bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi kommer inom utskottet att ägna enmycket stor del av granskningen åt den frågan, och många personer är kalladeför att vi skall lyssna till dem. hälsar jag direktör välkommen till utskotteti hans egenskap av ordförande i exportkreditnämnden. Enligt den praxis som vi fillämpar i utskottet lämnar jagförst ordet till den vi har inbjudit. : Jag har vetat en längre fid vad sakengäller, men jag har själv endast, perifert deltagit i hanteringen av ärendet.Jag har tänkt efter vilka frågor utskottet kan komma att ställa. Sedan har jaggått till och försökt att ta reda på så många fakta som möjligt iärendet. Eftersom många av frågorna inte är presenta i mitt minne ber jagutskottet om ursäkt om jag ibland måste plocka i papperen för att få fram dekorrekta svaren. Jag har talat med jurister och fått besked om att det inteföreligger något som helst hinder för mig att informera utskottet om fakta somär hemligstämplade, men i och med att utfrågningen är offentlig kan det -beroende på vilka frågor som ställs - bli svårt för mig att svara såvida intede som inte tillhör utskottet lämnar rummet eller om svaren är så korta att jagkan anteckna dem på ett papper och överlämna det till den som har ställtfrågan, eller jag kanske efteråt kan ge svar på frågorna. Jag skall tillägga att det inte finns någontingsensationellt som gömmer sig bakom herriligstämplingen av uppgifterna.Hemligstämplingen gäller inte speciellt för export fill , utanalla enskilda ärenden i exportkreditnämnden är hemligstämplade. Skall jagvara.ironisk kan jag säga att det är lätt ändå för en utomstående att få redapå uppgifterna, om man anstränger sig. Men hemligstämplingen är ett faktum ochjag vill inte bryta mot lagen. Jag skall också lägga till att jag inte haft tillfälle atttala med den förre generaldirektören för exportkreditnämnden, som naturligtvisbär huvudansvaret, eftersom han ar utomlands. Följande har hänt vad beträffar EKN i Boforsaffären. Den17 lämnade in en ansökan om en exportkreditgaranti som gällde vapen till . EKN måste anmäla sådana ärenden för krigsmaterielin spektören, som skall förklara att det inte föreligger något hinder för export. Ärendetvar så omfattande och gällde så lång kredittid att det automatiskt KU1987/88:40 blev ett s.k. SU-ärende. Det hör då till praxis att begära yttrandefrån statens Bilaga B 5 industriverk om huruvida S-motiven är uppfyllda.Yttrandet från statens industriverk kom till EKN . talade såväl sysselsättningsmotiv som marknadsmotiv för enS-märkning. beslutade EKN att bifalla ansökanmed vissa begränsningar vad gäller såväl beloppets storlek som kredittidenslängd. Allt "detta hände innan jag blev ordförande i den 1 juli 1983.Själv var jag bara med om ett enda viktigt beslut i det här ärendet. Detberodde på att , alltså 13 månader efter det den förstakreditgarantin utfärdats, återkom till EKN med begäran om en betydande utökningav leveransens omfattning. Ärendet blev då så stort att EKN av formella skäl intekunde fatta beslut. För EKN gäller nämligen ett antal begränsningsregler somfastställts av . Bl.a. gäller en regel att riskexponeringen på ingetland får överstiga av EKN:s totala riskengagemang. Med den utökning somBofors begärde i ärendet överskreds den riskexponeringsgränsen, och det hörtill att ärendet då automatiskt hänskjuts till regeringen. Detskedde , efter det att hade lämnat in sinansökan. Därmed var ärendet formellt avfört från EKN:sstyrelsebord. Ändå fattades ytterligare ett beslut. hadeskrivit till EKN och begärt en stark nedsättning av den premie som EKN skulleta ut för sin kreditgaranti. Denna ansökan avslogs av direktionen utan att manhörde styrelsen. Det var ett rent rutinmässigt nej som fick. Sedan har ärendet återkommit till EKN medändringar och rätt många utökningar av leveranserna. Men i och med attregeringen hade fattat ett beslut var EKN inte längre behörig att ändra detbeslutet, utan då blev det automatiskt vidarebefordrat till regeringen.Regeringen fattade