bet · GB01UbU4 · 1987-12-31 00:00:00 — om ämnet religionskunskap i UbU 1987/88:4 1986/87:Ub201av () och () vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om en sådan översyn av läroplan att skolans undervisning i realiteten kommer att motsvara de krav på kristendomsundervisningens innehåll som anges i motionen. 1986/87:Ub205av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att utvärdera hur religionsundervisningen prioriteras bland SO-ämnena. 1986/87:Ub215av () och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av vilken inverkan den nyaläroplanen fått på ämnet religionskunskap. l986/87:Ub221av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1.att beslutar uttala sig för att skolan skall värdeförankras i denkristna etiken, 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om kristendomsämnets utrymme inom orienteringsämnenas ram. 1986/87:Ub280av m.fl. (s) vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn av religionsundervisningen i syfte att klarlägga om den motsvarar detinnehåll och den omfattning som anges i Lgr 80. l986/87:Ub288av () och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna attreligionskunskap i får en ställning som motsvaras avföreskrifterna i Lgr 80, 2. att hos regeringen begär att får i uppdragatt utvärdera erfarenheterna av religionsämnets ställning i medutgångspunkt från föreskrifterna i Lgr 80. 1986/87:Ub310av () och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återinförande avkristendomsämnet i samt att undervisningen beträffande övrigareligioner också upptas som ett särskilt ämne i läroplanen. 1Riksdagen 1987/88.14 saml. 1986/87:Ub325av () och () vari yrkas UbU 1987/88:4 1. att hos regeringen begärförslag om stärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnetreligionskunskap, 2. att hos regeringen begärförslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap. I motion 1986/87:Ub221 (c) yrkande 5 föreslås attundervisningen om de kristna grundtankarna och om andra religioner skall ske iett ämne benämnt kristendomskunskap i stället för religionskunskap. Utrymmetför det nya ämnet kristendomskunskap inom orienteringsämnen bör enligtmotionen motsvara per årskurs eller pålåg-, mellan- resp. högstadiet. beslut att ändra benämningen på ämnetkristendomskunskap till religionskunskap bör enligt utskottets mening liggafast (jfr prop. 1968:129, SU 1968:179, rskr. Utskottet vill vidareerinra om att enligt bestämmelserna i läroplan för (Lgr 80 s. 161)skall antalet lektioner i religionskunskap vara 222 på lågstadiet, 175 påmellanstadiet och 185 på högstadiet, vilket motsvarar pålågstadiet och på resp. mellanstadiet ochhögstadiet. Motionärens krav i denna del är i stort tillgodosett. Utskottetavstyrker på anförda grunder motion 1986/87:Ub221 yrkande 5. I motion 1986/87:Ub288 (fp) erinras om attreligionskunskap i är ett av regeringen prioriterat ämne genom attdet har en angiven lektionstid i läroplanen. Bristande lärarkompetens ochuppfattningen att ämnet är svårt leder enligt motionärerna dock till attreligionskunskap i den praktiska undervisningssituationen blir tillbakasatt ochinte ges den tid och uppmärksamhet som läroplanen anger. Enligt motionärernabör religionskunskap i få den ställning som motsvaras avföreskrifterna i Lgr 80 (yrkande 1). Utskottet hänvisar till vad som i det föregåenderedovisats om religionskunskapsämnets undervisningstid. Utskottet förutsätteratt gällande bestämmelser efterlevs, varför motion 1986/87:Ub288 yrkande 1avstyrks. I samma motion (yrkande 2) begärs hos regeringen attskolöverstyrelsen (SÖ) får i uppdrag att göra en utvärdering av erfarenheternaav rehgionskun-skapens ställning i med utgångspunkt iföreskrifterna i Lgr 80.1 stort sett samma yrkande framförs i motionerna1986/87:Ub205 (c) yrkande 2, 1986/87:Ub215 (fp) och 1986/87:Ub280 (s).Motionärerna tar däri inte bara upp frågan om religionskunskapensundervisningstid i utan pekar på ett flertal problem i anslutningtill undervisningen såsom läroböckernas innehåll, lärarnas behörighet ochbehov av fortbildning samt kristna och andra samfunds möjligheter att medverkai skolans