bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Därigenom kommer yrkande 38 i motion Jo719 att tillgodoses. Detkräver således icke någon ytterligare åtgärd. Utskottet delar även motionärernas syn på alt störstamöjliga noggrannhet måste iakttas såväl inom processindustrin som vid förbränningsanläggningar sä att dioxinbildningen i möjligaste mån undviks och så att aktiva reningsåt gärder vidtas. Som miljöministern framhåller finns del emellertid också fleru undra ämnen och ämnesgrupper som har dioxinliknande miljöeffekter redan vid ytterst låga koncentrationer. Nya forskningsresultat kommer fram i snabb takt. Del är enligt utskottets mening mot den bukgrunden angelägel ,(,, att storvaksamhet iakttas mot alla miljögifler av motsvarande extrema JoU 1987/88:23giftverkan. Intresset bör icke ensidigt inriktas på dioxinutsläppen. Somframhålls i propositionen har tilldelals medel föranalyser av miljögifter i vid bemärkelse. Analysverksamheten bör självklartläggas upp så alt myndigheter m. fl. som berörs av frågorna kan tillgodogörasig resultaten. Vad utskottet anfört med anledning av propositionen synes ägnatatt tillgodose syftet med motionerna Jo26 yrkande 4, Jo719 yrkande 39 och Jo751yrkande 30. Någon ytterligare åtgärd i frågan påkallas således icke. Induslriavlopp till kommunala reningsverk Även de frågor om industriutsläpp av stabila organiskaämnen och andra gifter till kommunala reningsverk som tas upp i ett antalmotioner kan enligt utskottets mening besvaras med hänvisning tillpropositionen. I denna aviseras ett uppdrag till ochlänsslyrelserna att inventera utsläppen av stabila organiska ämnen från denkemiska industrin och initiera nödvändiga åtgärder för att minska utsläppen.När det gäller avlopps-slammets innehåll bör enligtpropositionen få i uppdrag att utreda miljöriskerna och före den 1 juli 1989föreslå komplettering av råden, framför allt vad avser slammets innehåll avorganiska miljögifter. I sammanhanget påminner miljö- och energiministern omatt prövningsmyndigheterna i samband med tillståndsprövning enligt ML avindustriell verksamhet bör göra en bedömning av om avloppsvattnet är av sådanbeskaffenhet all det är lämpligt att behandla valtet i ett kommunall reningsverkeller om vattnet bör behandlas på annat sätt. Hon pekar också på kommunensmöjligheter, i egenskap av huvudman, att ställa krav pä anslutna industrieroch därigenom begränsa tillförseln av sådant avloppsvatten som påverkarreningsverkets drift och slammets sammansättning i negativ riktning. I propositionen erinras även om att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna vid sin tillsyn enligt lagen (1985:426) om kemiskaprodukter har att kontrollera att företagen inte förorenar avloppsvattnet medkemikalieavfall. Utskottet betonar vikten av all de ansvariga myndigheternai de konkreta fallen utövar sin tillsynsuppgift så att de kommunala reningsverkenseffektivitet kan upprätthållas. De utredningsuppdrag som läggs pänaturvårdsverket och länsstyrelserna bör komina att' få till resultat allflertalet större utsläppskällor kan kartläggas. Utskottet utgår från attberörda statliga och kommunala myndigheter följer den vidare utvecklingen meduppmärksamhet och vidtar de åtgärder som krävs för en förbättring avmiljösituationen. 1 vikliga delar får motionerna Jo25 yrkande 15, Jo30 yrkande49. Jo744 yrkande 10, Jo782 yrkande 1. Jo783 och Jo821 yrkande 5 ansestillgodosedda genom regeringens ställningstaganden i propositionen. Depåkallar således ingen ytterligare åtgärd. Utskottet flnner icke anledning tillstyrka motion Jo38yrkande 8. Likaså avstyrks motion Jo7()5 om gränsvärden för bekämpningsmedel isjöar, vattendrag och grundvatlentäkter. Åtgärderför att minska utsläppen av närsalter från kommunala renings- JoU 1987/88:23 Ipropositionen gör miljö- och energiministern följunde ställningstagande. De utsläppskrav för kommunala reningsverk som föreslås avnaturvårdsverket bör tillämpas som riktlinjer vid prövningen enligtmiljöskyddslagen. Vid kustområden som är särskilt påverkade bör en 50-procentigkvävereduktion ske före utgången av . Villkoren för befintligaanläggningar bör omprövas, framför allt i områden som bedöms som särskiltpåverkade. bör klargöra effekten av en ytterligarekvävereduktion samt teknik och kostnader lör detta. Ambitionsnivån bör vara altuppnå en 5()-procentig kvävereduktion för övriga kustavsnilt före år 1995.Teknisk forskning för alt uppnå en effektivare kvävereduktion bör stimuleras. bör initiera omprövning av villkor försådana indu-striunläggningur som hur stora utsläpp av närsalter. 