bet · GB01AU14 · 1987-12-31 00:00:00 — och () begär i motion1987/88:A31 ett särskilt åtgärdsprogram för samt att även Hoforsoch kommuner skall omfattas av de föreslagna åtgärderna. I motion 1987/88: A477 av m.fl. (c) - väckt underden allmänna motionstiden - föreslås ett omfattande handlingsprogram förBergslagen. Programmet innefattar förslag som främst syftar till att stärkainfrastrukturen i regionen. I motionerna 1987/88:A18 av och ()och 1987/88: A20 av m.fl. (vpk) föreslås att ocksåVärmlands län bör omfattas av det föreslagna "Bergslagspaketet",eller att regeringen återkommer till med ett motsvarandeåtgärdsprogram för . I motion A20 framhålls bl.a. behovet avstatlig verksamhet, lokala studiecentra för decentraliserad högskoleutbildningsamt analys av mineral-och malmfyndigheter. Slutligen föreslås i motion 1987/88:A27 av () att ytterligare satsningar skall göras i Västerbottensinland. I motionen redovisas en lång rad krav på åtgärder som spänner över ettbrett register. Ytterligare insatser i inland begärs även imotion 1987/88: A17 av (vpk). Samme motionär föreslår i motion19S7/88:A19 att norra inland skall tilldelas 100 milj. kr. Anslaget bör fördelas efter samråd med kommuner ochlänsmyndigheter i berört område. delar för sin del uppfattningen ipropositionen att det minskade personalbehovet vid Domnarvets järnverk i och nedläggningen av gruvbrytningen i i kommun samt utvecklingen i norra inland motiverar extraordinära insatser. De förslag som redovisas i propositionen spänner över ett brett register och syftar främst till att genom infrastrukturförbättringar och andra åtgärder skapa bättre förutsättningar för näringslivsutveckling och ett mer differen tierat näringsliv. Enligt utskottets uppfattning får de föreliggande förslagen i propositionen j j ses som ennödvändig komplettering av de omfattande insatser av skilda slag, AU1987/88:14 bl.a. inom ramen beslut om åtgärder i Bergslagen,som statsmakterna beslutat om. I det föregående har redovisats skälen härför. Utskottet vill härutöver hänvisa till de förslag inomtrafikpolitiken (prop. 1987/88:55) som bereds i . Ipropositionen har särskild hänsyn tagits till kommunikationernas avgörandebetydelse för den regionala utvecklingen. Härutöver bör nämnas att i samband medbehandlingen av regeringens budgetproposition (prop. 1987/88:100) kommer att taställning till ett stort antal förslag inom olika verksamhetsområden avregionalpolitisk betydelse. Till detta bör läggas att regeringen har aviseratom en särskild proposition om utvecklingen i . Det finnsockså anledning erinra om de kraftigt förstärkta anslagen till länsstyrelsernaför regionala utvecklingsinsatser i länen. Utskottet har anledning utgå från att regeringenuppmärksamt följer utvecklingen i de utsatta regionerna och vid behovåterkommer till med förslag till ytterligare insatser. En del av dekommuner som förs fram i motionerna tillhör för övrigt det regionalpolitiskastödområdet och kommer i åtnjutande av ordinarie regionalpolitiska insatser.Andra kommuner omfattas redan av pågående eller nu framlagt åtgärdsprogram. När det gäller förslaget i motion A19 om särskildaåtgärder för ökad, kvinnlig sysselsättning i norra inland villutskottet erinra om länsstyrelsernas uppdrag att i sina länsrapporterredogöra för kvinnornas villkor på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet.Det ger ett underlag bl.a. för prioritering och fördelning av resurser förarbetsmarknads-, utbildnings- och regionalpolitiska insatser. Länsstyrelsernaanslår vidare betydande belopp av sina projektmedel för olika typer av åtgärdersom bl.a. syftar till att förbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Utskottet finner inte anledning att i detta sammanhang taupp de mer övergripande frågorna beträffande regionalpolitikens allmännainriktning, såsom förordas i motion A30 (fp). Till de frågorna återkommerutskottet senare i vår i samband med behandlingen av anslagen tillregionalpolitiken (AU 1987/88:13). Slutligen vill utskottet erinra om arbetet i denregionalpolitiska utredningen. Idet arbetet kommer att prövas olika förslagtill åtgärder i syfte att stärka de regioner som har en svag utveckling. