats för varje barn på daghem. förordas avdragsrätt förbarnomsorgskostnader och beskattning av vård- FiU 1987/88:30 nadsbidraget.Resterande fmansiering sker genom sänkt schablonavdrag och uteblivenkompensafion till kommunerna avseende garantibeskattningen och beskattningenav juridiska personer. Utskottet instämmer i förslagen och finner dem välägnade att skapa ökad vaLfrihet i barnomsorgen. Utskottetansluter sig vidare fill de tre partiernas gemensamma strävan att öka inslagetav egenavgifter i finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetdelar uppfattningen att ökade krav kan ställas pä de stafiiga affärsverkensförräntning av statskapitalet. En sådan skärpning ger bestående positivabudgeteffekter. Det är vidare angeläget att genom utförsäljning av statligaföretag till ägare som är bättre lämpade att driva företag minska statsskuldenoch därigenom räntebelastningen pä budgeten. Deallmänna riktlinjer för budgetpolitiken som moderata samlingspartiet,och redovisar i sina partimotioner skulle pä ett bättresätt än regeringens förslag lägga en stabil grund för den ekonomiska politiken. Budgetutvecklingen1982/83 - 1988/89 Underde har budgetunderskottet reducerats kraftigt. Utskottetkonstaterar att en stor del beror pä extraordinära ätgärder. Avlyft avbostadslån och investeringar motsvarar ca 15 miljarder kronor.Ytterligare avlyft sker nu för investeringar och studielänen,tillsammans ca . Pä grund av den internafioneila högkonjunkturenoch devalveringarna har utgifterna för industristöd och arbets-marknadspolifikkunnat reduceras med ca . Till dessa åtgärder kommerengångsåtgärder på inkomstsidan i form av förändringar i kassahällning,snabbare skatteinbetalningar m. m. vilket motsvarar ca 20 miljarder kronor.Förbättringen av statsskuldsräntorna svarar för ytterligare en del. Ensummering av de extraordinära posterna visar att de motsvarar avBNP eller knappt hälften av den totala förbättringen. Förändringen avstatsskuldsränforna svarar för ytterligare . Återstoden,av BNP, består till övervägande del av skattehöjningar. Ilångtidsbudgeten redovisas de statsfinansiella konsekvenserna pä siktav redan fattade beslut och gjorda åtaganden. Två alternativ ges, ett med läglönekostnadsökning och ett med hög sådan. Ihögkostnadsalternativet ökar budgetunderskottet kraftigt. /93 redovisas ett underskott pä nära att jämföra med ca i underskott i lågalternativet. Skillnaden beror i huvudsak på att den ekonomiska tillväxten är lägre, räntenivån högre och inflationen högre i högalternafivet. Idetta sammanhang redovisas också utvecklingen av det finansiella FiU 1987/88:30sparandet i socialförsäkringssektorn! Detta försämras i båda fallen men mest ihögalternafivet. Utskottet delar helt slutsatsen att en förstärkning avAP-fonden genom höjda ATP-avgifter skulle allvarligt försvåra lönebildningen.Mot denna bakgrund är den föreslagna höjningen av denna avgift för attfinansiera höjt basbelopp enligt utskottet felaktig. Utskottetinstämmer i den slutsats som dras i partimotion Fi28 attutvecklingen av bostadssubvenfionerna och arbetsskadeförsäkringen är mycketoroande. Utskottetinstämmer i den uppfattning som redovisas i parti-motion Fi28 atfbudgetpolifiken måste bedrivas med stor stramhet. Regeringens förslag i dettaavseende är otillräckliga. Utskottet återkommer nedan till denna fräga. Utskottetdelar också mofionärernas uppfattning att budgetpolitiken bör läggas om så attvissa skattesänkningar kombineras med reducerade utgifter. Skattesänkningarnabestår främst av sänkta marginalskatter. Utgiftsförändringarna består av ettstort antal poster, både ökningar och minskningar. Den största ökningen gällervårdnadsbidrag för förskolebarn. Minskningarna gäller i första hand sådanatransfereringar som riktar sig fill flertalet medborgare. Utöverde förslag som tidigare presenterats (inkl. motionärernas nej till utvidgadomsättningsskatt på penningmarknaden, nej fill höjd ÄTP-avgift samt förslag omhöjd oljeskatt) föreslås nu ytterligare finanspolitisk åtstramning genomfortsatt reducering av bostadssubvenfionerna och statsbidragen till A-kassorna.Utskottet finner dessa förslag väl avvägda och tillstyrker således motion Fi28(fp) yrkande 2. Sammantagetinnebär detta att utskottet föreslår minskade utgifter netto på ca6 miljarder kronor, minskade skatter på ca och enfinanspolitisk åtstramning pä ca . Moderatasamlingspartiet och föreslår i sina partimotioner Fi22 resp. Fi24en budgetpolitisk inriktning som delvis överensstämmer med vad utskottet ovanförordat. De föreslår emellertid inte den kortsiktiga åtstramning somutskottet bedömer som nödvändig. Utskottet avstyrker därför motion Fi22 (m)yrkande 2 och motion Fi24 (c) yrkandena 2 och 15 samt Fi220 (c) yrkande 10.Även yrkande 3 i motion Fi27 av () avstyrks. 1vänsterpartiet kommunisternas parfimotion Fi30 föreslås en budgetpo litik som helt avviker från vad utskottet anser riktigt. Motionärerna före slår mycket stora skattehöjningar och ännu större utgiftsökningar vilket' resulterar i ett kraffigt ökat budgetunderskott. Utskottet avstyrker motio nerna Fi30 (vpk) yrkandena 2, 16, 17, 18 och 24 samt Fi214 (vpk)'yrkande 3. deb att hemställan under14 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:30 14.