bet · GB01AU5 · 1987-12-31 00:00:00 — I motion 1986/87: A819 av m.fl. (c) yrkas pååtgärder mot diskriminering på grund av föräldraledighet. Motionärerna anföratt det händer att kvinnor när de återvänder till sitt arbete efterföräldraledigheten får lägre tjänst och begränsad uppflyttningsmöjlighet.Därför bör regeringen vidta erforderliga åtgärder för att genom information ochdirektkontakter med arbetsgivare ändra attityderna. Enligt 11 § föräldraledighetslagen behöver en arbetstagaresom använder sin rätt till ledighet inte finna sig i att anställningsförmånernaminskas eller arbetsförhållandena försämras i annan mån än som följer avuppehållet i arbetet. Arbetstagaren är inte heller skyldig att godta annanomplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som ären nödvändig följd av ledigheten. Som utskottet uttalat i ett tidigare sammanhang(AU 1981/82:7 s. 17-18) utgör dessa regler bl.a. ett skydd mot trakasserandeomplaceringar. En anställd som återvänder till sin arbetsplats efterföräldraledighet garanteras därmed att inte komma i en sämre ställning än sinaarbetskamrater. Däremot ges inte någon garanti för att arbetstagaren under allaförhållanden skall kunna återgå till samma befattning eller arbetsförhållandensom . I den tidigare nämnda Ds-promemorian Förstärkt rätt tillföräldraledighet redovisas exempel på fall då föräldrar efter uttagen ledighet omplacerats. Det händer också att de förbigås vid tjänstetillsättningar och utbildning. Detta leder enligt promemorian över till ett annat problem, nämligen att många arbetstagare, särskilt män, kan dra sig för att utnyttja föräldraledighe ten,. Förutom de negativa konsekvenserna för barnen kan detta också bli ett 10 allvarligthinder i jämställdhetsarbetet. De påtalade missförhållandena kan AU1987/88:5 enligt promemorian bero på att de berörda arbetstagarna uppleverproblemen som personliga. Därför vänder de sig inte till sin fackligaorganisation. En annan förklaring kan vara att de fackliga organisationerna -särskilt på lokal nivå - ibland kan ha försummat sina skyldigheter i sådanafall. Enligt samma promemoria går det dock inte att geföräldralediga arbetstagare ett fullständigt skydd mot omplaceringar. Skälet äratt en sådan åtgärd skulle leda till oproportionerligt stora svårigheter attorganisera verksamheten i ett företag. Den skulle också upplevas som orättvismot övriga anställda på arbetsplatsen. Kompletterande lagstiftning till skyddför de föräldralediga sägs vara tänkbar. Då det inte förelegat någratvister och rättsfall rörande tillämpningen av 11 § föräldraledighetslagen ärdet emellertid inte känt i vilka avseenden den nuvarande lagstiftningen ärotillräcklig. Enligt promemorian vore det önskvärt att arbetsmarknadens parteri högre grad än nu ägnade uppmärksamhet åt denna fråga. Det framhålls även attinformationsinsatser är angelägna på detta område. Vidare erinras om att Arbetslivscentrum har beviljatsmedel för en treårig studie av hur föräldraledighetslagen tillämpas påarbetsmarknaden och att en förstudie kommer att kunna presenteras under nästaår. I den refererade Ds-promemorian om föräldraledigheten ärslutsatsen att det för dagen inte finns underlag att bedöma om det föreliggerett behov av ändringar i den aktuelJa lagen och, om så är fallet, vilkaändringar som bör komma i fråga. Det föreslås därför att denna fråga börövervägas i ett senare sammanhang. Utskottet kan konstatera att den av motionärernaaktualiserade frågan om diskriminering i samband med föräldraledighet har varitföremål för ingående överväganden i Ds-promemorian Förstärkt rätt tillföräldraledighet. Utskottet utgårfrån att man därefter i regeringens kansli tar ställning till hur man skall gåvidare i frågan. Av betydelse i sammanhanget blir även Arbetslivscentrumsstudie om tillämpningen av föräldraledighetslagen. Med hänvisning härtill börmotionerna A813 och A819 inte föranleda någon åtgärd från sida. 1. beträffandeöversyn av ledighetslagstiftningen attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A726,1986/87: A734 yrkande 25 och1986/87:A751 yrkande 3, 2. beträffandeledighet för anhörigvård attriksdagen avslår motionerna 1986/87:So261 yrkande 3, 1986/ 87:A705,1986/87:A714 och 1986/87:A737, 3. beträffandeledighet för att medverka i skolans