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de idetta sammanhang behandlade motionerna i här aktuella delar. Utskottet tar härefter upp frågan omBergslagsdelegationens roll och uppgifter. I motion 1987/88:A29 av m.fl. (c) anförs att Bergslagsdelegationen bör bli ett mera permanent organ bl.a. med tanke på behovet av samordnade och offensiva insatser för att utveckla Bergslagen. Delegationen skulle då kunna ta över ansvaret för och tillföras resurser för detta ändamål i form av tjänster som är förlagda till regionen, men som replierar på berörda universitet. Regeringenbör återkomma till med förslag i frågan. AU 1987/88:14 Det nu pågående Bergslagsprogrammet löper ut den 1 juli1989. Enligt utskottets uppfattning är det mot den bakgrunden för tidigt att nuta ställning till delegationens framtid. Frågan om Bergslagens tekniskahögskola och dess ledningsorganisation bör prövas i annat sammanhang. MotionA29 avstyrks med hänvisning härtill i aktuell del. Behovet av intensifierade insatser på landsbygden tas uppi motion 1987/ 88:A29 av m.fl. (c). I motionen framhålls bl.a.att en levande landsbygd har stor betydelse för långt fler än dem som bor pålandsbygden. Landsbygden måste därför få sin rättmätiga del av de statligainsatser som satsas på utveckling och infrastruktur. Nya "grepp"måste till för att bryta den negativa utvecklingen på landsbygden. I motionen föreslås också att den av Europarådetinitierade kampanjen. Landsbygd 90, skall tillföras erforderliga resurser förden fortsatta verksamheten. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernabeträffande betydelsen av en levande landsbygd. Bl.a. genomglesbygdsdelegationen och de berörda länsstyrelserna görs också betydandeinsatser med det syftet. Flertalet av de krav som ställs beträffande ettutvecklingsprogram för landsbygden kan också förverkligas inom ramen för detsärskilda åtgärdsprogrammet för Jordbruket i norra samt med ordinarieglesbygdsstöd. I budgetpropositionen föreslås för övrigt att ytterligare 80milj. skall anvisas till särskilda åtgärder för jordbruket i norra anslagsfrågor behandlas av i vår. Beträffande ytterligare medel till 90kan nämnas att glesbygdsdelegationen tilldelats 3,5 milj. kr. i särskildamedel, att delegationen inom ordinarie budget för /88 har avsattca 1,5 milj. kr. till kampanjen, att erhållit 2milj. för insatser under innevarande år samt attarbetsmarknadsdepartementet har beslutat avsätta 2,3 milj. kr. till projektinom kampanjen. Härtill kommer att länsstyrelserna för innevarande budgetårtilldelats 131 milj. kr. för projektverksamhet, varvid länsstyrelserna har attuppmärksamma den europeiska landsbygdskampanjen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionA29 i här aktuella delar. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp tillbehandling motion 1987/88: A20 av m.fl. (vpk), i vilken aktualiseras behovet av .sfyrwöyV/g- heterna över företagens investeringar. Motionärerna framhåller bl.a. att regeringens misslyckande när det gäller att få till stånd nyasysselsättningstill fällen inom industrin i visar regeringens brist på styrmedel. Lokaliseringssamrådet bör därför ersättas med en direkt styrning av investe ringar och nyetableringar. Varje investering av betydelse utanför de 13 regionalpolitisktprioriterade områdena måste prövas av regeringen. AU 1987/88:14 Utskottet har en annan uppfattning än motionärerna när detgäller lokaliseringssamrådets betydelse. Det har visat sig fylla en viktigfunktion i arbetet med att etablera nya verksamheter i sysselsättningssvagakommuner. Utskottet vill härutöver erinra om att hithörande frågor kommer attprövas i, den tillsatta regionalpolitiska utredningen. Motion A20 idenna del avstyrks med hänvisning till det anförda. Den prioriteringsordning beslutat om innebär atti första hand skogslänen och i andra hand sydöstra och skall komma i fråga vid lokalisering av