beslut som skickades tillbaka till EKN och EKN underrättadeBofors om detta. Det sista och gällande beslutet fattades den 20 mars1986. Man uppdrog då åt EKN att utfärda kreditgarantier mot normal premie ochvissa maximerade kredittider. Det är på grundval av regeringsbeslutet som EKNhar utfärdat den nu gällande utfästelsen om garanti. Det handlar om successiva leveranser. Vissa leveransertill har kommit i gång, och därför har också vissa garantiförbindelserutfärdats. Gången är så konstruerad, att AB - lämnarett lån fill som å indiernas vägnar utbetalas till Bofors-allteftersomleveranserna går, och i samband med dessa utbetalningar utfärdar EKN engarantiförbindelse, som är det giltiga dokumentet - det första är en utfästelsedär man lovar att förbindelsen skall utfärdas. Det ärungefär det som har hänt i EKN. : Här har vi fått klarhet i den formellagången och fått veta att i vissa speciella lägen sker kontakt med regeringen. Har några andra, informella kontakter förekommit mellandig som ordförande och regeringen? Kan du beröra vad som kan ha betydelse förnämndens handläggning av ärendena? det här speciella ärendet har det över huvud taget inte KU 1987/88:40 förekommitnågon kontakt mellan mig som ordförande i och någon i Bilaga B 5 Vad det gäller EKN som sådan är kontakterna inte alls frekventa.Jag har ännu inte talat med om EKN-problem och med MatsHellström har jag gjort det i största allmänhet vid ett par, tre : Får jag anknyta fill den fråga somordföranden tog upp, nämligen kontakter med exempelvis . Jag hartagit del av de handlingar som vi har fått in från statsrådsberedningen, ochdär framgår det kristallklart att han har talat med omfinansiellt stöd på generösa villkor. Det gjorde han alltså utan att fråga dig? : Han gjorde mycket utan att fråga mig. : Men han utgick från att du skulle ställaupp som ordförande i ? : vet jag inte vilken tidpunkt AndersBjörcks fråga gäller, men efter var det ett regeringsärende. Detinnebär att jag inte behövdes därest man skulle ge stöd via EKN. Därtill kommeratt det inte handlade om något stöd från EKN, eftersom detta var en normalgaranti. : Det intressanta är att statsministern - detgäller även - har utlovat generösa villkor, och det tar ianspråk en del av det kreditutrymme som SEK har - och som inte berörs här - menockså en del av det utrymme som står till EKN:s förfogande. Borde man ändå inteunderrätta om detta innan man åker till och ger löften? : Jag vill inte mästra . Jag kanbara konstatera att EKN har ett ganska stort outnyttjat utrymme. Om ordföranden fillåter kan jag mer generellt berörafrågan om regeringens och regeringschefens medverkan i stora affärer. Enregering engagerar sig ofta i mycket stora exportaffärer på säljarens sida. Detär känt att har engagerat sig i många sådana affärer. Om ett privat företag i ett land gör en stor leverans offentlig köpare i ett annat land, så är det köpande landets regering, trotsatt man köper från ett privat företag, ofta intresserad av att ta kontakt meddet säljande landets regering. Jag är själv invecklad i ett liknande ärendejust . Det köpande landets regering kan vilja ha vissa garantier eller löftenfrån det säljande landets regering trots att säljaren är ett privat företag. Det är en öppen fråga på vilket sätt varengagerad i den här affären, om det var på eget initiativ eller på den indiskaregeringens initiativ. : Får jag för klarhetens skull säga att jaginte hade någonting emot att engagerade sig för att sälja svenskaprodukter - jag tycker det var utmärkt att han gjorde det. Frågan gäller nu medvilken rätt han uttalade sig om villkor som belastar en organisation som ändåhar en styrelse. Jag har ett antal frågor om just detta. Jag skall ta demmycket snabbt. -Jag påpekar att det inte är mitt fel att vi är flera månaderförsenade i arbetet. Ansvaret vilar på ordföranden och hans partivänner. 