bet · GB01SoU18 · 1987-12-31 00:00:00 — Givetvis bör det i en sådan situation ankomma i första hand påomsorgsnämnden att, med beaktande bl.a. av de resurser som står tillförfogande, bestämma det närmare innehållet i omsorgen. Del kanemellertid tänkas fall då den enskilde visserligen kommer i ' åtnjutandeav viss omsorg enligt 4 § men,gör gällande att innehållet i den lämnadeomsorgen inte fyller lagens krav på hur en sådan omsorg bör vara beskaffad. Omexempelvis en person är missnöjd med viss stödinsats som erbjuds honom ochönskar tillgång även lill annan eller mer kvalificerad hjälp, måste hanrimligen ha rätt att av domstolen få prövat om vad som erhålls uppfyller lagenskrav eller om denna förutsätter en högre nivå på omsorgen. I sådana fall kommeralltså domstolsprövningen all avse just utformningen av den särskilda omsorgen,i vart fall på det sättet att domstolen uttalar sig om huruvida den lämnadeomsorgen är fillräcklig med beaktande av innehållet i 3 och 5 §§ av lagen. 1987/88.12 saml. Lagrådetsuttalanden i denna del godtogs av departementschefen (prop. s. SoU1987/88:18 127). Utskottetgör följande bedömning. Av de nu återgivna uttalandena i lagens förarbeten framgår.enligt -: utskottets mening att en domstolsom har alt pröva besvär över beslut om rätt till särskilda omsorger har. altta rimlig hänsyn lill landstingskommunens möjligheter att tillhandahålla denyrkade omsorgen. Härav följer inte alt domstolarna måste godta varje invändningom att en viss resurs inte finns tillgänglig. Det skulle ju göra den enskildesrätt helt.innehållslös. Utskottet konstaterar att regeringsrätten i detaktuella fallet inte funnit den omständigheten alt gruppbostad intefunnits fillgänglig utgöra hinder för den enskildes principiella rätt tilldenna i lagen särskilt angivna omsorg. Det är självfallet inte uteslutet att det finns eller kankomma att fattas avgöranden i domstol där den principiella gränsdragningen är oklar mellan frågan om rätlen som sådan till särskilda omsorger och frågan om den närmare utformningen av omsorgerna. Som framgår av lagrådets yttrande kan det dock ibland finnas anledning för domstolen att gå in på utformningen av den särskilda omsorgen. ; ;;- Vad som förekommit ger enligt utskottets mening inteanledning att anta att omsorgslagens besvärsregler skulle vara mer svårtillämpade än andra motsvarande lagregler. Utskottet anser alltså inte alt det framkommit något ; sommotiverar en utredning av omsorgslagens överklaganderegler i de avseenden sompåtalats i motionen. Utskottet avstyrker sålunda motion So267 (m) såvitt nu äri fråga (yrkande 3). Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningentill Utredningar m.m. Yrkanden medkrav på en kartläggning m.m. avalkoholmissbrukets familjesociala skador främst avseende barnens situation,framställs i motionerna So215 av (), So218 av ochRosa Östh (båda c), So220 av m.fl. (c) yrkande 3, So236 avBenglWesterberg m.fl. (fp) yrkande 7, So237 åv m.fl. (fp)yrkande 5 samt So243 av m.fl. (m) yrkande 1. Utskottet anförde i ett yttrande tillskatteutskottet att det behövs en förstärkt alkoholforskning och en systematisk utvärdering och ' uppföljning av alkoholpolitiken för att ge bättre underlag för samhällets åtgärder. Enligl utskottet behövdes bl.a, en kartläggning av alkoholmissbru kets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning. Särskilt viktigt ansågs vara att få fill stånd en undersökning av förhållandena för barn i missbrukarfamiljer (1986/87:2 y s. 31). Skalle-, utskottet utgick emellertid från alt det alkohol- och i ()skulle komma att upprnärksamma dessa frågor ocb avstyrkte med hänvisninghärtill bl.a. de motioner där begäran om en karlläggning av alkoholmissbruketsskadeverkningar framställts (SkU 1986/87:4 s. 8). I propositionen 1986/87:80 om forskning som lämnades våren1987 uttalades (bil. 4, , s. 3 jämfört med s. 8) att behovet av 10 forskningär stort inom hela drogområdel. Särskilt eftersatt är forskningen. SoU1987/88:18 , inomalkoholområdet, i synnerhet med hänsyn till alkoholskadornas höga samhällskostnaderoch konsekvenser i allmänhet. En viktig aspekt då det i gällerbehandlingsforskning är missbrukarnas sociala omgivning, bl.a. hur människorpåverkar och påverkas som lever i missbrukarens omedelbara närhet,hette det i propositionen. En vikfig angränsande fråga sades vara varförmånga barn som växer upp under besvärliga förhållanden trots allt tycks fåett "normalt" liv. I forskningspropositionen föreslogs vidare (bil. )att det inom den lemaorienterade forskningen viduniversitetet i skulle inrättas ett nytt tema Barn,, för attbehandla barns villkor i samhället. vidhöll i betänkandet SoU 1986/87:28 s. 6sin tidigare uppfattning att det behövs forskning om alkoholmissbrukels sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning och att det därvid är särskilt viktigt att undersöka förhållandena för barn i missbrukarfamiljer. Mot bakgrund av vad som hade uttalats i forskningspro- posifionen om behovet av forskning på detta område och om inrättandet av ett tema Barn för forskning om barns villkor ansåg utskottet emellertid inte att det var påkallat att tog initiativ till en sådan karlläggning som motionärerna begärt. Det borde ankomma på ansvariga myndigheter alt på , vanligt sätt bedöma de projektplaner som utarbetas på området och avgöra vilka projekt som bör beviljas medel från anslaget. ' Enligt proposifionen om forskning fastställde entreårig forskningsram (prop. 1986/87:80, SoU 28, UbU 26, rskr. I åretsbudgetproposition, bilaga 7, anförs bl.a. att dådet gäller forskning ' om beroendeframkallande medel har särskiltalkoholforskningen prioriterats. Från anslaget Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet kommer 1 milj. kr. att avsättas förforskar-, forskarassistent- och doktorandstipendier för alkoholforskning medsocial-, samhälls-och beteendevetenskaplig inriktning inom områdenaAlkoholbruk och missbruk saml Behandling och rehabilitering, uppges del. Ettseminarium kommer all ' anordnas för att belysa forskning om missbrukarna ochderas anhöriga. Vidare anförs att för den barn- och familjepolitiskaforskningen har kontakt etablerats med dem som förbereder "tema Barn"vid i . Frågan om stöd till forskning kring barnomsorgeni ett sarnhälls-ekonomiskt perspektiv prövas (s. 13). Delegationen för social forskning (DSF) utgörberedningsorgan till regeringen för bidrag från det aktuella anslaget.Delegationen har också till uppgift att initiera och stimulera forsknings- ochutvecklingsarbete inom ansvarsområde. DSF har i sin verksamhetsplan för perioden /88 -1989/90 prioriterat forskning om missbrukarna, deras familjer och anhöriga.DSF:s prioriteringskommitté för alkohol och andra beroendeframkallande medelhar redovisat ett program för alkoholforskning med social-,samhälls- och beteendevetenskaplig inriktning. För att få en beskrivning av problemområdet, enpresentation av en del aktuell forskning av relevans på området samt, en diskussion om angelägna forskningsbehov kommer DSF att anordna ett seminarium under försomma- 11 ren i år.Vid seminariet - där forskare, "praktiker" och representanter för SoU1987/88:18 olika frivilliga organisationerskall delta - kommer missbrukets konsekvenser för familjen och familjens rolli behandlings- och rehabiliteringsarbetet att behandlas. DSF har i frågan ävenetablerat ett samarbete med rådet för "" ' alkohol- och narkotikapolifiska frågor ()som genomfört etl seminarium angående alkohol- och drogmissbruketsorsaker och konsekvenser i missbrukarfamiljer. Här kan också nämnas att även Riksbankeris jubileumsfondstöder projekt beträffande barn från alkoholisthem (stiftelsensverksamhetsberättelse 1987 S. 35). ,',. Utskottet kan konstatera att forskning i det aktuellaämnet är mycket angelägen och kan beskriva både de anhörigas villkor och derasroll för utvecklingen av missbruket. Sårskilt viktigt är enligl ulskottetsmening att barnens utsatta situation belyses. har, enligt vadutskottet