1 dettaarbete bör , induslriernu i de områden som bedöms vara mest påverkade geshögsta prioritet. bör utfärda allmänna råd om lokaliseringav havsbruks-verksamhel i syfte att minska miljöpåverkan från denna verksamhet. bör fortsätta att inom ramen för deinternationella konventionerna och de bilaterala överenskommelserna arbeta förett öppet informationsutbyte om miljöeffekter och tillgänglig teknik för altminska utsläppen av närsalter. bör också fortsätta att arbeta för attäven övriga länder minskur sina utsläpp. 1 motionernu Jo719 (fp) yrkunde 42 och Jo821 (fp) yrkunde1 yrkas pä progrum för minskut kväveläckuge för helu (resp. förSkånekusten). Enligt motion Jo727 (vpk) bör ett progrum om reduktion uvkväveulsläpp från jordbruk, skogsbruk, reningsverk, industrier m.m. tillvattendrag görus upp . Utskottet hur behundlut nursultläckagel från jordbruk isitt betänkande JoU 1987/88:24 om miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket,avgivet med uniedning uv proposition 1987/88:128. Jordbrukels miljöpåverkun lusdärför icke upp i förevurunde sammanhang. Som framgår av det sammandrag av förslagen i propositionensom redovisats i inledningen till delta avsnitt motsvaras de förslag somframförs i motionerna i huvudsak uv de åtgärder som aviseras i propositionenoch vilka innebär ett fullföljande av förslagen i aktionsplanen mot havsföroreningar.Utskottet biträder regeringens ställningstagande. Någon ytter- , ligareriksdugens åtgärd med uniedning av motionerna ter sig icke påkallad. Miljö- och energiministern redovisar i propositionenföljande ställningstagande. Målsättningen vid prövning enligt miljöskyddslagen börvara att halvera utsläppen av kvicksilver och kadmium till år 1995och att kraftigt begränsa utsläppen av övriga metaller. Kemikalieinspektionen bör slutföra undersökningar för attförbereda ett förbud mot användningen av tennorganiska föreningar ibotlenfärger för fritidsbåtar och vissa användningsområden i marin miljö. bör fortsätta alt inom ramen för de internationellakonventionerna arbeta för ett öppet informationsutbyte samt arbeta för alläven övriga länder minskar sina utsläpp. Enligt motion Jo30 (c) yrkande 45 bör ett ålgärdsprogramantas för alt begränsa utsläppen av metaller i havet. Metallbelastningen måstereduceras till samma storleksordning som den naturliga påverkan. I motion Jo767(c) yrkunde 13 efterlyses åtgärdsplaner för gruvindustrin. Läckagen frän gamlauvfullsupplug bör helt upphöru, framhåller motionärerna. - I motion Jo751 (m)yrkunde 21 yrkus alt båtbottenfärger med tenn skall begränsas. Ett likurlulyrkunde framställs i motion Jo722 (s). Motionärerna yrkar på miljöskyddsbeslämmelseravseende fritidsbåtar. I motion Jo838 (fp), slutligen, framförs förslag omrökgasrening vid krematorier för alt minska kvicksilverutsläppen. Utskottet finner förslagen i propositionen väl avvägda.Utskottet tillstyrker således den målsättning som anges om halvering avkvicksilver- och kadmiumutsläppen . Som anges ipropositionen bör det långsikliga målet vara att belastningen på sedimenten avtoxiska metaller från utsläpp reduceras till samma storleksordning som dennaturliga påverkan. Enligt utskottets mening tillgodoses därigenom syftet medmotion Jo30 i nu berört avseende. Enligt propositionen bör vidare läckaget avmetaller från gruvavfallsområdena i framför allt och minskamed . Även motion Jo767 tillgodoses således i allt väsentligt. Likaså finner utskottet alt motionerna J,o75l i berörd deloch