religionsundervisning. Brister i dessa hänseenden inverkar negativtpå religionskunskapsämnets kvalitet och medför att ungdomarna inte kommer tillinsikt om vad den kristna livssynen innebär. Utskottet erinrar först om att det är SÖ:s normala uppgiftatt följa och granska utvecklingen av undervisningen i . erinra omdet program för en nationell utvärdering av utbildningsverksamhe- UbU 1987/88:4ten, som SÖ aktualiserade första gången i sin anslagsframställning /87. I budgetpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bil. 10)ställde sig föredragande statsrådet positiv till detta utvärderingsprogram. Ibudgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100 bil. 10) betonade föredragandestatsrådet att ett nationellt program för utvärdering måste ge en totalbild avskolväsendets verksamhet. Bedömningen av eleverna måste även avse hur skolanlyckas med sin personlighetsutvecklande och fostrande uppgift. hadeingen erinran häremot (UbU 1985/86:14, rskr. 1985/86:203; UbU 1986/87:11, rskr.1986/87:146). Mot denna bakgrund fick SÖ regeringens uppdragatt utveckla innehållet i och formerna för ett nationellt utvärderingsprogram.SÖ har redovisat sitt uppdrag i en promemoria medrubriken i och former för en nationell utvärdering av skola ochvuxenutbildning. Utskottet har erfarit att åtta länsskolnämnder /88 skall granska undervisningen i orienteringsämnena inomramen för sin aktiva tillsyn. Nämnderna skall efter budgetårets slut() rapportera resultaten av granskningen till SÖ. Enligt vad utskottet erfarit gör även Föreningen lärare ireligionskunskap en undersökning av religionskunskapsämnets ställning iundervisningen i orienteringsämnen i . Med hänsyn till dels den utvärdering inom ramen för ettnationellt utvärderingsprogram som pågår inom SÖ ochlänsskolnämnderna av såväl undervisning i stort som enskildaämnen, dels vad utskottet i övrigt anfört anser utskottet att motionärernaskrav i huvudsak är tillgodosedda. Motionerna 1986/87:Ub205 yrkande 2, 1986/87:Ub215,1986/87:Ub280 och 1986/87:Ub288 yrkande 2 bör därför avslås avriksdagen. I motion 1986/87:Ub221 (c) berörs frågan om den kristnaetiken i skolan. Enligt motionären har det visat sig att skolans neutralitettill olika livsåskådningar utvecklats till likgiltighet införlivsåskådningsfrågor i allmänhet. Skolan bör i stället öppet deklarera ettnormsystem, som är vägledande för eleverna. Risken är annars stor attkommersiella och odemokratiska värderingar tar överhanden. Mot denna bakgrundhemställs att uttalar sig för att skolan skall värdeförankras i denkristna etiken (yrkande 1). I motion 1986/87:Ub201 (m) yrkande 1 hemställs attriksdagen hos regeringen begär en översyn av läroplan med syfteatt förstärka kristendomsundervisningen. Motionärerna understryker religionensbetydelse för kultur och normbildning. Många barn får dock ingen kontakt medde centrala normer om ansvarstagande för sitt och nästans liv som detvästerländska samhället bygger på. I skolans religionsundervisning jämställskristendomen med andra religioner som baseras på en annan människosyn änkristendomens. Svenska barn saknar insikt om den västerländska synen. De kommeri underläge i förhållande till barn och vuxna från andra länder och kulturer,där religionen är grunden för samhällets värderingar. Denna underlägsenhet ochosäkerhet kan lätt leda till främlingshat och våld. I motion 1986/87:Ub325 (m) yrkande 1 hänvisas till denökade brotts- och våldsutvecklingen i samhället. Enligt motionärerna kan dessayttringar bäst stävjas genom att ge deunga insikter och kunskap i det kristna budskapet. UbU 1987/88:4Motionärerna hemställer hos regeringen om förslag till stärkande av det kristnabudskapets ställning i ämnet religionskunskap. Imotion 1986/87:Ub310 (m) yrkas att kristendomsämnet återinförs i påalla stadier och att undervisningen i andra religioner upptas som ett särskiltämne. Enligt motionärerna blir vårt samhälle fattigare om vi förlorar behovetav kunskap och fostran. Även den moderna skolan måste befrämja den etikoch människosyn, som grundas i den kristna traditionen och som förmedlas iBibeln. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Utskottethar tidigare redovisat det utvärderingsarbete som SÖ och länsskolnämndernanyligen påbörjat och som successivt skall redovisas. Utskottet har i detföregående förutsatt att religionskunskapsämnet och kristendomsundervisningenbehandlas inom ramen för utvärderingen av orienteringsämnena. Iakttagna bristeri vad gäller undervisningen bör självfallet resultera i en omarbetning avgällande kursplan i den mån dessa beror på kursplanen. Beträffandeden kristna etiken i skolan och kristendomsundervisningens ställning i övrigtbehandlades likartade yrkanden under föregående (UbU 1986/87:2 s.8-9), varvid utskottet hänvisade till Lgr 80. Utskottet vill i detta sammanhangsärskilt peka på läroplanens allmänna mål beträffande fostran och utvecklingdär det bl.a. anförs: Respektenför människans egenvärde och aktningen för andra skall likaså vara den etiskagrunden för skolans arbete med frågor i vilka människor i vårt land harskiljaktiga värderingar. I skolarbetet ställs man inför frågor där detföreligger olika uppfattningar. Det kan gälla livsåskådning, politik, socialavärderingar eller moral, det kan gälla människosyn och historieuppfattning,det kan gälla stilriktningar och smak. Skolan tar emot barn ur alla grupper ochåsiktsläger i samhället. Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna skickasina barn till skolan, förvissade om att dessa inte blir påverkade från skolanssida till förmån för den ena eller den andra av inbördes kämpande åskådningaroch uppfattningar. I frågor, där det föreligger olika uppfattningar, skallskolans undervisning därför vara saklig och allsidig (Lgr 80 s. 18 f). Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1986/87:Ub201 yrkande 1,1986/87:Ub221 yrkande 1, 1986/87:Ub310 och 1986/87:Ub325 yrkande 1. Imotion 1986/87:Ub325 (m) yrkande 2 hemställs att hos regeringen begärförslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i religionskunskap. Utskottetvill erinra om beslut om ny lärarutbildning för (UbU1984/85:31, rskr. 1984/85:366). I beslutet angavs att regeringen borde beredariksdagen tillfälle att ta del av vissa frågor, som rör innehållet i den nyautbildningen. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har med anledning avriksdagens beslut fått regeringens uppdrag att ge regeringen underlag för enredovisning för . I regeringens skrivelse 1986/87:163 om vissa frågorrörande innehållet i grundskollärarutbildningen ingår som bilaga UHÄ:s rapportUtbildning av lärare för . Däri föreslås bl.a. att den grundläggandeämnesutbildningen av lärare med inriktningmot undervisning i årskurserna 4-9 i UbU 1987/88:4 och medspecialisering i samhällsorienterande ämnen skall omfatta ca 90 poäng. Därtillkommer en valfri fördjupning om ca 45 poäng. Enligt vad utskottet har erfaritfinns förslag om att poängramen för vart och ett av de samhällsorienterandeämnena bör sättas så att inget ämne understiger 20 poäng. Arbetet med enutbildningsplan för grundskollärarlinjen avser UHÄ att slutföra, sedanriksdagen tagit del av regeringens skrivelse. I övrigt vill utskottet peka påatt tillträdesutredningens förslag (SOU 1985:57) om nya regler för tillträdetill högskolan bereds i . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1986/87:Ub325 yrkande 2. Åberopandevad som anförts i det föregående hemställer utskottet 1. beträffande undervisningstid i kristendoms kunskap att riksdagenavslår motion 1986/87:Ub221 yrkande 5, 2. beträffande tillämpningen av gällande föreskrifterför ämnel religionskunskap i att avslårmotion 1986/87:Ub288 yrkande 1, 3. beträffande utvärdering av ämnet religionskunskap i attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub205 yrkande 2, 1986/ 87:Ub215,1986/87:Ub280 och 1986/87:Ub288 yrkande 2, 4. beträffande etik i skolan m.m. att avslårmotionerna 1986/87: Ub201 yrkande 1, 1986/ 87:Ub221 yrkande 1, 1986/87:Ub310och 1986/87:Ub325 yrkande 1, 5. beträffandeförkunskapskrav för lärare i religionskunskap att avslår motion 1986/87:Ub325 yrkande 2. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), (),(), (), (), (), (), (m), (), LarzJohansson (c), (vpk), () och ().