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen att medavslag på proposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1987/88:Fi22yrkande 2, 1987/88:Fi24 yrkandena 2 och 15, 1987/88:Fi27 yrkande 3,1987/88:Fi30 yrkandena 2, 16, 17, 18 och 24, 1987/88:Fi214 yrkande 3 samt1987/88:Fi220 yrkande 10 godkänner vad som förordas i mofion 1987/88: Fi28yrkande 2 och som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med rubriken"Budgetutvecklingen /83-1988/89" och pä s. 60 slutar med"mäste begränsas" bort ha följande lydelse: Moderatasamlingspartiet, och har i sina motioner redovisat enpolifik som i viktiga delar sammanfaller. Denprivata konsumtionen bör hållas tillbaka genom stimulanser förhushållssparandet och begränsningar i vissa transfereringar, inte - som iregeringens politik - genom skattehöjningar. En målsättning måste vara attsänka skattetrycket. Av stor betydelse för hushållssparandet är den stimulansför ökat sparande som förslaget om avveckling av löntagarfonderna innebär ochövriga sparsfimulerande irisatser som de borgerliga partiema föreslår. Ianslutning till de tre partiernas gemensamma mofion omfamiljepolitiken har i likalydande avsnitt i de tre partiernas ekonomiskamotioner presenterats en finansiering av förslaget till vårdnadsbidrag.Statsbidraget till kommunerna för barnomsorg reduceras med motsvarande 12000kr. och helfidsplats för varje barn på daghem. Vidare förordasavdragsrätt för barnomsorgskosfnader och beskattning av vårdnädsbidraget.Resterande finansiering sker genom sänkt schablonavdrag och uteblivenkompensation till kommunerna avseende garanfibeskatfningen och beskattningenav juridiska personer. Utskottet instämmer i förslagen och finner dem välägnade att skapa ökad valfrihet i barnomsorgen. Utskottetansluter sig vidare till de tre partiemas gemensamma strävan att öka inslagetav egenavgifter i finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetdelar uppfattningen att ökade krav kan ställas på de stadiga affärsverkens förräntning av statskapitalet. En sådan skärpning ger bestå ende positiva budgeteffekter. Det är vidare angeläget att genom utförsälj ning av statliga företag till ägare som är bättre lämpade att driva företag minska statsskulden och därigenom räntebelastningen pä budgeten. Deallmänna riktlinjer för budgetpolifiken som moderata samlingsparti- FiU1987/88:30 et, och redovisar i sina partimofioner skulle päett bättre sätt än regeringens förslag lägga en stabil grund för den ekonomiskapolitiken. Ilikhet med vad förordar i motion Fi24 anser utskottet aft ytterligareinsatser bör göras för bättre miljö, rättvisare fördelning och en varaktigfillväxt i ekonomin. Dessutom måste skattetrycket och budgetunderskottetminska något ytterligare under nästa budgetär. Sänkningen av skattetrycket böråstadkommas genom stimulans för ökat hushällssparande och genom att avskaffalöntagarfondsskattema. Därmed uppkommer ingen likvidiserande verkan påekonomin. Enfömtsättning för en stabil ekonomi är att välståndet fördelas på ett rättvistsätt. Alla måste ha en ekonomisk gmndtrygghet. Det gäller särskilt vidålderdom, sjukdom, handikapp och arbetslöshet. Denallmänna försäkringen har mer och mer blivit en försäkring mot inkomstbortfall.Gmndskyddet har relativt sett försvagats. Skillnaderna i förmåner har ökat.Människor utan förvärvsinkomst hamnar vid sidan av de flestaförsäkringsförmåner. Utskottet anser att trygghetssystemet i ökad utsträckningmåste byggas upp enligt gmndtrygghetsprincipen. Inte minst pensionssystemet ochdet familjepolitiska stödet bör utvecklas i riktning mot ett förstärktgmndskydd. Detär som utskottet ser det angeläget att pensionärernas gmndtrygghet kanförbättras. Friäret i sjukvården bör behållas och bättre förutsättningar börskapas för hemtjänst och anhörigvärd. Vidare bör rättvisa pensionsvillkorutformas för de pensionärer med läg eller ingen ATP som fortfarande förnekaspensionstillskott. Utskottetvill, i likhet med vad som anförs i motion Fi24 (c), framhålla nödvändighetenav att man i reformarbetet lägger särskild vikt vid utsatta gruppers behov. Detgäller inte minst utvecklingen av vården, där bl.a. friåret i sjukvärden börbevaras och där en utveckling av personalens situation kan ge grund för såvälökad effektivitet som kvalitet för de värdsökande. bör barnfamiljerna få bättre -valfrihet i barnomsorgen och bättreekonomiska villkor. Det åstadkoms, förutom genom förslaget om beskattatvärdnadsbidrag, genom sänkt moms pä baslivsmedel och genom bibehållnamjölksubventioner i enlighet med vad som förordat. Påbostadspolitikens område bör vissa besparingar genomföras för attbarnfamiljernas bostadsbidrag skall kunna förstärkas och ett sfimulansbi-draginföras för att trygga ungdomars boende i nyproduktionen. För att dämpabyggnationen i överhettade regioner bör en särskild investeringsavgiftinföras. Utskottetanser det vidare vara nödvändigt att förbättra ungdomars situation. Vikfiga insatser här är en reformering av det studiesociala syste met i syfte att minska de studerandes skuldbörda samt den nämnda 110 stimulansen för byggandeav ungdomsbostäder. FiU 1987/88:30