statlig verksamhet (se bl.a. AU 1986/87:13 s. 36). I fyra motioner behandlas frågan om lokalisering avstatlig verksamhet. centrala datafunktion föreslås bli lokaliseradtill kommun i motion 1987/88:A22 av (),kommun i motion 1987/88:A25 av och () samt i motion 1987/88:A31 av ochGunnar (). Produktionen av vissa svenska kartor föreslås i motion A31ske på lantmäteriverket i . I årets budgetproposition föreslås att tullverketscentrala datafunktion skall lokaliseras till (prop. 1987/88:100, bil. 9).I propositionen anförs att det vid detta ställningstagande har handlat om attväga de verksamhets-mässiga argumenten mot de regionalpolitiska hänsynen. Denna fråga kommer senare i vår att behandlas iskatteutskottet. När det gäller de regionalpolitiska aspekterna kan utskottetkonstatera att valet av som lokaliseringsort överensstämmer med deuttalanden beträffande prioriteringsordning vid lokalisering av statligverksamhet som utskottet tidigare uttalat, och som ställt sig bakom. Frågan om produktionen förframställning av vissa svenska kartor tas upp i budgetpropositionen (prop.1987/88:100, bil. Den kommer senare i vår att behandlas avbostadsutskottet (BoU 1987/88:8). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de isammanhanget behandlade motionerna i tillämpliga delar. Villkoren för regionalpolitiskt stöd är olika beroende påomfattningen och karaktären av ortens eller kommunens problem. För närvarandefinns tre stödområden. A, B och C, där stödområde A innebär de förmånligasteregionalpolitiska stöden. Härutöver kan emellertid regeringen peka utorter/regioner med omfattande strukturförändringar inom näringslivet somtillfälliga stödområden och dessutom besluta om stöd till företag utanförstödområdet samt om synnerliga skäl föreligger också lämna högre bidrag ännormalt. Som tidigare nämnts aviseras i propositionen att Borlängekommun skall komma i fråga för stöd i enlighet med 17 § förordningen (1982:677)om regionalpolitiskt stöd t.o.m. utgången av . I sexmotioner föreslås en ändring i stödområdesindelningen. AU 1987/88:14 I motion 1987/88:A24 av () föreslås attTierps och kommuner skall inplaceras i stödområde C. I motionerna1987/88:A20 av m.fl. (vpk) och 1987/88:A21 av .Hambraeus och () förordas att Säters kommun skall inordnas istödområde. I motion A20 förs även fram förslaget att kommun skallinplaceras i stödområde. I motion 1987/88:A23 av ()föreslås att kommun skall placeras i stödområde C under åren 1988och 1989. Om detta yrkande ej vinner gehör bör kommun för satsningari utvecklingsprojekt få tillämpa de regler som gäller i stödområde C. I motion1987/88:A28 (m) föreslås att kommun skall temporärt vara inplacerad istödområde C. I motion 1987/88:A25 av och () föreslås att kommun skall inplaceras permanent i stödområdeA. Utskottet vill med anledning av de framlagda förslagen omändrad stödområdesindelning framhålla betydelsen av att stödområdesindelningenligger fast och inte ändras för ofta. Härför talar förövrigt, också det förhållandet att denna fråga kommer att bli föremål försärskilda överväganden i den tillsatta regionalpolitiska utredningen. Utskottet vill slutligen erinra om den möjlighet somregeringen har att utanför stödområde ange orter eller kommuner där under en begränsadövergångstid lokaliseringsstöd bör komma i fråga i vissa fall till följd avsvåra strukturomvandlingsproblem. Med regeringens beslut den 11 februari 1988beträffande kommun i stödhänseende tillgodoses motion A28 i aktuelldel. Det sagda innebär att utskottet avstyrker förslagen ominplacering i stödområde av kommunerna , , , ochSäter. Likaså avstyrks förslaget i motion A20 om inplacering istödområde av kommun. Utskottet tar slutligen i detta avsnitt upp förslaget imotion 1987/88: A24 av () och 1987/88:A30 av . (fp) om ett återinförande av sysselsättningsstödet i stödområde C. Dennastödform kommer att bli föremål för överväganden i den regionalpolitiskautredningen. Med hänvisning härtill, samt till att för mindre än ettår sedan fattade beslut om stödformens avskaffande i stödområde