bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — En imotionen aktualiserad fråga om skärgårdsbefolkningens försörjningsmöjligheterhar behandlats i den föregående framställningen. Utskottets slutsats av det ovan anförda är att det intekan anses vara påkallat att föreslå någon åtgärd med anledning av deredovisade motionerna A407, A444, A454, A462 och A492 i här aktuella delar. 1 minskade folkmängden med drygt I %under perioden 19801986. Strukturella förändringar inom industrin har slagit hårt mot flera kommuner, bl.a. , och med förhöjd arbetslöshet och befolkningsutflyttning som följd. Läget var som sämst un der , men en gradvis förbättring har sedan ägt rum. ökade länet med ca 600 invånare genom ett inflyttningsöverskott av samma storleksordning. Arbetslösheten har minskat kraftigt och är nu något under riksgenomsnittet. Detta gäller dock inte som i detta avseende har 71 en mernegativ situation. Strukturomvandlingen i länet visar sig bl.a. i en AU1987/88:13 hög andel förtidspensionerade. Läget i är relativt gynnsamt rried- vissbefolkningsökning och med tal för arbetslöshet, personer iarbetsmarknadsåtgärder och förtidspensionerade som ligger något underriksgenomsnittet. Befolkningen i länet har ökat i sammatakt som hela riket, men de inomregionala skillnaderna är relativt stora.Linköpings kommun ökar stort, medan flertalet av de mindre kommunerna minskar.Arbetslösheten är dock relativt låg i de flesta äv de sistnämnda kommunerna. Åtgärder för att främja utvecklingen i länföreslås i två motioner. I motion 1987/88:A4I5 av m.fl. (s) beskrivsinledningsvis den positiva utveckling som länet genomgått genomatt befolkningen ökat och arbetslösheten minskat. Motionärerna pekar dock påatt ungdomarna fortfarande flyttar ut från länet i relativt stor utsträckning. Man framhåller vidare att utbildningsfrågorna har enavgörande betydelse för utvecklingen av arbetsmarknaden i länet.Högskoleutbildningen i länet bör utökas och motionärerna uppmärksammar därvidde förbättringar för /som föreslås i åretsbudgetproposition. Man framhåller vidare att länets kommunikationer är av storbetydelse för näringslivets utveckling och skapandet avsysselsättningstillfällen. Motionärerna önskar, mot bakgrund av de arbetstillfällensom försvunnit inom industrin och även inom den statliga sektorn, att länetprioriteras vid utflyttning av statlig verksamhet. bör vidareklassas som "strukturomvandlingskommun". I motion 1987/88:A460 av () framförs enrad yrkanden om särskilda insatser i NyköpingOxelösund-området. Flertalet avdessa yrkanden behandlas av andra utskott. I motionen pekas på den negativautvecklingen i och , och man framhåller i detta sammanhangett särskilt utvecklingsprojekt som drivs med hjälp av medel.Motionären yrkar att 1 milj. kr. ställs till förfogande vid sidan avlänsstyrelsens anslag för att därmed kunna fullfölja projektet. i har för budgetåret1987/88 fått förstärkt länsanslag och bör ha goda möjligheter att genomföraolika projekt. Yrkandet i motion A460 får därmed anses tillgodosett.Prioriteringen av insatserna bör göras pä regional nivå. Vad gäller förslaget i motion A415 om utlokalisering avstatlig verksam het till vill utskottet erinra om den gällande prioritets ordningen, vilken utskottet har behandlat i ett föregående avsnitt. Kravet i samma motion, att klassificeras som "strukturomvandlingskom mun", torde syfta på ökade möjligheter till investeringsstöd i kommunen. Utskottet vill i detta sammanhang peka pä att ingår bland de 23 kommuner i Bergslagen för vilka ett särskilt åtgärdsprogram finns. lagsdelegationen, i vilken även kommun är representerad, har till uppgift att främja utvecklingen i den nämnda regionen. 1 övrigt är det regeringens uppgift att bedöma behovet av temporära stödinsatser av den art som motionärerna åsyftar. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår utskottetatt de ovan be- AU 1987/88:13 handlade motionerna A415, och A460 lämnasutan åtgärd från sida. (vpk) begär i motion 1987/88:A469 ettinitiativ från regeringens sida i fråga om ett åtgärdsprogram förÖstergötland. Vad som brister i traditionell regional- ocharbetsmarknadspolitik är enligt motionären en analys av de särskilda problemoch de särskilda förutsättningar som finns i berörda områden. Den tilltagandeägande- och maktkoncentrationen har exempelvis inte ägnats uppmärksamhet. Andrafrågeställningar som behöver analyseras är vilka konsekvenser enindustrinedläggning får för samhället i stort, men framförallt vilka speciellaförutsättningar som finns i regionen för att utveckla nya verksamheter. Som skäl för speciella satsningar på anförsbl.a. det stora inslaget av militär produktion, data- och elektronikkunnande,förekomsten av högskolor och goda kommunikationer samt ett mångsidigtkulturliv. 1 samverkan mellan statliga och regionala organ, landsting ochkommuner och med aktiv medverkan från fackliga och andra intresseorganisationerbör därför enligt motionären ett åtgärdsprogram för arbetas fram. Enligt utskottets mening är upprättandet av åtgärdsprogramför ett län, innefattande en samlad studie av länets struktur, särskildaproblem och förutsättningar, såsom förordas i motion A469 beträffandeÖstergötland, en uppgift som faller inom ramen för det planerings- ochutvecklingsarbete som en länsstyrelse har att bedriva utan särskilt initiativfrån statsmakternas sida. Motion A469 bör därför inte föranleda något riksdagensinitiativ. I detta avsnitt behandlas Smälandslänen, dvs. ,och län, samt och . Smålandslänen har alla haft en dämpadbefolkningsutveckling . och har haftoförändrad folkmängd, medan län har minskat folkmängden. Det är framför allt de tre residensstäderna samt västradelen av som visar en stadig befolkningstillväxt.Arbetsmarknadsläget har förbättrats markant , och flertaletkommuner har en arbetslöshet under riksgenomsnittet. Bakomgenomsnittssiffrorna döljer sig relativt stora skillnader, framför allt mellandelar av med mycket låga arbetslöshetstal och vissa delar avöstra där arbetslösheten är över riksgenomsnittet. har haft en minskandebefolkning. Utveck lingen är jämförbar med skogslänen och länet hade den största relativa utflyttningen av alla län. Arbetsmarknadsläget förbättrades det se naste året, men fortfarande har samtliga kommuner i länet högre arbetslös het än riksgenomsnittet. Den svaga arbetsmarknaden har särskilt drabbat kvinnor och ungdomar. Sysselsättningsgraden för kvinnor har minskat un der och är nu den lägsta i hela landet. befolkning har ökat något de senaste åren.Arbetsmarknadslä- AU 1987/88:13 get har emellertid försämrats under sammaperiod, och arbetslösheten har de legat relativt högt. Åtgärder i sydöstra 5vÉ'/-;,ge'aktualiseras i femmotioner. Motion 1987/ 88:A457 av () om regionalpolitiskainsatser i är hänvisad till behandling i andra utskott förutomett yrkande om höjt länsanslag som utskottet behandlat i ett tidigare avsnitt. 1 motion I987/88:A488 av och (båda c) behandlas utvecklingen i östra delen av län.Motionärerna pekar på att denna del av länet, som omfattar kommunerna , har haft svårt att hävdasig. Befolkning och sysselsättning har minskat till följd av omstruktureringeninom jord- och skogsbruk, träindustri samt, för del, även pälsindustrin.Motionärerna framhåller att de nämnda kommunerna uppvisar samma utveckling somnärliggande kommuner i grannlänen. Detta område, som berör fyra län, harsåledes likartade problem, och bör därför hos regeringen begära ettutvecklings- och ätgärdspaket för sydöstra . För pekarmotionärerna på ett antal angelägna