undervisning att avslår motion1986/87:A722, 4. beträffandeledighet för att medverka i det svenska katastrofbiståndet attriksdagen avslår motion 1986/87;A739, 5. beträffande/ör/ä«gni/ig av småbarnsföräldrarsrätt till ledighet AU 1987/88:5 att avslår motionerna 1986/87:A707 yrkande 1, 1986/ 87:A716 i motsvarande del, 1986/87:A733, 1986/87:A738, 1986/ 87:A751 yrkande 4,1986/87:A752 och 1986/87:A754, 6. beträffandeföräldraledighet vid adoption av barn attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:A701 och 1986/ 87: A743 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffandekartläggning av omplacering efter föräldraledighet att avslår motion1986/87:A813 yrkande 13, 8. beträffandeåtgärder mot diskriminering på grund av föräldraledighet attriksdagen avslår motion 1986/87:A819 yrkande 4. Närvarande: (), (), BengtWittbom (m), (), (), (), IngeCarlsson (s), (), (), (), MonicaÖhman (s), (), (vpk) och iBengtsfors (c). Översyn av ledighetslagstiftningen (mom. 1) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Ledighetslagarna tillkom" och på s. 7 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: vidgades möjligheterna att varatjänstledig från arbetet vilket resulterade i en ökande frånvaro. den successivt utvidgade föräldraförsäkringen, rätten till deltidsarbeteför småbarnsföräldrar, rätten till ledighet för studier, facklig verksamhet,offentliga uppdrag m.m. Tanken med reformerna var att skapa ökad valfrihet ochvälfärd för medborgarna. Lagstiftningen upplevdes emellertid som bådesvårförståelig och svårhanterlig för särskilt de mindre företagen. Mot dennabakgrund påbörjades en översyn av de olikaledighetslagarna. En av utredningens uppgifter var att överväga frågan om enbegränsning av möjligheterna till ledighet för studier. Utredningsarbetet hardock legat nere . Såsom begärs i de föreliggande motionerna är det angelägetatt detta översynsarbete nu återupptas och fullföljs. Målet för en översyn bör vara att nå fram till en bedömning av de samlade effekterna av de olika ledighetsla- 12 Devidgade möjligheterna till tjänstledighet är positiva för de enskilda AU1987/88:5 arbetstagarna, men de medför problem och kostnader förföretagen och samhället. Särskilt korttidsfrånvaron leder ofta till storamerkostnader i form av produktions- och produktivitetsbortfall. I de fallvikarier anlitas krävs utbildnings- och introduktionsinsatser. Ett problem somofta förbises är att anställningstryggheten för de fast anställda som tartjänstledigt, innebär otrygga anställningsförhållanden för alla devikarier som måste anlitas. Utskottet vill särskilt peka på ledighetslagarnas inverkanpå de mindre företagen. Inom dessa kan man normalt inte ha en långsiktigplanering för att möta frånvaron. Tjänstledigheterna kan därför bli påfrestandeför de små företagen genom riskerna för sämre kontinuitet och kvalitet iföretagets verksamhet. När det gäller de enskilda ledighetslagarna har deaktuella motionerna särskilt fäst uppmärksamheten på behovet av en översyn avstudieledighetslagen och förtroendemannalagen. Vad först beträffarstudieledighetslagen erinras om att den kan utnyttjas till omfattandeledighetsanspråk. Studierna behöver inte ha någon anknytning till arbetsplatsenutan kan avse vilket ämne som helst bara studierna bedrivs i organiserad form.Någon gräns för ledighetens längd finns inte. För den ledighet som medgesfackliga förtroendemän gäller den allmänna regeln att ledigheten skall varaskälig med hänsyn till förhållandena på arbetsplatsen. Självklart skall denledighet kunna tas ut som behövs för den fackliga verksamheten på den egnaarbetsplatsen. Det förekommer dock att ledighetsanspråken vidgas, bl.a. förverksamhet som inte har direkt anknytning till den egna arbetsplatsen. Även övriga ledighetslagar bör självfallet omfattas avöversynsarbetet. Vid en översyn av ledighetslagarnas samlade effekter kan detfinnas skäl att prioritera de olika möjligheterna till ledighet med hänsyn tillderas positiva och negativa effekter för arbetstagare, företag och samhälle.Utskottet vill för sin del uttala att det är naturligt i ett sådant sammanhangatt ledighet för vård av barn ges en hög prioritet. Såsom redovisats ovan ärdet ofrånkomligt att vissa inskränkningar i ledighetslagstiftningenaktualiseras. kan