6 1987/88. Nr 40 Bilaga B : Det viktigaste är att vi inhämtar de sakupplysningar vi kan få. KU 1987/88:40 : Det är det jag försöker göra. Jag kan ickeacceptera att ° ständigtbli avbruten när jag ställer viktiga frågor som har med utskottetsgrundlagsenliga granskningsskyldighet att göra. Hur stor del av EKN:s totalagarantiutrymme tar den här krediten ? : Jag har tagit med mig det senasteperiodbokslutet från EKN. har fastställt en total garantiram för EKN,en beloppsram, på . Det innebär inte att EKN disponerarutrymmet inom dessa 73 miljarder, utan regeringen ger EKN en viss tilldelninginom den ram som är fastställd av . För /88, alltsåinnevarande budgetår, kan EKN lämna garantier för sammanlagt 58 miljarder av de73 miljarder som har beviljat. har EKN ett statistiskt något tveksamt sätt att beräknahur stor exponeringen är. När det gäller utfärdade garanfier är beloppet detsom täcks av beloppsgarantierna. Men sedan ger EKN garantiutfästelser. Man harfastställt en gång för länge sedan att av dessa utfästelser såsmåningom blir garantier. Då räknar man stafistiskt sett med att avutfästelserna och av vissa förhandsbesked kan leda till garantier. Räknar man på det sättet var EKN:s riskexponering vidsenaste årsbokslut ca 40 miljarder. Det innebär att EKN vid det tillfället hade18 miljarder outnyttjade av det som regeringen hade anslagit fill EKN. När detgäller det som medgivit var det ca 30 miljarder. Jag räknar här ihuvudet och ber om ursäkt för att siffrorna inte är alldeles exakta. : EKN säger i en skrivelse den 1 oktober 1984att nästan hela SU-ramen kommer att vara förbrukad. Är det korrekt? Och den fylls på successivt. : Men i det läget tog man alltså i anspråk istort sett hela SU-ramen? : Det är regeringen som beslutar, om SU:ramenskall utvidgas. Regeringen tog inte någonting från EKN, för regeringen gersamtidigt ramen åt EKN. : Har ni någon särskild praxis för behandlingför exportkreditgarantier för vapenaffärer? : Inte numera. Jag har undersökt hur det hargått till i historisk tid. Det sades mig att förekomkontantbetalning i de flesta vapenaffärer. Det började bli kreditaffärer islutet av . Enligt de uppgifter som jag har fått gick EKN fram tillungefär mitten av till regeringen med varje enskild exportaffär somgällde vapen!' beslöts dét att krigsmaterielskall behandlas precis som all annan export från verkstadsindustrin. är det även på sin plats att göra en definition. Det ärrätt mycket som kan dölja sig bakom begreppet krigsmateriel. Ärenden om vapen - kanoner och sådant - förekommer öm året. Sedan finns det elektronik utrustning av typ radar, som förmodligen används' i militära sammanhang 82 men ocksåkan användas i civila sammanhang. Sedan kan man gå ner till en KU1987/88:4Q sådan vanlig produkt som lastbilar. Om de exporterås tillkrigförande länder Bilaga B 5 är det ingen som vet i vilken utsträckningde används för civilt och militärt., bruk. : Hur stor del av exportkreditgarantivolymenhänför sig ., normalt sett till vapen? Har man under senare årfattat beslut om exportkreditgarantier till några större vapenleveranser ellerexempelvis militära baser som byggs med svenska företags hjälp? : Det finns ett ärende -jag får inte nämnavilket land och vilken leverantör det gäller, men jag kan anteckna det på enlapp och lämna över till ledamöterna - som har presenterats som gällandeen infrastrukturinvestering i en ny fiskehamn, fastän den uppenbarligen intebara skall användas till fiske utan med all sannolikhet även blir en marinbas.Men de svenska insatserna har, ingenting med vapen att göra utan gäller mestbyggande av infrastruktur i form av vägar och sådant. : Jag känner väl fill fallet, så du behöverinte lämna över någon lapp. Men där handlar det om en marinbas. : Jag råkar händelsevis känna till det landetrelafivt väl. Det blir där båda delarna. Det ena utesluter inte det andra. : är med och finansierar denanläggningen, och EKN är engagerad? : Redan inledningsvis tog ordföranden uppfrågan om kontakter med regeringen i det här speciella fallet. Det finns välinte fler frågor i det avseendet, men'kunde du något mer utveckla kontakternamed KMI? Är de tillfredsställande i fall som gäller