åtgärder innefattande vägprojekt, SJ :sverksamhet i , försvarets organisation i , utbildningsverksamhetersamt kraftigt ökade anslag till regionala utvecklingsinsatser. () föreslär i motion 1987/88:A489 ettantal åtgärder för att främja utvecklingen i och sydöstraSverige. Motionären påtalar särskilt den negativa utvecklingen i den östradelen av , dvs. kommunerna pekar motionären också på den negativa utvecklingen i kommun.För att skapa en god framförhållning bör enligt motionären regeringen få iuppdrag att ta fram ett åtgärdspaket för sydöstra . Här bör då, utöveröstra länsdelen av , ingå områden i såväl som län.För gäller att utöver den östra länsdelen även kommunblir föremål för likartade insatser. 1 motion 1987/88:A458 av och (bådac) föreslås särskilda regionalpolitiska insatser för län ochsydöstra . Denna region har enligt motionärerna drabbats hårt både avden socialdemokratiska politikens inriktning och av marknadens drivkrafter motcentralisering av befolkning och näringsliv. Manpekar på den, i jämförelse medbl.a. storstadslänen, svaga befolknings- och sysselsättningsutvecklingen iKalmar län. Statliga verksamheter är underrepresenterade i länet. Motionärernahemställer mot den angivna bakgrunden att hos regeringen begärförslag till ett samlat regionalpolitiskt utvecklings-och åtgärdsprogram försydöstra . Motionärerna exemplifierar med en lång rad åtgärder avinfrastrukturen och näringspolitisk art som bör ingå i ett sådant program.Vidare yrkas att näringslivet, kommunerna och i län fårinvestera för ' ökad sysselsättning på samma villkor som gäller för produktionav bostäder i storstäderna. Ett särskilt anslag på 200 milj. kr. bör därförenligt motionärerna anvisas för industripolitiska satsningar i län. () framhåller i motion 1987/88:A487att särskil- AU 1987/88:13 da regionalpolitiska insatser bör göras för sydöstraSverige. Motionären utgår frän förhållandena i och pekar på denlångsiktigt negativa befolkningsutvecklingen som bl.a. har sin grund i attlänet förlorat ca 3 000 statliga arbetstillfällen. Ytterligare friställningarhar aviserats vid . bör hos regeringen begära förslagtill samlade regionalpolitiska åtgärder för att främja näringslivet i sydöstraSverige. Den negativa utvecklingen i är också temat imotion 1987/ 88:A478 av (vpk). Även här pekar motionären pä attantalet statliga arbetstillfällen har minskat starkt i länet. Deregionalpolitiska resurserna har varit otillräckliga, och motionären yrkar attriksdagen begär att regeringen utarbetar en utvecklingsplan för Blekingeinnefattande åtgärder inom miljöteknik, havsteknik, energiområdet samtkommunikationer. Utskottet har i ett inledande avsnitt konstaterat attutvecklingen i sydöstra i vissa avseenden har varit gynnsam de senasteåren. Visserligen finns det kommuner i och somhar viss befolkningsminskning och något förhöjd arbetslöshet, men problemen idessa län är enligt utskottets mening inte av den storleksordningen att statligainsatser i föreslagen omfattning är nödvändiga. Utvecklingen i och idelar av län inger dä större bekymmer, och regeringen har också vidtagiten rad åtgärder med syfte att stabilisera utvecklingen. beslutadesom ett särskilt Blekingepaket. Ett antal framtidsinriktade satsningar är nuunder genomförande, bl.a. beträffande teknikutveckling och teknikspridning,högskoleutbildning och olika samhällsinvesteringar. Lokaliseringsstöd har åren19821987 beviljats ett sjuttiotal företag med en beräknadsysselsättningseffekt av drygt 800 personer. Ansökningar om frisläpp ur detallmänna investeringsfonderna behandlas generöst i fråga om hela länsamt norra delen av län. Ett stort antal företag i regionen harhittills fått utnyttja sina investeringsfonder på samma sätt som företag istödområdena. Sydöstra är vidare