Jo722 tillgodoses genom förslaget i propositionen om förberedelser förförbud mot användningen av tennorganiska föreningar i botlenfärger förfritidsbåtar m.m. Utskottet finner heller icke alt motion Jo838 börföranleda något uttalande från sida. Enligt den angivnamålsättningen skall kvicksilverutsläppen minska under tioårsperioden.Del torde ankomma på vederbörande myndigheter att bedöma i vilken mån rökgasreningskall installeras på större krematorier. Forskningoch utveckling JoU 1987/88:23 Miljö- och energiministern framhåller i propositionen atten fortsatt satsning på forskning otn marin miljö bör ske. Förutom de ökadesatsningar som redun beslutuls för /88 bör den murinu grund- ochsektorsforskningen förstärkus. - Uppföljningen av miljötillstånd ochförorenings-puverkun i kust- och huvsområden bör enligt propositionen inlensifierus. I niotion Jo5l7 (vpk) yrkunde 1 frumhalls vikten uvresurser för forskning och utvecklingsurbete inom VA-oniradet. 1 motion Jo775(c) yrkande 4 kravs prioritering uv svensk huvsniiljöforskning. I motionJo719 (fp)-yrkunde 37 begärs att berördu myndigheter får i uppdrag att påbörjaurbelel med en murin utlus. 1 motion Jo767 (c) yrkunde 24 yrkus pu utbyggnad uvprogrummet för övervukning uv miljökvulitet PMK. Motsvarande yrkundenframställs i motionernu .lo758 (c) och JoS21 (fp) yrkunde 2. Ulsk ollels ö vervägan den Utskottet delur regeringens uppfuttning om vikten uv enfortsatt satsning pä forskning om marin miljö. 1 propositionen lämnus enredogörelse för de resurser som sulsuts på dennu forskning. Som därvidframhållits krävs det ytterligure en långsiktig uppbyggnad av kunskapernu medhjälp av forskningsresultat för utt mun i skull kunna lägga upp enändamålsenlig politik för huvsmiljön. I fleru full krävs nyu tekniskulösningur som behöver forskningsstöd. Vidure krävs effektforskning, frumlagninguv bättre övervukningsnietoder. forskning om spridning uv utsläppen till havenoch utveckling uv modeller m.m. Utskottet tillstyrker även (under kup. 12.Budgetfrågor) regeringens förslug att ett nytt unslug inrättas benämnt B 18Åtgärder mot kuslföroreningar och all 15 milj. kr. anvisas för en förstärkninguv åtgårdsinriklnd teknisk forskning, för uppföljning av föränd-ringur i miljönoch för uppföljning uv effekternu av genomförda åtgärder. Vud utskottet unfört är ägnut ull i någon mån tillgodosesyftet med motionerna Jo517 yrkunde 1 och Jo775 i berörd del. 1 motion Jo719 (yrkunde 37) har inle nårmure utvecklatsvilka fördelar som skulle vura förenude med utt summanställa vissa uppgifter omkuslvall-nen i en murin utlus. Utskottet utgår från utt den informution somavses i niotionen är tillgänglig för de myndigheter och forskningsorgun somöver-vukur miljötillståndet i kusthuven m.m. Utskottet uvstyrker motionen idennu del. Syftet med PMK är utt övervaka långsikligu och storskaligaförändringur i miljön, utt utgöra en referens för den lokulu recipientkontrollen sumt utt . belysu föroreningstrunsport i luft, murk och vutten. Enligt propositionen är en uppföljning uv tillståndet i kust- och havsområden en viktig del i det åtgärdsprogram som initierus. Mätinsutserna bör intensifieras i både .. Beträffunde huvsövervukning- JoU 1987/88:23 en börenligt depurlemenischefen särskilt frumhållus behovet av ett vidgatmiljögiftsprogram. u. omfuttur en förstärkt biologiskeffektövervuk-ning. sutsning på sedimentövervukning och fler kustnäruslutioner. som kun produceru referensdutu till recipientkontrollen. Utskotlet ansluter sig till propositionen. Därigenom fåräven motionerna Jo758, Jo767 och Jo82 i i väsentlig del unses tillgodoseddu. Riksdugen beslulude utt ge regeringen tillkännu alt frågan om inrättunde uv ett Östersjöluboratorium bör utredas medinriktning i förstu hund på forskning och undersökning uv kustvultenmiljön ochdet kustnäru fisket (JoU 1987/88:4, rskr. Efter sumråd med cheferna förutbildnings- och jordbruksdepartementen betonar miljö- och energiministernbehovet av en effektiv marin FoU i vid bemärkelse. Organisatoriskt finns, medde åtgärder som redovisats, möjligheter för dettu. Eventuellt ytterligureekonomisku resurser bör utnyttjus för verksumheten vid redun befintligu uniäggningur.Mot bukgrund härav finns det för närvurande inte något behov uv ytterligureluboratorier pu området, anför miljö- och energiministern. 