C, avstyrksmotion A30 i denna del. Som förut nämnts deltar i Europarådetslandsbygdskampanj. Syftet är att utveckla och skydda landsbygden och desskvaliteter. Kampanjen startades och skall pågå till utgången avinnevarande år. Med hänvisning till landsbygdskampanjen kritiserar BörjeHörnlund m.fl. (c,m,fp) i motion 1987/88: A26 att industriministern och andra regeringsföre trädare visserligen vid olika tillfällen understryker vikten av att stödja landsbygdens utveckling men att de positiva uttalandena inte följs av konkreta insatser. När det gäller behovet av sådana insatser framhåller 15 motionärernaatt det saknas en specialutbildning som är anpassad AU 1987/88:14till de särskilda förhållanden som råder på landsbygden. Det krävs oftakvalificerad kunskap och kompetens på flera områden om man skall få en brautkomst. behövs kombinationssysselsättningar om en god försörjningskall kunna säkerställas. Vad beträffar anordnandet av utbildningen pekarmotionärerna på den resurs som folkhögskolorna utgör. I motion A26 liksom i motion 1987/88:A20 avLars-Ove.Hagberg m.fl. (vpk) förordas att utbildningen jämställs medarbetsmarknadsutbildning och att utbildningsbidrag därför bör kunna utgå tillde studerande. Motionärerna förutsätter att reglerna ändras så att de som vidfolkhögskolorna genomgår en för landsbygdens behov anpassad yrkesutbildningskall kunna erhålla utbildningsbidrag. Utskottet gör i denna fråga följande bedömning.Folkhögskolorna spelar en stor roll i vårt lands utbildningssystem. Inte minstfrån regionalpolitisk synpunkt är det betydelsefullt att folkhögskolorna finnsi alla delar av landet och sålunda kan ge en god geografisk täckning förskiftande utbildningsbehov. Arbetsmarknadsmyndigheterna har sedan lång tidtillbaka anlitat folkhögskolorna för sin utbildningsverksamhet. De är även iden nya organisationen för arbetsmarknadsutbildningen oförhindrade attupphandla utbildningstjänster från folkhögskolorna, och det sker också i denutsträckning dessa erbjuder lämpliga kurser. Detta innebär att omfolkhögskolorna offererar yrkesutbildningskurser med den inriktningmotionärerna åsyftar bör det vara möjligt för länsarbetsnämnderna att upphandlasådana kurser inom ramen för gällande regler. Så till vida är syftet med motionA26 redan tillgodosett. Däremot är utskottet inte berett att på grundval avmotionen ta initiativ till ett särskilt uppdrag åt folkhögskolorna att medregionalpolitisk motivering starta nya utbildningskurser. Vid detta ställningstagande har utskottet också tagithänsyn till att motionärerna menar att de kurser de förordar skall vara förenade med rätt till utbildningsbidrag. att arbetsmarknadsutbildning och därtill knutna utbildningsbidrag skall beviljas förutsätts enligt huvudregeln att sökanden är arbetslös eller riskerar att bli arbetslös. I vissa undantagsfall och inom enviss ram kan arbetslöshetsvillkoret efterges. I båda fallen ligger dock en individuell prövning på arbetsmarknadsmässiga grunder i botten för besluten om utbildning och bidrag. Kravet på en sådan prövning kan man enligt , utskottetsmening inte släppa efter på med hänsyn till utbildningsbidragets syfte ochförmånsnivå. Med åberopande av det ovan anförda föreslår utskottet attmotionerna A20 och A26, den förstnämnda i här aktuell del, inte föranledernågon åtgärd. och () föreslår i motion1987/88:A21 att den som uppbär arbetslöshetsersättning skall kunna övergångsvisbehålla ersättningsrätten när han eller hon startar ett eget företag och dåinte längre står till arbetsmarknadens förfogande. Den som startar egen verksamhet anses inte längre uppfyllaarbetsvillkoret för arbetslöshetsersättningarna och går därmed miste om ersättningsrätten. Problemet har lösts genom starta-eget-bidraget som finansieras från tionde huvudtitelns anslag till Sysselsättningsskapande 16 åtgärder.Bidraget ger den som startar egen verksamhet ett ekonomiskt stöd AU1987/88:14 med samma belopp som arbetslöshetsersättningarna utan krav påatt vederbörande skall stå till arbetsmarknadens förfogande, dvs. varaberedd