erfarit, forskningen beträffande de anhöriga till missbrukare varitrelativt begränsad. Utskottet hälsar därför DSF:s prioritering avforskningsområdet med tillfredsställelse. Utskottet vill i övrigt liksom förraårel erinra om uttalandena i forskningspropositionen om forskningsbehovet samtinrättaridet av temat Barn vid i . Utskottet anser delsåledes inte erforderligt med något sådant inifiativ från sida sombegärs i motionerna. Motionerna So215 (c), So218 (c), So220 (c) yrkande 3,So236 (fp) yrkande 7, So237 (fp) yrkande5 och So243 (m) yrkande 1 avstyrks därför. \ motion So220 av m.fl (c) begärs ettt\\\kannagvyande a\ vad som anförts om behovet av kartläggning av alkoholskadornasomfattning , , (yrkande1). Motionärerna anför att kunskaperna om a|koholrelaterade skador är mycketbristfälliga och alt behovet av en noggrann kartläggning av skadorna ärsynnerligen stort. Imotion So237 av BengtWesterbergm.fl. (fp)hemställsattregeringenges till känna vad i motionen anförts om behov av vidgad forskningoch stafistik om alkohol (vrAiflAirfe ). Trots en ambitiös alkoholforskning ochen allmänt sett välutbyggd statistik i landet finns det enligt motionärernaanmärknings-, värda brister när det gäller kunskaperna om alkoholens effekter.Så är t.ex. kännedomen om hembränningens omfattning ytterst bristfällig, förlitet . forskning bedrivs om olika alkoholpolitiska åtgärder, alkoholens roll isamband med brott registreras inte längre, och i samband med.dödsfall,trafikolyckor, sjukskrivning och förtidspensionering är den kraftigt underdi-,agnostiserad, få alkoholekonomiska undersökningar har presenterats. AN-rådetbör, enligt motionärerna, ägna uppmärksamhet åt nämnda brister. I motion So266 av andre vice talman . (fp, c) delvis begärs att regeringen ges till känna vad i motionenanförts om alkoholforskning. Motionärerna anför att DSF under de kommande årenbör prioritera forskning om det förebyggande arbetets metodik och pedagogiksamt metodik för tidig upptäckt och tidiga insatser mot missbruk. Regeringen beslutade den 31 oktobesr 1986 att en särskildberedningsgrupp skulle inrättas inom för alt utveckla opinionsbildningen mot alkohol och droger. I samband därmed tillkallades en ny ordförande. Regeringen utfärdade också;Särskilda riktlinjer för beredningsgruppens SoU 1987/88:18 insatser.Bland de särskilda insatser som borde tas upp nämndes bl.a. kopplingen mellanvåld och missbruk och den oregistrerade konsumfionen av hembränt m.m. Arbetetskall ulföras med stor skyndsamhet. Vidbehandling av motion i ämnet ansåg utskottet att det bör ankomma påAN-rådet att överväga behovet av en förbättrad alkoholstatistik och avstyrktedärför motionen (SoU 1986/87:28 s. 8 f.). Uiskottei behandlade i sammanhangetäven en motion angående dokumentation av alkoholens roll vid olyckor ocherinrade i denna del om att etl utredningsuppdrag angående förstärkning av deskadeförebyggande insatserna givits till socialstyrelsen.Enligt uppdraget skall styrelsen efter samråd med berörda myndigheter ochorganisationer ta initiativ till en central registrering av sådana skadefall ibefolkningen som behandlas inom den offentliga hälso- och sjukvården ellerskolhälsovården och på grundval härav sammanställa uppgifter sombelyser skademönstret och skadornas orsaker. Utskottet ansåg härigenom syftetmed den då aktuella motionen fillgodosett (bet. 28 s. 9). Våren1986 behandlade utskottet motioner med begäran om dels kartläggning avalkoholens ekonomiska effekter, dels av alkoholens skadeverkningar på bl.a. defamiljesociala och medicinska områdena. När det gäller forskning om alkohol ochekonomi hänvisade utskottet till etl tidigare uttalande att sådan forskning kundeutgöra étt värdefullt komplement till annan alkoholforskning och bidra fill enmer effekfiv alkoholpolitik; Utskottet hänvisade vidare till det alkohol- som skulle kuiina ta inifiativ fill önskvärdforskning. Den då aktuella motionen avstyrktes med hänvisning fill att detborde ankomma på ansvariga