1 niotion Jo412 (cm.fp) yrkus utt ett Öslersjöluboruloriumför det kustnäru fisket lokuliseras till Kurlskronu. Enligt motionerna Jo33(s) och Jo431 (s) bör ett bildas med lokaliseringtill . Enligt motionerna Jo413 (s). Jo41S (m) och Jo874 (c) yrkande 1bör ett havsfiskelaboratorium lokuliserus till Simrishumn. medunlubo-rutoriel enligt molionernu Jo430 (ni.fp.c) och Jo869 (s) bör förlåggustill Kulmur. 1 motion Jo 19 (c) fiumhålls Gotlund som bus för murinvetenskup-1ig forskning och undersökningsverksumhet i . Utskottet hur med uniedning av regeringens uttalanden ipropositionen och motionerna inhämtat ytterligare upplysningar om den forskningsverksam het som bedrivs vid de forskningslaborutoriernu inkl. havsfiskelabo- raloriet samt laboratoriernas administration vid en särskild föredragning av chefen för vid . Denne framhöll därvid bl. a. att ett stort antal utredningar om den forskningen gjorts men alt mera substantiella resultat i form av ökade resurser till forskningen framkommit först under.de senaste åren, bl. a. i samband med beslut om forskning (prop. 1986/87:80, UbU 26), då beslut fattades om inrättande av baslabora torier i anslutning till universiteten i , och . Asköluboratoriet har, framhöll föredraganden, även ett nära och fruktbart samarbete med högskolan i . Enligt föredragningen saknas dock resurser för att bedriva den forskning om miljösituationen och om fiskreproduktionens problem i södru som med hänsyn till föroreningssilualionen vore befogad. Med bättre finansieringsmöjligheter 113 (S 1987/88. voreförvisso inrättandet av ett särskilt laboratorium vid JoU1987/88:23 befogat. Med hänsyn till att resurserna fär förmodas vara begränsadeäven skulle de medel som kunde friställas dock kunna användas effektivareinom ramen för redan befintliga laboratorier. Särskilt borde beaktas att ettlaboratorium under alla omständigheter bör ha nära kontakt med ett - ellerflera - universitet och högskolor för informationsutbyte m.m. Utskottet vill för egen del erinra om all inovember 1987 hemställde alt regeringen skulle låta utreda frågan om inrättandeav ett Östersjölaboratorium med inriktning i första hand på forskning och undersökningav kuslvatlenmiljön och del kustnära fisket. Någon sådan utredning har integjorts, enligt vad miljö- och energiministern meddelat i kammare den29 . Ulskollel anser att miljösituationen i södra ärså allvarlig att ytterligare ansträngningar bör göras för att stärkaforskningsresurserna. Enligt utskottets mening bör även undersökas i vilken måndels gränsdragningen mellan baslaboraloriernas geografiska bevakningsområden,dels amnesuppdelningen mellan baslaboralorier sinsemellan och mellanbaslaboratorierna och havsfiskelaboratoriet, dels även laboratoriernas lokaliseringuppfyller de krav på ändamålsenlighet och effektivitet som möjliggör enoptimal verksatnhet. Regeringen bör enligt utskottets mening låta verkställa enundersökning i angivet syfte. Vad utskottet sålunda anfört om den marinaforskningens resurser och organisation bör som sin mening geregeringen till kännu. De molionsyrkunden som framställts om lokaliseringen avett Östersjölaboratorium och om ett avstyrks av utskottet. Utskottet föreslår slutligen, med hänvisning till vad somanförts i detta kapitel, att lämnar utan erinran vad som anförts ipropositionen om en aktionsplan mot havsföroreningar i den mån verksamheten ejberörts UV vud utskottet anfört. Inledningsvis bör framhållas att termen freoner ärhandelsnamnet på en viss produkt och att en mera exakt terminologi ärfullständigt halogenerade klorfluorkarboner. Det gällande användningsförbudel mot CFC ispruyförpuckningar infördes och återfinns numeru i förordningen(1985:840) om vissa hälso- och miljöfarliga