bet · GB01AU10 · 1987-12-31 00:00:00 — omstyrelserepresentation för de privatanställda, 1987/88:10 I betänkandet behandlas proposition 1987/88:10 omstyrelserepresentation för privatanställda. Förslaget innebär attbestämmelserna i lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar (LSA) och lagen (1976:355) om styrelserepresentationför de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag (LSABF) förs samman i enny lag. Enligt förslaget slopas regeln om att en fackligorganisation skall företräda mer än hälften av de anställda på arbetsplatsenför att ha rätt till styrelserepresentation. Vidare föreslås attrepresentationsrätten utvidgas att gälla även i företag, exempelviskommissionärsföretag, som inte har egna anställda men som stadigvarandesysselsätter minst 25 arbetstagare. Den nuvarande rätten att utse två styrelseledamöter ochtvå suppleanter blir huvudregel. I företag som har minst 1 000 anställda här ilandet och bedriver verksamhet inom skilda branscher föreslås dock rätt tilltre ledamöter och tre suppleanter. Från LSABF överförs bestämmelsen att en arbetstagarrepresentanthar rätt att närvara och delta i ett beredningsorgan bestående avstyrelseledamöter eller befattningshavare i företaget, om det gäller ettärende som senare skall avgöras av styrelsen. Jävsreglerna i lagstiftningen förtydligas och föreslås iprincip bli tillämpliga enbart där ett mer utpräglat motsatsförhållande rådermellan arbetsgivaren och de fackliga organisationerna. Jäv bör som regel inteanses föreligga när sådana frågor behandlas i styrelsen som är eller senare kanbli föremål för samverkansförhandlingar. I anslutning till dessa bestämmelserföreslås att arbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana företag somavses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL), t.ex.massmedia , inte skall få delta i styrelsens beslut i en fråga som rörverksamhetens mål och inriktning men väl i dess behandling av frågan. Styrelserepresentationslagstiftningen tillförsbestämmelser om skadestånd. Enligt dessa kan en arbetsgivare eller enarbetstagarorganisation som bryter mot den nya lagen åläggas att betalaekonomiskt och allmänt skadestånd. Vidare föreslås med anledning av den nyastyrelserepresentationslagen vissa följdändringar i den associationsrättsligalagstiftningen. Ipropositionen föreslås slutligen att det personliga betalningsansvar i en 1 1987/88. likvidationssituationsom åligger styrelseledamöter i t.ex. aktiebolag skall AU 1987/88:10utgöra ett s.k. presumtionsansvar. Detta ansvar skall gälla oavsett omledamoten är vald av bolagsstämman eller har sitt mandat från arbetstagarnaeller andra. Lagstiftningenavses träda i kraft . Nio motioner har väckts med anledning av propositionen.Moderata samlingspartiet och vpk yrkar avslag på propositionen. Vpk vill istället ha ett nytt förslag med en annan inriktning. I övriga motioner förordasvissa ändringar i det framlagda förslaget. Bl.a. föreslås att rätten tillstyrelserepresentation för de anställda även fortsättningsvis skall förutsättafacklig representativitet, att styrelserepresentanterna skall vara anställda iföretaget samt att arbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana företagsom avses i 2 § MBL inte skall få delta vare sig i behandling eller beslut istyrelsen som rör verksamhetens mål och inriktning. Andra frågor som tas upp imotionerna gäller kravet på svenskt medborgarskap för styrelseledamot,betalnings-och skadeståndsfrågorna samt de anställdas inflytande i koncerner. har till arbetsmarknadsutskottet yttrat sigbeträffande frågan om betalningsansvar enligt aktiebolagslagen och kravet påsvenskt medborgarskap för styrelseledamot, (bilaga 2) tillstyrker propositionen i sinhelhet. Samtliga motioner avstyrks. Tillbetänkandet har fogats elva reservationer. I proposition 1987/88:10 hemställs att skallanta i propositionen framlagda förslag till Lag omstyrelserepresentation för de privatanställda Lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385) Lag om ändringi lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Lag om ändringi bankaktiebolagslagen (1987:618) Lag om ändringi sparbankslagen (1987:619) Lag om ändringi föreningsbankslagen (1987:620) Lag om ändringi försäkringsrörelselagen (1982:713) Lag om ändringi bostadsrättslagen (1971:479) Lag om ändringi lagen (1985:417) om sambruksföreningar Lag om ändring i lagen (1972:262)om understödsföreningar Lag om ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring Lag om ändring i lagen (1968:576)om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Lag om ändring i lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteks-bank och om landshypoteksföreningar Lag om ändring i lagen (1980:1097)om Lag om ändring i lagen(1919:426) om flottning i allmän flottled Samtliga i betänkandet behandlade lagtexter redovisas i bilaga 1. Motionerna AUi987/88:io 1987/88:A5 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1987/88:10, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om styrelserepresentation för de privatanställdasom innebär att de anställda styrelserepresentanterna skall varapartsrepresentanter med vetorätt och att de icke åläggs sekretessplikt enligtde förutsättningar motionen anför. 