myndigheter att på sedvanligt sätt bedöma vilkaforskningsprojekt som borde beviljas niedel från anslaget (SoU 1985/86:18 s.13-14). Iutskottets yttrande SoU 1986/87:2 y till skatteutskottet lämnades vidare enredovisning av vad som är känt om dé samhällsekonomiska kostnader som bruket avalkohol medför (s. 7 f.). altdetärförenatmed storasvårigheter att precisera dessa kostnader på grund av osäkerheten i de olikaantaganden som läggs till grund för beräkningarna. Socialstyrelsenhar i rapporten och sjukvård (redovisar 1987:5)redovisat dels en undersökning om alkoholbetingat sjukvårdsutnyttjande, delsett hälsopolifiskt handlingsprogram angående hälso-och sjukvårdens fnöjlighetératt fidigl upptäcka och ta hand om. pafienter med hög alkoholkonsumtion. Ävenbehovet av forsknings-och utvecklingsarbete diskuteras (s. 106 f.). Centralförbundetför alkohol-och narkolikaupplysning (CAN) verkar bl.a. för att kunskaperna omalkoholproblemen fördjupas. I sin rapportserie redovisade CAN våren 1987aktiiell,forskning om alkohol och narkofika samt återkommande undersökningaroch statistik på,området (Rapport 87, Alkohol- och narkotikautvecklingen.i ). Somtidigare nämnts anges i årets budgetproposition att alkoholforskningenprioriterats (bil. 7 s. 13). DSF har också utarbetat ett program beträffandeangelägen alkoholforskning. Socialberedningen föreslåri betänkandet (SOU 1987:22) Missbrukarna, 13 ,Tvånget alt ges i uppdrag att i samråd SoU1987/88:18 medsocialstyrelsen genomföra en översyn av statistiken i syfte att göra den mertillförlitlig och mer användbar för planeringen av vårdresurserna. Statistiskacentralbyrån bör enligt beredningen även få i uppdrag att med vissaintervall göra sammanställningar av den förda statistiken i syfte att belysautvecklingen inom vårdområdet (s. 359). belänkandetsom underlag har avlämnats (prop. 1987/88:147 om tvångsvårdav vuxna missbrukare, m.m.). Det föredragande statsrådet anför ipropositionen att hon avser att återkomma fill regeringen med förslag om ' all ge SCBi uppdrag att i samråd med lämna förslag till förändringaroch omprioriteringar av den aktuella statisfiken och åtgärder i syfte attsäkerställa alt erforderliga statistiska uppgifter kan samlas in (s. 237). '' Enligt vad utskottet erfarit pågår vidare inomsocialdepartementet en genomgång av behovet av statistik hänförlig till departementets arbetsom råde. ' Utskottetgör följande bedömning. Forskning med anknytning till alkoholproblematiken är ettsedan flera år prioriterat forskningsområde. Då alkoholmissbruket är det heltdominerande sociala och medicinska problemet i vårt land år det motiverat medytterligare ansträngningar för att intensifiera forskningen på detta område ochförbättra del kunskapsunderlag som finns bl.a. i form av statisfik. Utskottetkonstaterar att motionärernas önskemål går i samma riktning. Enligt utskottetsmening finns ingen motsättning mellan motionerna och de prioriteringar som förnärvarande gäller belräffande alkoholforskningen. Beträffande statistiken påområdet vill utskottet erinra om socialberedningens förslag i denna del,vilket behandlas i den proposition om tvångsvård av vuxnamissbrukare m.m. som avlämnats till . hangetfinns även skäl att peka på att som centralt ansvarig myndighet har alt bevaka att alkoholstatisiiken har en lämplig utformning, ; med hänsyntill de olika ändamål för vilka den behövs. Vidare är frågor om våld ochmissbruk, den oregistrerade konsumfionen av hembränt m.m. aktuella hos AN-rådetssärskilda beredningsgrupp. Utskottet utgår med hänsyn till det anförda från attdet fortsalla arbetet med att förbättra kunskapsunderlaget på alkoholområdetkommer att bedrivas på ett sätt som tillgodoser här aktuella motioner. Dessaavstyrks således (motionerna So220 [d yrkande 1, So237 [fp] yrkande 4 och So266[fp, c] i här aktuell del). I/7iof/o« 5o252 (jv A/arga/-eM W/«öerg (5) hemställs attriksdagen uttalar sitt stöd för forskning om olika vård- och behandlingshem.Motionåren riktar kritik mot bl.a. Hasselapedagogiken och efterlyser insatserfrån bl.