vapenexport, eller läggerexportkreditnämnden över hela ansvaret på regeringen? : Själv har jag aldrig träffat någon frånkrigsmaterielinspektionen, men det finns en generell regel som innebär attinga som helst garantier för export av krigsmateriel utfärdas om intekrigsmaterielinspektören och regeringen medger export. Om ett sådant tillståndinte erhålls, eller om exporten avbryts på grund av brist på tillstånd, ärgarantin ogiltig. Det står redan i själva garantin. Dessa ärenden handläggs rutinmässigt av vederbörandehandläggare på' EKN och krigsmaterielinspektionen. : Affären med tog i anspråk en stordel av den tillgängliga ramen. Föreligger det risk för att en sådan stor affärkan förhindra andra "mindre" affärer som kunde ha betydelse för detmottagande landet? : Man kanske bör klarlägga begreppet "tai anspråk". Det låter som om man berövar någon någonting, men det är inte riktigt på det sättet. Projektexporten, inte bara från utan från hela i-världen, till resten av världen är starkt krympande på.grund av den skuldkris som har drabbat så 83 Om vibortser från skuldkrisens speciella dimensioner, hur KU 1987/88:40 man kantackla dem och risken för att de exporterande länderna förlorar Bilaga B 5pengar på att de importerande länderna inte kan betala, så är vårt egentligaproblem hur vi skall stimulera projektexporten. Både näringslivet och denfackliga rörelsen har kommit med olika förslag om att vi borde ökaprojektexporten. Härgäller det inte att slå vakt om utrymmet för andra saker. Det är bra om vi kanexportera mer. Detta är det ena problemet. Sedan finns det ett annat problem,där det råder osäkerhet inom EKN. Jag tar då fasta på den sista delen avfrågan. Om vi på grund av ett regeringsbeslut kommer till maximeringen till10-15 % på ett land och det landet sedan vill köpa någonfing mer, uppkommerautomatiskt frågan, om regeringsbeslutet inräknas inom den maximerade ramen.Skall man helt bortse från regeringsbeslutet och säga att maximeringen gällerenbart av EKN fattade beslut? Det har inte klarats ut rättsligt. Men ännu sålänge har vi inte stoppat exporten fill på grund av attregeringsbeslutet har överskridit gränsen vid . - Jag hoppas att jaghar uttryckt mig klart. BengtKindbom: Jag har ytterligare en fråga som har med kreditgivningen rent allmäntatt göra. Dethar nu tillsatts en utredning med förre generaldirektören som ordförandesom skall göra en översyn. Har du någon synpunkt på vad som borde förändras häroch vilken uppdelning som bör göras mellan de tre organen ,BITS och EKN? Finns det brister i samordningen? Finns det någonting som börutvecklas för att göra verksamheten effektivare? HarrySchein: Jag har inte så mycket synpunkter på BITS. Jag hade entanke, som jag har övergivit , att det vore en fördel med en närmaresamordning mellan SEK och EKN. Däremot har jag helt naturligt många synpunkterpå och är rätt bekymrad för hur skuldkrisen hanteras. Det berör direktexportkreditnämndens arbete. Däremot vet jag inte om det är önskvärt att jag idet här sammanhanget utvecklar den tankegången, för den har i och för sig intenågonting med och Indienaffären att göra. Men det är ett viktigt, stort ochbesvärligt problem. BirgttFriggebo: Du talar om ett ökat exportbehov för . Vi är alla medvetna omatt den här verksamheten kanske bör öka för att möjliggöra ett ökat välstånd. Jagvill fråga om den totala volymen och andelen av vapenexport - vi kanske skallkalla det militärexport, eftersom det också ingår anläggningar. Vilken harutvecklingen varit, låt oss säga ? Omman ser bort från de stora satsningarna på militärhamnen och Indienordern, somär osedvanligt stora exportaffärer, har andelen militärexport även då ökatunder ? HarrySchein: Jag är ledsen att jag inte kan besvara de frågorna exakt. De är så till vida en aning otydliga att talar om exportvolym, men inom EKN har man bara kunskap om sådan export för vilken man söker 84 exportkreditgaranti.Jag har ingen som helst uppfattning om den svenska KU 1987/88:40 vapenexportens andel av den totala exporten. : Självklart