1987/88:A6 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att 14 §, andra stycket, i regeringens förslag omstyrelserepresentation för de privatanställda, m.m. får följande lydelse: "Är ett företags verksamhet av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet,föreligger för arbetstagarrepresentant ingen absolut rättighet att delta ibehandlingen av frågor som berör verksamhetens mål och inriktning." 1987/88:A7 av () vari yrkas att riksdagensom sin menirig ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detangelägna i att anställda i häradsallmänningar och allmänningsskogar i Norrlandoch ges möjlighet till styrelserepresentation. 1987/88:A8 av och () variyrkas 1. att i första hand beslutar att undantaprivatanställdas styrelserepresentanter från betalningsansvar, 2. att ihändelse av avslag på yrkande 1 i andra hand beslutar att regler ombetalningsansvar endast införs i börsnoterade företag, 3. att riksdagenbeslutar att i den mån betalningsansvar införs detta inte omfattar någonpresumtionsregel. 1987/88:A9 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1987/88:10, samt 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fortsattutredning av frågan om styrelseledamots betalningsansvar. 1987/88: AIO av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförsbeträffande ett slopande av medborgarskapskravet för samtligastyrelseledamöter. 1987/88: All av och (fp,m) vari yrkas att beslutar att 14 §, andra stycket, lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda ges följande lydelse: "Är ett företags verksamhet av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, får en arbetstagarrepresentant inte heller deltai behandling av fråga som rör verksamhetens mål och inriktning." 1987/88:A12 av m.fl.(c) vari yrkas 1. att beslutar att 6 § mom, 1 i lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda skall haföljande lydelse: "Beslut om inrättande av styrelserepresentation för deanställda fattas av lokalarbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal i,förhållande tillföretaget och företräder mer än hälften av de anställda eller av flera AU1987/88:10 sådana arbetstagarorganisationer som tillsammans har dennaomfattning." 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom formerna för de anställdas inflytande vid fusioner mellan storföretag, 3. att riksdagenbeslutar att 9 § mom. 1 i lagen om styrelserepresentation för de privatanställdaskall ha följande lydelse: "Arbetstagarrepresentanternaskall utses bland de anställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag,inom koncernen." 4. att beslutar att 13 § mom. 1 i förslagettill lag om styrelserepresentation för de privatanställda utgår samt 5. att beslutar att 14 § mom. 2 i förslag tilllag om styrelserepre sentation för de privatanställda skall ha följande lydelse: "Om ett företags verksamhet ärav .sådan natur eller har sådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, får arbetstagarrepresentanterna inte delta ibehandling av fråga som rör verksamhetens mål och inriktning." 1987/88:A13 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar att 6 § första och andrastyckena lagen om styrelserepresentation för de privatanställda får följande lydelse: "Beslut om inrättande avstyrelserepresentation för de anställda fattas av lokalarbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal i förhållande tillföretaget och företräder minst hälften av de anställda vid företaget eller avflera sådana arbetstagarorganisationer som tillsammans har denna uppfattning. Rör beslutet moderföretag, fattas det av lokalarbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande tillföretag inom koncernen och företräder mer än hälften av koncernens anställda,eller av flera sådana organisationer som tillsammans har dennaomfattning." 2. att beslutar att 9 § 1 stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda får följande lydelse: "Arbetstagarrepresentanterna skall utses bland deanställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen." 3. att beslutar att 14 § 2 stycket lagen omstyrelserepresentation för de anställda får följande lydelse: "Är ett företags verksamhet av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, får en arbetstagarrepresentant inte heller delta i behandling avfråga som rör verksamhetens mål och inriktning." 