ä. för alkohol och andraberoendeframkallan de medel anför i sitt program beträffande alkoholforskning att högsta prioritet bör ges forskning som inriktas på effektiviteten hos olika behand- ' lingsmeloder samt utveckling av nya behandlingsmetoder. Kommittén anser också att det behövs ytteriigare forskning om frivillighel kontra tvärtg i vården. Ettomfattande forskningsprojekt avseende behandling av klienter inom ' 14 narkomanvårdensöm påbörjades och finansierats av DSF avses att SoU 1987/88:18avslutas (BAK-projektel eller ). Social- .styrelsen har redovisat en delrapport från projektet (PM 1988:3Institutionell narkomanvård). DSF avser att vid ett seminarium föra utforskningsresultaten till avnämare och forskare. Därvid skall bl.a. behovet avnya FoU-satsningar inom området diskuteras. Forskningsfrågorna tas upp av socialberedningen i betänkandet (SOU 1987:22) Missbrukarna; , Tvånget.Beredningen före- slår bl.a. att DSF får i uppdragatt lägga upp ett forskningsprogram som kän belysa frågeställningar bl.a;beträffande tvångsvårdens metoder. I proposition 1987/88:147 om tvångsvård av vuxnamissbrukare, m.m. anför det föredragande statsrådet att hon avser att återkommatill regeringen med förslag om att DSF skall få i uppdrag att lämna förslagtill etl forskningsprogram inom området (s. 237). Del kan vidare anmärkas att den s.k. Hasselametodiken harbehandlats i en omfattande vetenskaplig utvärdering (: Forskning om ). ' Inom behandlingsforskningen bör forskning kring olikaformer av vård- och behandlingshem för missbrukare ha en framskjuten plats. Utskottet noterar i denna del det förslagsom framlagts av socialberedningen. Utskottet anser inte att det finns behov av något initiativ i frågan och avstyrker därför motion So232 (s), I motion So236 av m.fl. (fp) begärs attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om att forsknings- ochutvecklingsarbete som avser att ge fördjupad kunskap om barns och ungdomarslivsvillkor bör prioriteras (yrkande 6). Motionärerna pekar på behov avforskning kring bl.a. barns reaktion på förändringar i samhället, påverkan frånpsykiskt sjuka föräldrar och alkoholbruket bland yngre kvinnor samtflyktingbarns behov. I samma motion yrkas att regeringen ges till känna vad imotionen anförts om samordning av forskning om barns och ungdomars livsvillkor(yrkande 9). Motionärerna anför bl.a. alt behovet är stort av ett centrum somsamlar kunskap om barn, som initierar och samordnar forskningsprojekt och somsprider kunskap om forskningsrön lill dem de berör. Det behöver utredas hur ettsådant centrum skall vara organiserat och vilka resurser som är rimliga för attdet skall kunna fungera på ett acceptabelt sätt. Liknandemotionsyrkanden har tidigare behandlats i utskottet. Ulskoltet framhöll (SoU 1985/86:18 s. 9-10) altdel fanns e« stort behov av förbättrade kuriskaper om barns livsvillkor och omlämplig utformning av samhällets insatser för barn och ungdom. Särskilt gälldedetta i fråga om de socialt mest utsatta barnen, för vilka samhället måste taett särskilt ansvar. Utskottet avstyrkte dock den då aktuella motionen medhänvisning dels fill ett antal pågående forskningsprojekt om barns förhållandensom redovisats i betänkandet, dels lill den temaforskning om barn som då var påväg att inrättas vid . Somframgått ovan föreslogs i forskningspropositionen (bil. departementet)att ett tema Barn inom den lemaorienterade forskningen vid SoU 1987/88:18 universiteteti skulle inrättas . skullebehandla barns villkor i samhället. Enligl propositionen finns del på flera hålli landet inom skilda discipliner god forskning om barns villkor men ingeninstitution som har lill uppgift att samla forskningen om barn. Härigenomförsvåras möjligheterna att till fullo utnyttja resultaten från den forskningsom bedrivs och se dem i ett mer samlat perspektiv. temaforskningenkan man långsikfigt och effekfivt ta lill vara och förvalta egen ochandras forskning