det finnas anledning att icke tillgodoseddaledighetskrav tas upp och prövas. Översynsarbetet kan lämpligen ske inom ramenför den tillsatta arbetstidskommittén. Vad utskottet anfört ianslutning till de här aktuella motionerna bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande översyn avledighetslagstiftningen att med bifall till motionerna 1986/87:A726,1986/87:A734 yrkande 25 och 1986/87: A751 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 2.Ledighet för anhörigvård (mom. 2) AU 1987/88:5 (), (), () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Inom regeringens" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Det finns en bred enighet om att inriktningen påsamhällets insatser för äldre, sjuka och handikappade måste utformas så att detblir lättare för dem som så önskar att bo kvar i sin vanliga hemmiljö. Detfrämsta skälet är att de flesta människor har en önskan att få bo hemma fast deär gamla, sjuka eller handikappade. Därtill kommer det samhällsekonomiskaskälet att en sådan vårdform är billigare än institutionsvård. Vård i hemmetförutsätter i många fall att det finns anhöriga som ställer upp och hjälpertill med vård och tillsyn. De som vårdar anhöriga är emellertid en eftersatt grupp.För många är det svårt att få ledigt, särskilt inom den privata sektorn. Vissaarbetstagare har t.o.m. varit tvungna att sluta sina arbeten för att kunnavårda de anhöriga. Viktigt är dock att de anhöriga vårdarna inte behöverkänna krav från samhället på att de skall ställa upp som vårdare. Frivillighetfrån de anhörigas sida måste vara en förutsättning. Möjligheterna till institutionsvård blir sannoliktotillräckliga i förhållande till den prognostiserade ökningen avpersoner i de äldsta åldersgrupperna. Mot den bakgrunden är det enförutsättning för äldreomsorgens utveckling att frivilliginsatserna kanbibehållas i minst samma omfattning som . En av samhällets viktigasteuppgifter i planeringen av äldreomsorg är därför att stödja ochunderlätta den frivilliga omsorgen. Utskottet vill därför betona att det både av medmänskligaoch samhällsekonomiska skäl är angeläget att stödja de anhörigas möjligheteratt vårda sina gamla, sjuka eller handikappade i hemmet. Ett viktigt steg i denriktningen är att införa den lagfästa rätt till tjänstledighet för anhörigvårdsom förordas i motionerna A705 (fp), A714 (c), A737 (fp) och So 261 (m). Enligt äldreberedningen bör en lagstadgad rätt tillledighet för vård av närstående införas enligt de förslag som tidigareutarbetats av anhörigvård-kommittén (SOU 1983:64) och ersättning frånsocialförsäkringen införas så snart ekonomiskt utrymme finns för en sådanreform. Äldreberedningens betänkande Äldreomsorg i utveckling (SOU 1987:21)remissbehandlas . Mot bakgrunden av att så gott som samtliga remissinstanserhade tillstyrkt anhörigkommitténs förslag om lagstadgad rätt till ledighetborde det ha varit möjligt för regeringen att redan under föregående riksmöteförelägga ett lagförslag. Utskottet föreslår därför - med tillstyrkanav de i sammanhanget upptagna motionerna - att ger regeringen iuppdrag att lägga fram ett förslag i denna fråga. Utskottet vill slutligen beträffande frågan om ersättningför vårdinsatserna hänvisa till att denna fråga behandlas avsocialförsäkringsutskottet. dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: AU 1987/88:5 2. beträffande ledighet för anhörigvård att medbifall till motionerna 1986/87:So261 yrkande 3, 1986/87:A705, 1986/87:A714 och1986/87:A737 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet (mom. 4) (), (), () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "avstyrks därför" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att det är betydelsefulltatt de svenska biståndsinsatserna inte hindras av svårigheter att rekryteraerforderlig personal. Utskottet instämmer i att tjänstledighetsfrågan är enviktig faktor för att bistånds- och katastrofarbete skall fungera rationellt.Staten har av det skälet när det gäller sina egna anställda gjort långtgåendemedgivanden beträffande tjänstledighet för biståndsarbete. På andra delar avarbetsmarknaden föreligger olika rekommendationer om tjänstledighet förbiståndsarbete. Detta är positivt men inte tillräckligt för attfrivilligorganisationerna m.fl. skall kunna rekrytera kvalificerad personal.Med hänsyn till vikten av att bistånds- och katastrofarbetet fungerar utanonödiga störningar anser utskottet att hela arbetsmarknaden bör omfattas avsamma regler när det gäller möjligheterna till tjänstledighet. Regeringen bör därför överväga de åtgärder som behövs föratt rätten till tjänstledighet skall kunna realiseras och återkomma tillriksdagen i frågan. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande ledighet för att medverka i det svenskakatastrofbiståndet attriksdagen med bifall till motion 1986/87: A739 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet (mom.5) (), (), () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet ser" och slutar med "av barn" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att den utveckling mot ökad flexibilitetsom kommer till uttryck i Ds-betänkandet Förstärkt rätt till föräldraledighetär positiv för småbarnsföräldrar i arbetslivet. Småbarnsföräldrar har rätt att ta utledighet från sina anställningar till dess barnen har uppnått en ålder av . Många föräldrar anser att barn bör vårdas i hemmet. Skälen är bl.a. att barn utvecklas olika och att en del mår bättre av attvistas i 15 Det kan också vara så att barnomsorgen är otillräckligt AU1987/88:5 utbyggd i kommunen. För de statsanställda finns möjlighet att få förlängdtjänstledighet till dess barnen fyllt (8 § tjänstledighetsförordningen,1984:11). Liknande möjligheter bör utsträckas till övriga delar avarbetsmarknaden och göras mer generella. Med hänsyn till att det i detta fall är fråga om planeradledighet finns som regel en vikarie som är insatt i det aktuella arbetet.Därför torde företagens möjligheter att driva verksamheten rationellt knappastpåverkas. Utskottet biträder med andra ord motionsförslagen om atträtten till hel ledighet för småbarnsföräldrar skall förlängas att gälla tillsbarnet har fyllt . Det bör därför uppdras åt regeringen att återkommatill med lagförslag i ärendet. Med hänvisning till det anförda anser utskottet i likhetmed vad som sägs i motionerna A707 (c), A716 (c), A733 (fp), A751 (c) och A754(fp) att föräldraledigheten skall förlängas tills barnet har fyllt tre år.Detta innebär att motion A752 (fp) delvis tillgodoses. Däremot börmotion A738 (fp) inte föranleda någon åtgärd. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande/ör/ä;ign(«g av småbarnsföräldrars rätt tillledighet att med bifall till motionerna 1986/87:A707 yrkande 1,1986/87:A716 i motsvarande del, 1986/87: A733, 1986/87: A751 yrkande 4 och1986/87:A754, med anledning av motion 1986/87: A752 samt med avslag på motion1986/87: A738 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet(mom. 5, motiveringen). , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med"Utskottet ser" och slutar med "av barn" bort ha följandelydelse: När det gäller en förlängning av småbarnsföräldrarnas rätttill ledighet för vård av barn bör denna fråga prövas inom ramen förarbetstidskommitténs arbete. I detta sammanhang kan erinras om vad utskottetuttalat angående prioritering av ledighet för vård av barn. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A707, A716, A733, A738, A751, A752 och A754 i här aktuella delar. Kartläggning av omplacering samt åtgärder motdiskriminering på grund av föräldraledighet (mom. 7 och 8) (), (), () och i (c) anför: En arbetstagare behöver efter föräldraledighet inteacceptera någon annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen föranställningsavtalet och som är en nödvändig följdav ledigheten. Vidare enligt lagen (1978:410) om AU 1987/88:5 rätt tillledighet för vård av barn m.m. behöver arbetstagaren inte foga sig i någonförsämring av arbetsförhållandena i annan mån än vad som följer av uppehållet iarbetet. Trotsdetta inträffar enligt rapporter att kvinnor när de återvänder till sitt arbeteefter föräldraledigheten inte erhåller samma eller liknande arbetsuppgiftersom . Snarare inträffar att de kan få lägre tjänst och att möjlighetenatt avancera blivit betydligt begränsad. Det är viktigt att sådana övertramp avlagregler inte sker. Vivill starkt stryka under nödvändigheten av att den studie som inletts påArbetslivscentrum bedrivs med kraft och skyndsamhet och ger underlag för enallsidig bedömning och framtida åtgärder.