4. att beslutar att 8 § 2 stycket sista meningenlagen om styrelserepresentation för de privatanställda får följande lydelse: "Om andra sådana organisationer företräder mer än entjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock de som företräderdet största antalet arbetstagare av dessa organisationer utse vardera ensuppleant." 5. att beslutar att följande mening läggs tillsist i 8 § 3 stycket: "Om andra sådana organisationer företräder mer än en tjugondel av de kollektivavtalsbundnaarbetstagarna, får dock de som företräder det största antalet arbetstagare avdessa organisationer utse vardera en suppleant." AU 1987/88:10 6.att beslutar ge 15 § sådan lydelse att skadestånd utgår endast då enarbetsgivare motsatt sig att inrätta styrelserepresentation för de anställda. Styrelserepresentationenför de privatanställda regleras dels i lagen (1976:351) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar(LSA), dels i lagen (1976:355) om styrelserepresentation för de anställda ibankinstitut och försäkringsbolag (LSABF). I propositionen föreslås attbestämmelserna i dessa båda lagar förs samman i en ny lag. Vidare föreslåsvissa förändringar i den nu gällande ordningen för styrelserepresentationen. Ipropositionen framhålls att de fackliga organisationernas strävan att förbättravillkoren i arbetslivet för de anställda kan sägas gå fram längs i huvudsak tvåvägar. Dentraditionella vägen är att de fackliga organisationerna genom förhandlingar medarbetsgivarna söker förbättra de anställdas arbets- och anställningsvillkoreller på annat sätt ta till vara löntagarintresset. Det sker t.ex. när parternaträffar kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor. Denrättsliga regleringen som omger förhandlingsverksamheten finns i denarbetsrättsliga lagstiftningen. Denandra vägen för de fackliga organisationerna att förbättra villkoren iarbetslivet för de anställda innebär att de söker påverka och få inflytandegenom direkt delaktighet i företagets beslutsprocesser. Det kan ske genom attföreträdare för de anställda deltar i olika beslutsorgan inom företaget, såsomföretagets styrelse eller skyddskommitté. Styrelserepresentationslagarna är,sett i ett sådant perspektiv, enligt propositionen en lagstiftning som griperin i företagets organisatoriska förhållanden. De ansluter därmed och är ettkomplement till den associationsrättsliga lagstiftning som sedan gammaltreglerar associationernas uppbyggnad och verksamhet, t.ex. aktiebolagslagen(ABL). Lagstiftningenom de anställdas representation i styrelsen bygger på tanken att de anställda ikraft av sitt arbete bör ha rätt till insyn i och inflytande på bolagetsverksamhet. I propositionen anförs att lagstiftningen om styrelserepresentationför de anställda är en viktig del av de regler som skall garantera deanställdas inflytande i arbetslivet. Det framhålls att reglerna i alltväsentligt har fungerat tillfredsställande. Erfarenheternavisar, framhålls vidare, att arbetstagarrepresentanterna allmänt sett harlämnat mycket värdefulla bidrag till företagens skötsel och utveckling. De hartillfört företagsledningarna kunskaper av stor betydelse för verksamheten. Dehar också kunnat medverka till att förändringar av verksamheten har kunnatgöras på ett sådant sätt att de anställdas intressen beaktats. Lagstiftningenom styrelserepresentation har därigenom, tillsam- medbestämmandelagen, medverkat till att viktiga beslut AU 1987/88:10kunnat fattas i enighet mellan företagsledningen och de anställda. Det anförs vidare i propositionen att även ommöjligheterna till ett effektivt styrelsearbete givetvis varierar mellanenskilda företag och olika företagstyper har de anställdas rätt tillstyrelserepresentation blivit en betydelsefull konkurrensfördel för svenskaföretag, något som för övrigt ofta vitsordas från arbetsgivarhåll. I propositionen framhålls emellertid att man från fackligthåll framhållit att det likväl finns vissa brister i lagstiftningen. Denfackliga kritiken har gällt bl.a. frågor som rör arbetstagarrepresentanternasställning i styrelsen och formerna för styrelsearbetet. Även lagstiftningens,som det har ansetts, alltför begränsade tillämpningsområde har satts i fråga,liksom att det saknas sanktionsregler i lagarna. På arbetsgivarsidan har man enligt propositionen förklaratsig i huvudsak vara nöjd med lagstiftningens nuvarande utformning. I vissaavseenden, framför allt vad gäller bestämmelser som reglerar själva arbetet istyrelsen,' anser man emellertid att lagen skulle behöva kompletteras ellerpreciseras ytterligare. Särskilt har man från arbetsgivarhåll framhållit attuttryckliga regler om sekretess bör föras in i