ta en anställning som arbetsförmedlingen anvisar. motionsyrkandetär redan tillgodosett, och det påkallar därför inte någon Arbetsmarknadspolitiska insatser i Bergslagen Regeringen föreslår (bil. 4, s. 45-46) att påtilläggsbudget under, angivna rubrik skall anvisa ett nytt anslag om 65 milj.kr. Medlen är avsedda att användas till personalförstärkning inomarbetsförmedlingen, utökad arbetsmarknadsutbildning, insatser i form avrekryteringsstöd, beredskapsarbete och starta-eget-bidrag. Vidare beräknasmedel för olika stödåtgärder för arbetshandikappade. Ett belopp har avsatts föråtgärder utöver det ordinarie regelsystemet som kan behöva vidtas iindividuella fall. När det gäller beloppsfördelningen för de nu uppräknadeåtgärderna torde få hänvisas till propositionen. Det anmärks i denna att del av insatserna kan väntas bli koncentrerade till . Av anslaget är 9 milj. kr. avsedda för att gearbetsförmedlingen en personalförstärkning motsvarande 20'årsarbetare under treår. m.fl. (c) i motion 1987/88:A29 motsätter sig inte dennaregionala förstärkning nien anser att den bör finansieras genom en neddragningav de centrala resurserna på arbetsmarknadsverket. Motionärerna yrkar att riksdagenskall besluta om en sådan form av finansiering. Motionärerna föreslår inte någon samtidig sänkning av detnu aktuella anslaget. Detta innebär att de medel som frigörs med den i motionenföreslagna finansieringen blir disponibla för övriga arbetsmarknadspolitiskainsatser under anslaget. Motionärerna har inte angett vilken typ av insatsersom de vill prioritera, och utskottet saknar för sin del anledning att frångåde beloppsavvägningar som görs i propositionen. Med hänvisning härtill och tiljatt principfrågan om fortsatt överföring av resurser från arbetsmarknadsverketscentrala administration till fältorganisationen återkommer vid utskottetsbehandling av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för nästa budgetår(AU 1987/88:11) avstyrker utskottet det föreliggande yrkandet i motion A29. Det nya anslaget tillstyrks i motion 1987/88: A28 av AlfWennerfors m.fl. (m). Även utskottet kan, som framgår av vad ovan anförts,biträda regeringens förslag på denna punkt. Det begärda anslaget bör sålundaanvisas av . Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i Ludvikakommun m.m. Under denna rubrik föreslår regeringen (bil. 4, s. 46-47)att skall anvisa ett nytt anslag om 100 milj. kr. Av beloppet skallhögst 50 milj. kr. 2 1987/88. användasför utbildningsinsatser i samband med ASEA:s väntade expansion AU1987/88:14 av verksamheten i . Insatserna skall gälla både vidareutbildning av. personer som redan är anställda hos företaget och utbildning av personer som har blivitarbetslösa på grund av förändringarna inom , dvs. lingen avgruvdriften i och de planerade personalminskningarna i . Vidare föreslås i propositionen att 50 milj. kr. skallanvisas för att göra det möjligt att stödja olika utvecklingsprojekt som harsamband med ASEA:s expansion i . Regeringensförslag till medel för. utbildningskostnader godtas av . ' (m) i motion I987/88:A28. Däremot avvisas förslaget att "ställa 50milj. till förfogande för ospecificerade utvecklingsprojekt". Dessabör enligt motionärerna kunna förverkligas inom ramen för företagets normalaverksamhet i samband rried den planei-ade expansionen. m.fl. (fp) anser i motion 1987/88:A30 attdet är tveksamt att "subventionera personalutbildning på det sätt som detföreslagna utbildningsstödet implicerar". Motionärerna menar attlikabehandling inom regionalpolitiken innebär att alla företag-de tanker dåsärskilt på de mindre företagen i regionen - méd förutsättningar att expanderabör erbjudas stöd till utbildning. De föreslagna medlen för utbildning ochutvecklingsprojekt bör därför enligt motionärerna föras över till ordinarieanslag för denna typ av åtgärder och fördelas på regional nivå efter sedvanligabeslut av länsarbetsnämnden. m.fl. (vpk) menar i motion 1987/88:Ä20att det är i högsta grad betänkligt att ge ASEA ett samhällsstöd på 100 milj.kr. Motionärerna