avser jag EKN:s verksamhet. : Bortsett från Indienordern utgör den renavapenexporten en obetydlig del. Går man till den andra extremen och inkluderarlastbilar och annat sådant som på ett eller annat sätt skulle kunna användasför militära ändamål, är det fortfarande en ganska liten del, men den ärmätbar. Det är kanske ansvarslöst av mig, men jag gissar att det då är fråga om10-15 %. Men vapenexporten är ganska liten. Det förekommer ett par, tre sådanaärenden som kommer till styrelsens kännedom. : Man kan då säga att i den generellaverksamheten har det inte skett någon drastisk förändring, om man bortser frånmilitärhamnen och Indienordern, som uppenbarligen är stora affärer och har ökatandelen militära exportkreditgarantier? : Det är alldeles rätt. Indienordern är inominella tal den största i EKN:s historia, och den är en av de största även omman tar hänsyn fill inflafionen. : För tydlighetens skull vill jag fråga omdet förekommer någon särskilt förmånlig behandling eller extra subventioner avjust Indienordern vad gäller EKN-garantier. : Regeringsbeslutet föreskriver normalapremier. Sedan medger regeringen en s.k. matchning. Jag måste förklara vadmatchning innebär. Det finns en internationell sammanslutning avexportkreditinstitutioner som kallas för Bernunionen. De som ingår där hållergod kontakt med varandra. På alla områden förutom krigsmateriel finns detöverenskommelser om vissa regler som man skall tillämpa när det gällerkredittider och sådant. När det gäller krigsmateriel finns det ett gentlemen'sagreement mellan många institut om att informera varandra. En vikfig del iregelsystemet är kredittidens längd .Det händer ibland att en utländsk leverantöri strid med gällande regler går utanför det som är överenskommet. Då brukarexportgarantiinstituten underrätta varandra om det. Om vi får reda på att en utländsk konkurrent inte hållersig till den normala maximerade garanfifiden utanutsträcker den fill t.ex. , får vi matcha och också medge . Men EKNbryter aldrig själv regeln, utan när vi matchar går vi precis så högt som denutländske konkurrenten har gjort men aldrig därutöver. Vi vill alltså inte attEKN skall användas för att favorisera en svensk export i förhållande fillutländsk export. I det härfallet förekommer en matchning fill . : Innebär den matchningen osedvanligtgenerösa villkor i förhållande till det ni normalt fillämpar inom EKN? : Jag tror inte man kan använda ordet generösi detta sammanhang, för det är ju inte en ekonomisk fördel. Våra ränteintäkter blir större ju längre kredittiden är. vill ha lång kredittid. Normalt sett är 85 tioårlängreändetsomdettagentlemen'sagreementinnebär.Menjagvillän KU 1987/88:40 en gång understryka att det alltså inte finns några regler när det gäller Bilaga B 5 krigsmaterielexporten. Krigsmateriel är undantagen från de vanliga regler na, men inom ramen för vårt gentlemen's agreement försöker man hålla ungefär samma kredittider. " : Kredittiden är alltså för den härkreditgarantin. Får jag avsluta med en fråga som delvis hör ihop med minförra fråga. Det gäller storleksordningen. Jag skulle vilja fråga dig hur storden näst största affären inom EKN är i relation till Indienaffären. : Skall det vara inflationsrensat? Jagkan ta ett exempel. , omkring1978, var det en affär - jag måste uttrycka mig försiktigt - istorleksordningen 4 miljarder; Jag har inte gjort någon exakt beräkning, menjag förmodar att om man räknar bort inflationen kommer man här till sammastorieksordning. fi/rg/V/v-(ggeiio.