produkter m.m. Beträffandehunleringen av CFC inom andra områden finns i inga särskildubestämmelser utöver de generella bestämmelserna i lugstiftningen om kemiskaprodukter. Däremot finns möjlighet ull med stöd uv miljöskyddslugsliftningenange villkor och begränsningar för sådan verksamhet (anmälnings- ochtillståndspliki bl. a. för plast-industriverksumhet och installation avvärmepumpar med en effekt över 1 MW). Nugon särskild reglering beträffandeanvändningen av haloner i finns inte. För skyddav ozonskiktet bör enligt propositionen följande förutsättningar JoU1987/88:23 för det fortsatta arbetet gälla. - Kruftfulluåtgärder för utt snubbt minsku användningen och utsläppen av fullständigthalogenerude klorfluorkurboner (CFC) och haloner. - En nationellavvecklingsplun läggs fast för varje användningsområde för CFC. Den svenskaanvändningen av CFC beräknas därmed minskas med minst 507o till utgången av år1990 och i huvudsak avvecklas helt till utgången av . - Planen genomförs främst medstöd uv kemikalie- och miljöskyddslagstift ningen. - Efter två årskull en översyn uv plunen genomföras. - Någon generellavgift som styrmedel införs inte. Miljö- och energiministern framhåller att styrmedel börväljas med utgångspunkt i frivilliga åtaganden kompletterade med tvingandeföreskrifter. För att säkerställa ett snabbt och konsekvent avvecklingsprogramkommer regeringen att föreslås all det inom ramen för kemikalielagsliftningenmeddelas föreskrifter om användningen av CFC och haloner i en särskildförordning. Undantag frän nämnda föreskrifter skall få meddelas endast i mycketbegränsad omfattning. Det förutsätts att myndigheterna vid sina beslut itillsyns- och tillståndsärenden beaktar avvecklingsplanen. En utgångspunkt iavvecklingsplanen är att ingen användning av CFC får tillkomma utanför deanvändningsområden som anges i planen. Import skall i princip regleras parallelltmed den svenska produktionen. Kemikalieinspektionen och statens naturvårdsverkskall, enligt kommande förslag, i samråd med kommerskollegium klarlägga fråganom imporlregleringar i detta sammanhang. Miljö- och energiministernunderstryker vidare att effekterna av generella importavgifter är svårbedömdoch anför bl. a. att den relativa kostnaden för CFC varierar i förhållande tillprodukternas försäljningspris och att analyser av eventuella avgifters inverkanpå olika marknader inle har gjorts. Den reella möjligheten alt påverkaCFC-användningen genom att höja kostnaden för CFC varierar sannolikt inomolika användningsområden. Av stor betydelse är den omedelbara tillgången påalternativa produkter och produktionsprocesser. Inom flera användningsområdenföreligger det en uppenbar risk att användarna fortsätter alt förbruka CFC ochvältrar över kostnaderna på nästa led. Inom andra områden åter, där CFC-innehållet i de färdiga produkterna är stort, kommer en avgift att snabbt fåeffekt. I dessu fall kommer emellertid avgiften att få negativa konsekvenserfrån industripolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. Mot denna bakgrundförordas inte införundet uv en generell avgift på CFC. För utt uppnå en bättre samhällskontroll överCFC-användningen skall bilaga A till miljöskyddsförordningen (1981:574)kompletteras med att tillstånds- respektive anmälningsplikt införs ellerutvidgas för vissa verksamheter där CFC används. Dessutom kan pågåendeverksamheter där CFC används i många fall bli föremål för omprövning enligtmiljöskyddslagen. Förutom att minska CFC-användningen i nyproduktionunderstryks vikten av alt tatill vara och utveckla metoder och system för att la hand om CFC videxempelvis skrotning av kylskåp. Minskning skall åstadkommas dels JoU1987/88:23 genoni en övergång till andra arbetsmedier och dels genom enövergång till indirekta kylsystem m.m. ges i uppdrag altgenomföra fortsatta förbränningsförsök för att bedöma eventuella korrosionsrisker,yttre och inre miljörisker saml att i samarbete med industriförbund.Svensku kommunförbundet och berördu branschorgan och företag utreda kostnaderoch lämpliga administrativa former för insamling och fragmentering. I dettasammanhang kan och skall även klarläggas förut-sältningurnu föronihändertugande av CFC-haltiga arbetsmedier vid skrotning UV kyl- ochfrysskåp. 