bet · GB01KU3 · 1987-12-31 00:00:00 — Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det finns anledning överväga ominte bestämmelserna i regeringsformen gällande regeringens ärendeberedning börändras så att regeringens möjligheter att underlåta remissbehandling av sinaförslag begränsas. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Därigenom får motion 1986/87:K232 yrkande 3 i väsentliga delar anses varatillgodosedd. debatt utskottets hemställan under mom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandeberedningen av lagstiftningsärenden att a) =utskottet, b) med bifall till motion 1986/87:K206 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, c) förklarar motion 1986/87:K232 yrkande 3 besvaradmed vad utskottet anfört. Beredningen av lagstiftningsärenden (mom. 2) BertilFiskesjö och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "I motionernaK232" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följandelydelse: Imotion K232 berörs i anslutning till yrkande 1 direktiven till utredningar. Såsommotionärerna uttalat bör - som ett led i en bättre beredning avlagstiftningsärenden - även enligt utskottets mening kraven på förenklingarsamt analyser av nya bestämmelsers effekter på befintiiga regelsystem finnasmed i alla direktiv som ges till utredningar med mera omfattande utredningsuppdrag. anfört bör, med bifall till motionsyrkandet, såvitt nu är i fråga,ges regeringen till känna. Utskottet anser att motion K505 i allt väsentligtfår anses tillgodosedd med vad utskottet sålunda anfört om KU 1987/88:3direktiv till statliga utredningar. I motion K232 anförs i anslutning till yrkande 3 att högakrav på lagstiftningens kvalitet reser krav också på den beredning som föregårriksdagens beslut. Utskottet, som delar motionärernas bedömning, fårframhålla vikten av att regeringens propositioner bygger på ett allsidigt ochingående analyserat underlag och att detta finns tillgängligt vidriksdagsbehandlingen samt att kraven på ett noggrant utredningsarbete och påremissbehandling av lagförslag inte åsidosätts. Det kan naturligtvis finnassituationer då såväl regering som riksdag måste handla med stor skyndsamhet.Normalt gäller dock inte detta, särskilt inte beträffande lagstiftning med storräckvidd. Det viktiga måste i stället vara att relevant material verkligensammanställts och att detta utsatts för sakkunnig och kritisk granskning innanriksdagen går till beslut. Påstådd brådska kan därför enligt utskottets meninginte accepteras som ursäkt för brister i beredningen. Utskottet fäster stor vikt vid lagrådsgranskningen. Dennagranskning syftar till att ge lagförslagen en kvalificerad bedömning frånallmän juridisk synpunkt. Eftersom lagrådets yttranden är av stor betydelse förberedningen i och för den kommande rättstillämpningen är det enligtutskottets mening inte godtagbart att regeringen försummat att höra lagrådetmed hänvisning till att detta skulle försena besluten. Det bör i dettasammanhang också noteras att lagrådet under senare årkritiserat regeringen för sådana brister i den föregående beredningen attlagrådet funnit det svårt att fullgöra de uppgifter som lagrådet åläggs enligtregeringsformen. Detta understryker enligt utskottet ytterligare vikten avnoggrann utredning och remissbehandling av lagförslag. dels att utskottets hemställanunder mom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande beredningen avlagstiftningsärenden att a) med bifall till motion 1986/87:K232yrkandena 1 såvitt nu är i fråga och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, b) förklarar motionerna 1986/87:K206yrkande 12 och 1986/87:K505 besvarade med vad utskottet anfört. Lagrådets Ställning (mom. 3) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet avstyrkte" och slutar med "är ifråga" bort ha följande lydelse: Den nuvarande ordningen för lagrådsgranskningen kom till1980 och innebär att lagrådet har en rådgivande funktion. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det med hänsyn till de gångna årens erfarenheter bör övervägas att göra en ändring som syftar till att stärka respekten för grundlagen och minska risken för att lagar genomdrivs som inte är förenliga med grundlagen. Utskottet har därvid som den naturliga utgångspunkten att 20 inte skall antalagar som kan sättas i fråga från grundlagssynpunkt. KU 1987/88:3 Annars finnsrisk för ett utdraget förlopp med bl.a. utövande av lagprövningsrätt innanbestämmelserna vinner erforderlig stadga. En sådan situation medför mångaolägenheter, inte minst från rättssäkerhetssynpunkt. Berättigad kritik avlagförslags grundlagsenlighet bör, som fallet var med , ledatill att lagförslaget omarbetas. Ett sätt att minska risken för riksdagsbeslutsom kan ifrågasättas från grundlagssynpunkt skulle, såsom anges i motionen,kunna vara att stadga att ett lagförslag som underkänts av ett enhälligt lagrådinte får antas utan en sådan omarbetning att det kan godkännas vid en förnyadlagrådsgranskning. Beredningen av kan i detta avseendetjäna som mönster för den ordning som bör tillämpas. Utskottet föreslår såledesatt det här angivna förslaget utreds. sålunda anfört bör, med bifall till motion K232 yrkande 5, såvitt nuär i fråga, ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande lagrådets ställning att med bifalltill motion 1986/87:K232 yrkande 5 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lagrådets Ställning (mom. 3) BirgitFriggebo (fp), Hans Nyhage (m), (),() ochInger () anför: Detär synnerligen angeläget att lagrådets yttrande tillmäts stor vikt, särskiltvid tolkningen av grundlagsbestämmelser. Någon vetorätt för lagrådet böremellertid inte föreligga. Kritik från lagrådet beträffande ett lagförslagsgrundlagsenlighet bör leda till att lagförslaget omarbetas. Ansvaret för dettaligger hos regering och riksdag. Som bör dock ett politiskt ansvarutkrävas av dem som bryter mot denna princip. Det är också av utomordentligvikt att grundlagsbestämmelserna har sådan klarhet att tvister om derastolkning inte skall behöva uppstå. Sådana situationer har emellertid förelegatvid flera tillfällen. Vi har i andra sammanhang begärt översyn av bestämmelseri 8 kap. RF, men är inte beredda att nu ansluta oss till förevarande yrkande imotion K232. Författningars utgivning och ikraftträdande (mom.5) HansNyhage, och (alla m) anför: Trotsatt kritiserat regeringen för dess författnings utgivning har några förbättringar inte inträtt. Tvärtom noterades i utskottets senaste granskningsbetänkande försämringar. Mot denna bakgrund kan det ifrågasättas om inte bör ta det initiativ som förordats i motion K237. Med hänsyn till de upplysningar som lämnats angående innehållet i den särskilda skrivelse som gått ut från statsrådsberedningen till departemen ten angående författningsarbetet 1987/88 och till den granskning av författ- 21 ningsutgivningen som utskottet kommer att genomföra har vi dock, om än med tvekan, avstått från att framlägga ett sådant förslag.