-Också det var en exceptionellt storaffär? Vanligtvis håller ni på med betydligt mindre?. Men det hör till spelreglerna attsådana exceptionellt stora ärenden alltid blir regeringsärenden. Jag vet att vien gång utfärdade en utfästelse - inte en förbindelse, och affären blev aldriggenomförd - om en serie affärer på sammanlagt 22- miljarder, men den blev inteav. : ställde bokförläggare , som jag skymtar på läktaren, frågor om hur mycket den här affärenkostar . Det skulle vara intressant att få reda på utifrån EKN:s horisont. Ni måste ha räknat på hur stor den totalasubventionsdelen blir. Det framgår av handlingarna att man efter ett specielltregeringsbeslut fick en icke obetydlig nedsättning av räntan, . : Jag är här som ordförande i , och frånEKN har det inte utgått någon som helst subvention. När affären är slutfördkommer EKN att ha tjänat hundratals miljoner i premieintäkter, så för mig ärresonemanget om vad affären har kostat helt bisarrt. Räntevillkoren har inte exportkreditnämnden att göra med,utan det är AB som svarar för dem. Jag känner inte tilldem. Om det aren subvention på , är det inte så svårt att räkna ut vad detblir. Det kan inte bli så stora belopp. Sedan skall man till detta lägga S-motivet, i EKN:sverksamhet, de samhällsekonomiska effekterna, inte minst sysselsättningen iKarlskoga och hos hundratals underleverantörer. Jag kan inte se att affären harkostat någonting. : är vi kanske inne på hemliga uppgifter,så jag skall inte nämna några siffror, men det finns promemoriorfrånutrikesdepartementets handelsavdelning som talar om en subvention på åtskiljigahundra miljoner-man anger beloppet exakt, men jag förmodar att det ärhemligstämplat. Du säger att ni tjänar pengar på ränteintäkter. Det är välberoende av kredittidens längd och om det är en nedsatt ränta. HarrySchein: EKN har inte ränteintäkter, utan premieintäkter. EKN KU 1987/88:40 fungerar iprincip som ett försäkringsbolag. Om en försäkring innebär vinst Bilaga B 5 ellerförlust för försäkringsbolaget är oberoende av försäkringsbolagets' räntabilitet.Om jag tecknar en brandförsäkring och huset inte brinner, så är det envinst för försäkringsbolaget, även om försäkringsbolaget som sådant Eftersom vi tror att kommer att betala räkningarna. har EKN iförsäkringspremier tjänat netto hundratals miljoner. : Men det är under förutsättning att det blirbetalning. Ett försäkringsbolag kan aldrig vara riktigt säkert på det. : Det är riktigt, och det får vi reda påomkring .. : Gjorde ni matchningen på egen hand, eller vardet efter ett beslut av regeringen som tillät matchning? : Det var regeringen som tillät matchning. : Så det fattade ni inte något beslut omsjälva? som det blir ettregeringsärende är det regeringen som fattar besluten. Men regeringen angavockså vissa maxirhiti-der, om jag minns rätt. : Vi skall granska regeringen och inteexportkreditnämnden. Här finns ett klart regeringsbeslut att tillåta matchning,alltså bättre villkor. Jag har ingenting emot det i och för sig, men jag tyckeratt det skall redovisas. : Matchningen är ett standardelement. Man fårgå så långt som. en konkurrent går. Men i det här fallet innehöllregeringsbeslutet en klar restriktion. Oavsett matchning föreskriver man attdet skall gälla högst . Så om ett annat land hade erbjudit enkredittid som var längre än den tid som i regeringsbeslutet angavs som maximum,hade vi inte fått matcha. : Får jag återgå till möjligheterna attdefiniera vapenexport. I de ärenden om vapenexportkrediter som handlagts underde år som vi.här kan överblicka har man alltid använt SU-krediter. Gäller det också marinbasen, som vi är engagerade i, att det. är en SU-kredit? : Alla affärer som gäller krediter till störrebelopp eller rned längre kredittid till den här typen av länder blir numeraautomatiskt föremål SU-prövning. I praktiken innebär det ingenting annat än attvi tar hänsyn till om marknads- och sysselsättningseffekterna motiverar ettengagemang. : Det innebär att den enda möjlighet somfinns till s.k. normalkrediter de facto inte fillämpasnumera för den här typenav affärer? : Nej, de tillämpas inte på långa och storaaffärer annat . möjligen - men jag har inget minne av det - om det gäller ettrikt industriland. : Det skulle vara'intressant att få reda påvad skillnaden' i villkor är. HarrySchein: Ingen. KU 1987/88:40 Bilaga B 5 : Varförhar man då två system? : I SU-systemet ingick från början tvåelement. Det ena är speciella svenska samhällsintressen vad gällermarknadssidan, teknikutveckling och sysselsättningsmotivet.