1 propositionen föreslås att rutificerurMontreulprotokollel inne- bärunde bl. u. en ijugoprocentig minskning uv förbrukningen uv CFC till . ; Miljö- och energiministern unför i unslulning härtill bl.a. all regeringens miljöpolitik nationellt och internutionellt hur som mål alltrygga alla människors rätt till en god livsmiljö som grundläggandeekologiska processer och bulunser skyddus mot oåterkalleliga störningar. Om nedbrytningentillåts fortsättu uppkommer i ett längre perspektiv allvarliga konsekvenser förde grundläggande livsbetingelserna på jorden. Montrealprotokollet innebur ettförstu steg mot en begränsning av utsläppen av de ämnen som är mest uggressivumot ozonskiktet. Det är därför, enljgt miljö-och energiminstern, mycketungeläget utt så snurt som möjligt rutificerur protokollet för ullbidru till utt delta kan tråda i kraft den 1 junuuri 1989. Motioner hur väckts uv förelrädure för sumtligu partiermed krav på åt- - gärder förutt få till stånd en uvveckling uv CFC-användningen. Motionernu innehåller bl.u. kruv och önskemål om uvvecklingstukten både nationellt och internationellt,unvändningsförbud, tillståndsplikt, styrmedel, återvinning ochforskning. Beträffunde unvändundet av CFC i allmänhet yrkus imotionerna Jo719 yrkunde 10 (fp) och Jo726 yrkunde 1 (vpk) alt detta skall minskus med 85 7o respektive 75 7o. Vidare yrkas i folkpartimoliönen ett totalstopp . Motionärerna framhåller bl. a. all oroande forsk ningsrapporter visar utt det livsviktigu ozonskiktet håller på alt brytas ned och utt om dettu inte förhindrus kommer effekternu att bli förödande. måste, för utt spelu en uktiv roll i den internutionellamiljöpolitiken, vuru en förebild och dettu frumstår som särskilt viktigt i arbetet för alt minska freonanvändningen. I motion Jo767 yrkande 7 (c) framhålls all för '' att uppnå målsättningen att inte påverka de slratosfäriska ozonet eller ' jordensklimat krävs en reduktion uv dagens utsläpp av CFC med mellan 80-85 7o.Användningen uv CFC bör därför i stort vuru avvecklad inom fem ur. I motionJo25 yrkande 19 (m) undei-stryks ull regeringen vid genomförandelav uvvecklingsplanen, som tillstyrks, bör återkomma till ... riksdugenotn svårigheter med dess genomförunde uppstår. noterasatt eventuella importregleringar inte får leda till att svensk till- JoU1987/88:23 verkning med freonanvändning flyttar utomlands i stället för attproduktionsmetoderna förbättras. Därvid skulle, enligt motionärerna, dettotala freonutsläppen kunnu öku i stället för minsku. Den internutionellu miljöpolitiken och CFC-unvändningen ärföremål för flera yrkanden. I motion Jo24 yrkande 2 (fp) yrkas på ökude aktiviteter för åstudkommunde uv internutionellu åtgärder för ett totalstopp uv unvänd ningen av CFC och andra för ozonskiktet skadliga ämnen. I motion Jo25 yrkande 18 framhålls att den planerade granskningskonferensen om ozonskiktet bör tidigareläggas och att regeringen skall verka för ett ambitiösare mål än Monlrealprotokollet. Vidare yrkas all ett slutmål.för avvecklingen av freonanvåndningen fastställs. I motionen framhålls bl. a. att nya uppgifter om ozonskiktels tillstånd visar alt använda be- , , , räkningsmodellervarit för optimistiska. Ökade internationella åtgärder för avvecklandet avfreonanvändningen yrkas även i motion Jo30 yrkande 39 (c). Det framhålls bl. a.att ozonförlunningen även med mycket långtgående restriktioner kommer altfortsätta och att den eventuella teknikutvecklingen som föranleds av Sverigesförbud mot freoner bl. a. kan utgöra grund för skärpta internationella krav. Utskottet ser med stor oro på CFC-användningen och desshälso- och miljöeffekter. Allvaret i de här aktuella frågorna understryks inteminst av de publicerade forskningsrupporter som gör delulltmer uppenbart utt snabba och kraftfulla åtgärder är erforderliga.