och pckså stimulera forskningen om barn på andra Vid förra avstyrkte ulskoltet en motion i ämnetmed hänvisning lill inrättandet av tema Barn vid i (SoU1986/87:28 s. I årets budgetproposition bil. 7 s. 13 anges att för denbarn- och familjepolitiska forskningen har kontakt etablerats med dem somförbereder: "tema Barn" vid i . Frågan om stödtill forskning kring barnomsorgen i ett samhällsekonomiskt perspektiv prövas. Ipropositionen upplyses också alt regeringen har uppdragit åt socialstyrelsenalt utreda flyktingbarnens problem och behov av speciella stödinsatser frånsocialtjänsten och hälso- och sjukvården. Uppdraget skall redovisas tillregeringen (bil. 7 s. 10). DSF har i sin verksamhetsplan för perioden /88 -1989/90 prioriterat forskning om barnomsorgen och unga människors situation. För att stimulera och initiera forskning kringbarnomsorgen i ett samhällsekonomiskt perspektiv har DSF, som ett första steg,givit ekon , , i uppdrag all utarbetaett underlag som kan presenteras vid ett forskarseminarium under, . Då det gäller forskning om unga människor prioriterasundersökningar utifrån barns, ungdomars och familjers eget perspektiv. Dels prioriteras vårdnadsfrågor, adoptionsfrågor och forskning om särskilt utsatta barn,och ungdomar, dels utvecklingspsykologiska problem och socialisationsfrågor , för barnsom är saml frågor om de ungas försörjning. Utskottet-som vill betona forskningsområdetsbetydelse-anser, i likhet med , att motionsyrkandena i huvudsaktillgodoses genom inrättandet av ett tema Barn vid i (fp) yrkandena 6 och 9 avstyrks därför. I motion So630 av och (båda fp) begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts omutländska adoptivbarns utveckling och anpassning. Motionärerna anför bl.a. begärda forskningen, som varit sparsam, kan ge fördjupad kunskapom hur de socialt mest utsatta barnens livsvillkor skulle kunna förbättras. Del har från DSF:s sida upplysts att forskningen hittillsvarit sparsam om de utländska adoptivbarnen i . De ansökningar om projektmedel som inkommit till DSF har främst behandlat språkfrågor. Delegationen anser alt forskning om de utländska adoptivbarnens livsvillkor och utveckling är angelägen. Det saknas emellertid intresserade forskare som kan la sig an uppgiften. Kontakter mellan DSF och statens internationellaadoptionsfrågor () förekommer för alt på olika sätt SoU 1987/88:18stimulera forskning på området, Utskottet,som kan konstatera attinsatser görs för att stimulera forskning- ' en påområdet, anser del inte erforderligt med någon åtgärd från sida isaken. Motion So630 (fp) avstyrks därför. I motion So236 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskning om barns och ungdomars arbetsmiljö vid institutet förarbetsmiljöforskning (yrAcanrfeS). Motionärerna efterlyser forskningsinsatservidarbetsmiljöinsli-tutet kring skolmiljön. Arbetsmiljöinstilutet har upplyst att de irite ärengagerade i projekt på skolmiljöområdet. Från anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet bekostas bl.a. sådan forskning som är i fråga. Medelfördelas på grundval av SÖ:s forskningsprogram (budgeipröp. 10 s. 88). SÖ har bl.a. redovisat forskningsprojekt angåendeskolbarnens skolmiljö i skrifterna Elevers skolmiljö; En översikt avforsknings- och utvecklingsarbete med inriktning mot samt Eleversarbetsmiljö i skolan och Barns psykologiska behov - en fråga omutvecklingsuppgifter och kompetenssträvan. Arbetsmiljöfonden lämnar bidrag till skolmiljöforskning.En översikt av denna forskning lämnas i fondens publikation Arbetsmiljön iskolan. Utskottet delar uppfattningen att del är viktigt medforskning om skolbarns arbetsmiljö. Utskottet anser emellertid inte altriksdagen har anledning att ta initiativ för att initiera sådan forskning vidarbetsmiljöinsfilu-tet. Utskottet avstyrker därför motion So236 (fp) yrkande 8. I motion So505 av och (båda c) hemställs att begär att regeringen inifierar forskningsprojektangående barns hälsa enligt vad som anförts i motionen.