lagstiftningen och attjävsreglerna bör arbetas över och preciseras. Dessa frågor har behandlats i en inomarbetsmarknadsdepartementet upprättad promemoria (Ds A 1986:1)Styrelserepresentation för de anställda. I promemorian redovisas även enallmän översyn av LSA och LSABF. Promemorian, vilken remissbehandlats, liggertill grund för den i propositionen föreslagna lagen om styrelserepresentationför de privatanställda. I propositionen framläggs även förslag till ändring iaktiebolagslagen beträffande styrelseledamöternas betalningsansvar. Förslagen idenna del anknyter till en inom upprättad promemoria(1987-04- ' 28 Betalningsansvar enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen). Utskottet vill först i detta ärende ta upp ett parmotioner i vilka föreslås avslag pä propositionen m.m. I motion 1987/88:A9 av m.fl. (m) anförs attden nuvarande lagstiftningen om styrelserepresentation fungerar väl, varför mananser att det är opåkallat att - bortsett från en del tekniska justeringar -vidta några förändringar. Motionärerna vänder sig bl.a. mot förslagen ipropositionen om en utökning av antalet arbetstagarrepresentanter i störreföretag, representationsreglerna samt förslagen beträffandestyrelseledamöternas skadestånds- och betalningsansvar. I motion 1987/88: A5 av m.fl. framhålls bl.a.att styrelserepresentationen inte har ökat de anställdas makt över sittarbete. De anställdas representanter har mer eller mindre fått funktionen som"gisslan" i styrelserummen. Den nu framlagda propositionen innebärenligt motionen inte några avgörande förändringar i den aktuella lagstiftningenvilket belyses genom exemplifiering ur det framlagda lagförslaget. Motionärerna avslutar med konstaterandet att om en lag omstyrelserepresentation för de privatanställda skall vara något annat än enklassamarbets-lag, måste den grunda sig på att de arbetandes fackligaorganisationer har demokratiska rättigheter på arbetsplatsen, att deras styrelserepresentanter harställning som partsrepresentanter med vetorätt i avgörande frågor samt AU1987/88:10 att deinte kan åläggas sekretessplikt. innehållerinte dessa förutsättningar, varför den bör avslås. ställetutarbeta ett nytt förslag utifrån de förutsättningar som anges i Utskottet vill först ansluta sig till vad som anförs ipropositionen beträffande styrelserepresentationens betydelse för de anställdasinflytande i arbetslivet. Den aktuella lagstiftningen har av såväl de fackligaorganisationerna som arbetsgivarna ansetts fungera i huvudsak väl. Som tidigare nämnts innebär propositionens förslag att debåda lagar - , LSA och LSABF- som reglerar styrelserepresentationenersätts av en ny lag. Den nya lagen innehåller vissa förändringar i sak som ärägnade att rätta till de brister som upplevs i den nu gällande lagstiftningen.Utskottet vill för sin del ställa sig bakom tillkomsten av den nya lagen samtde grundläggande principerna bakom denna. Någon ny utredning med annaninriktning -som förordas i vpk-motionen A5 - kan utskottet inte finna någraskäl till. Till de sakliga förändringarna i lagförslagen återkommer utskottetsenare i framställningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A5 och A9 ihär aktuella delar. I propositionen föreslås beträffandestyrelserepresentationslagens associationsformer vissa associationsformer somi dag är undantagna från lagstiftningens tillämpningsområde skall omfattas avden nya lagen. Den kommer därigenom att gälla alla aktiebolag, banker,hypoteksinstitut, försäkringsbolag och ekonomiska föreningar som uppfyller deandra krav som ställs på bl.a. antalet anställda ochkollektivavtalsförhållanden. Utvidgningen berör de lokala föreningsbankernasamt vissa ekonomiska föreningar och hypoteksinstitut. I motion 1987/88:A7 av () föreslås att ävenhäradsallmänningar och allmänningsskogar i och bör omfattasav lagen. Motionären menar att det är otillfredsställande att det på nuvarandestadium är associationsformen som avgör om de anställda skall ges styrelserepresentationeller inte. I propositionens specialmotivering i den här aktuellafrågan framhålls att det i detta mera begränsade översynsarbete inte bör kommai fråga att till lagstiftningen anknyta andra associationsformer än dem somavses i 2 § första stycket. Såväl häradsallmänningar som allmänningsskogarna iNordand och faller därför, om de inte drivs i sådan form som anges iförsta stycket, alltjämt utanför lagens tillämpningsområde. Det framhålls emellertid att det på lång sikt inte ärtillfredsställande med en sådan lösning. I princip skall inte valet avassociationsformen vara styrande när det gäller rätten tillstyrelserepresentation för de anställda. Avsikten är därför enligtföredraganden att senare företa en inventering och analys av de företag