föreslår att ASEA skall få stöd endast för deutbildningsinsatser företaget gör för de personer som har blivit arbetslösa pågrund av förändringarna inom . Övriga medel föreslås bli överförda tilllänsarbetsnämnden, att användas till arbetsmarknadspolitiska åtgärder i västraBergslagen. Utskottet anser i likhet med propositionen att det ärpositivt att de väntade friställningarna av personal hos och de samtidigtförekommande s.k. flaskhalsproblemen inom ASEA skall lösas med omfattandeutbildningsinsatser. Med finansieringen över det nu föreslagna särskildaanslaget vinner man att möjligheterna inte begränsas för andra företag att sökastöd till personalutbildning och rekryteringsåtgärder via de reguljära anslagentill arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och rekryteringsstöd m.m.,såsom befaras i motion A30 (fp). Dessa stödmöjligheter påverkas med andra ordinte av att ett förhållandevis stort belopp anslås till ett enda företag föratt göra i motsvarande mån omfattande rekryterings- och utbildningsinsatser. Av vad ovan sagts följer att utskottet inte kan anslutasig till uppfattningen i motion A20 (vpk) att utbildningsstödet endast skallavse personer som lämnar för att nyanställas hos ASEA. Utskottet biträderhärvidlag vad som sägs i propositionen att det är värdefullt att även de s.k.flaskhalsproblemen inom ASEA kan lösas för att trygga den produktionsom bedrivs i . Vad härefter beträffar frågan om den del av anslaget somgäller stöd till olika utvecklingsprojekt så framgår av propositionen att det är fråga om projektsom skall tas fram i samråd med å ena sidan regeringen eller AMS och AU1987/88:14 å andra sidan ASEA. Syftet med projekten skall vara att ASEA:s verksamheter,främst i , stärks och att personer som har blivit arbetslösa på grund avförändringarna inom också innefattas. Utskottet gör bedömningen attsysselsättningssituationen i västra kräver extraordinära insatseräven i denna form. De är, som utskottet ser det, en komplettering av dereguljära möjligheterna inom arbetsmarknadspolitikens och regionalpolitikensram som finns för näringsliv och enskilda att etablera eller utvidga olika slagav verksamheter. Som utskottet ovan understrukit leder de föreligganderegeringsförslagen inte till att dessa reguljära stödmöjligheter i någotavseende begränsas eller försämras. Utskottet biträder alltså regeringens förslag även pådenna punkt och avstyrker därmed motionerna A20, A28 och A30 i motsvarandedelar. I propositionen anförs avslutningsvis under denna punktatt medlen "bör stå till regeringens disposition och betalas ut till detefter nybildade bolaget ". I klarhetensintresse bör markeras att medelsutbetalningar från anslaget sker först efter ansökanfrån företaget, vilket i sin tur innebär att utbetalningarna föregås av enprövning av bidragsändamålen. Med det sagda tillstyrker utskottet den begärdamedelsanvisningen om 100 milj. kr. Regeringen föreslår under denna punkt (bil. 5 s. 48-50)att skall dels godkänna vad som anförts om användningen av medel påanslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m.m., dels på tilläggsbudget för sammaändamål anvisa ett anslag av 20 milj. kr. och dels till Lokaliseringsbidragm.m. till på tilläggsbudget anvisa ett anslag av 100 milj.kr. Beträffande medelsanvändningen under anslagetLokaliseringsbidrag m.m. erinras i propositionen om att påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /86 anvisade ett anslag av 100 milj. kr. för projekt som dockkom att förskjutas framåt i tiden. Genom senare beslut har medgivitatt av de anslagna medlen 54 milj. kr. får användas för stödåtgärder i Blekingelän och 25 milj. kr. Det föreslås nu att återstoden, 21milj. kr., får användas till följande åtgärder: - 10 milj. kr.för att rusta upp flygfält och starta reguljär flygtrafik i ochLycksele, - 5 milj. kr.till företagsledarutbildning i regionen , - 5 milj. kr.till högskoleutbildning inom ekonomi och teknik i , ochStoruman samt - 1 milj, kr.till lantmäteriverket för att etablera en kartproduktionsenhet i .