somalltjämt faller utanför tillämpningen. Utskottet ansluter sig till propositionens övervägandenoch förslag i denna AU 1987/88:10 del. Motionen A7 avstyrks därför. Utskottet övergår härefter tillstyrelserepresentationslagens representalivi-tetsregel. Rätten till styrelserepresentation för de anställda ärenligt gällande lagar knuten till den fackliga organisationensrepresentativitet på arbetsplatsen. Beslut om att inrättastyrelserepresentation för de anställda fattas således av en lokal fackligorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till företaget ochsom företräder mer än hälften av de anställda vid företaget. Finns det flerakollektivavtalsbundna arbetstagarorganisationer vid företaget, skall detillsammans ha denna representativitet. I propositionen föreslås att denna regel om fackligrepresentativitet som förutsättning för rätt till styrelserepresentation för deanställda slopas. Däremot behålls ordningen att en facklig organisation, som ärbunden av kollektivavtal i förhållande till företaget, skall fatta beslutet omatt inrätta styrelserepresentation. I motionerna 1987/88: A13 av m.fl. (fp) och1987/88: A12 av m.fl. (c) föreslås att nuvarande regler omrepresentativitet skall bibehållas, och föras in i 6 § i den nya lagen. Somskäl härför anförs bl.a. att propositionens förslag i denna del kan innebäraatt arbetstagarrepresentanterna företräder endast en minoritet inom sittorganisationsområde på företaget. Styrelserepresentanterna kan därmed komma attsakna förankring hos de anställda vid företaget. Utskottet ansluter sig till vad som anförs i propositioneni denna fråga. Det framlagda förslaget innebär en bättre anpassning till detallmänna synsätt som ligger till grund för lagstiftningen om styrelserepresentation,nämligen att arbetstagarrepresentationen i styrelsen är till gagn för allaanställda i företaget liksom för arbetsgivaren och verksamheten som sådan. Detblir också en bättre harmonisering med annan arbetsrättslig lagstiftning därnågot motsvarande krav på representativitet inte finns. Härutöver bör-som sker i propositionen-erinras om att detgrundläggande kravet för rätten till styrelserepresentation är att företagethar minst 25 anställda och att det finns kollektivavtal mellan de lokalaparterna. Detta innebär mot bakgrund av den höga graden av facklig tillhörigheti landet att den nuvarande regeln om representativitet i praktiken tordeutesluta mycket få företag från lagens tillämpningsområde. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A12 och A13 i här berörda delar. De nuvarande reglerna om möjlighet att medge undantag frånstyrelserepresentation för de anställda förs, i princip oförändrade, över tillden nya lagen. Beslutanderätten vad gäller försäkringsbolagen förs dock enligtförslaget över från regeringen till avgör sådana frågor för aktiebolag och ekonomiska föreningar.Undantagsreglerna görs tillämpliga också på banker. Utskottethar ingen erinran mot propositionens lagförslag i denna del. Utskottet tar härefter upp frågan om de fackligaorganisationernas inflytande i koncerner. I propositionen föreslås att debestämmelser i och LSABF som reglerar koncernbegreppet bör i huvudsak förasöver till den nya lageni oförändrat skick. Bl.a. framhålls som skäl härför att det bör AU1987/88:10 undvikas att laborera med mer än ett koncernbegrepp. Utskottettillstyrker propositionen i denna del. I motion 1987/88:A12 av m.fl. (c) anförsatt det i detta sammanhang finns anledning erinra om att de stora företagensinternationalisering kan innebära en risk för att de anställdas möjlighetertill inflytande och insyn försämras. De fackliga organisationerna måste därförha tillgång till information och ett tillräckligt inflytande vid störrefusioner. Möjligheterna att ge de fackliga organisationerna insyn ochinflytande i en större koncern måste därför prövas noga, slutar motionärerna. Utskottet har med anledning av motioner iämnet uppmärksammat den arbetsrättsliga lagstiftningens tillämpning ikoncernförhållanden (se AU 1987/88:7 och 8). I betänkandet AU 7 om lagen omanställningsskydd framhåller utskottet bl.a. att utvecklingen inom näringslivetmot en koncentration av verksamheter till större enheter kan skapa problem idetta avseende. Utskottet uttalar vidare att man ser det som angeläget att maninom regeringens kansli följer hithörande frågor med uppmärksamhet. Utskottet kan konstatera att föredraganden i vad avserfrågor som hänger samman med styrelserepresentation i koncerner anför attutvecklingen skall följas, och om det visar sig nödvändigt skall undersökas hurman på något sätt skall kunna komma till rätta med förhållandena. Mot den angivna bakgrunden bör motion A12 i den aktuelladelen inte föranleda något initiativ från sida.