ett prioriterat område vad gällerutlokalisering av statlig verksamhet. Utlokaliseringen av plan- ochbostadsverket till samt det lagda förslaget (prop.1987/88:142) om lokalisering av centrala ledning till sammakommun är exempel pä aktuella åtgärder. Regeringen har vidare föreslagit atten högskola inrättas i fr.o.m. . och Kalmarlän har också prioriterats vid fördelningen av medel för regionala / 88. En lång rad åtgärder, som främst syftar till att ge nyaförutsättningar för näringslivet, har således vidtagits i sydöstra medtonvikt på . Det ligger i sakens natur att effekterna av dessaåtgärder till en del först kan utläsas . En befolkningsutflyttning fränett antal kommuner av samma storleksordning som den senaste tioårsperioden äremellertid enligt utskottets mening inte tolerabel och bör om den fortsätteri samma takt föranleda ytterligare åtgärder. Utskottet förutsätter attregeringen liksom noga följer utvecklingen i sydöstra och vidbehov förelägger de förslag till åtgärder som kan visa sigerforderliga. Utskottet har särskilt uppehållit sig vidåtgärdsbehoven i , AU 1987/88:13 vilket emellertid inte innebär enunderskattning av problemen i andra delar av sydöstra . Förutom deinsatser som ligger inom ramen för de berörda länsmyndigheternas arbete börsåledes regeringen och centrala myndigheter även uppmärksamma bl.a. ländär särskilt den norra delen har uppenbara svårigheter. De föreliggande motionerna om länen i sydöstra fåranses besvarade med vad utskottet ovan anfört. Motionerna A458, A478, A487,A488 och A489 i här aktuella delar bör därför lämnas utan annan åtgärd fränriksdagens sida. I motion 1987/88:A480 av () omregionalpolitiska insatser för Gotlandanförs att det är nödvändigt med enhelhetssyn pä vilka effekter olika åtgärder inom regionalpolitikens område fårför . haren fortsatt högarbetslöshet och har inte fåttdel av den allmänna konjunkturuppgång som skett i landet. Ett återinförande avstarthjälp och månadsresor samt en större flexibilitet vid hanteringen avarbetsmarknadsmedel skulle aktivt medverka till att förbättra arbetslöshetssiffrornaför . Lantbruket, söm på spelar en avsevärt större roll än inågot annat län, måste enligt motionen bli föremål för en allmänregionalpolitisk bedömning. Motionären framhåller att en fortsatt reglering avjordbruksproduktionen är nödvändig för att få rimlig lönsamhet i produktionen,men ätt det krävs regionalpolitiska hänsynstaganden. 1 motionen hänvisas till enutredning av statens industriverk och motionären anser att utredningensintentioner, att jordbruket pä bör garanteras utrymme för en fortsattoch minst oförändrad produktion av animalier och socker, måste följas upp mednödvändiga politiska beslut. Utskottet vill med anledning av motion A480 erinra om attden mindre gynnsamma utvecklingen av arbetsmarknaden pä har gett anled ning till flera insatser . Ett'nytt avtal om Gotlandstrafiken har slutits. Regeringen har i två beslut beviljat Utvecklingscentrum lokaliseringsstöd för att etablera ett teknik- och utvecklingscent rum. Vidare har regeringen tillsatt en särskild förhandlare för att utveckla turistnäringen på ön. Vad gäller de förslag som redovisas i industriverkets ' ' rapportAvstamp pågår enligt vad utskottet inhämtat för närvaran de en beredning i berörda departement. Slutligen bör framhållas att lands län har prioriterats vid fördelningen av medel för regionala utveck lingsinsatser. disponerar innevarande budgetår 11 milj. kr. för detta ändamål. 1 fråga om skall leva vill utskot tet erinra om att utskottet i ett tidigare avsnitt föreslagit en förstärkningav medlen för detta ändamål. Med hänsyn till det ovan anförda påkallar mo tion A480 inte någon åtgärd. Både och län hade en svagbefolkningsutveckling och början av 1980-talet.Utvecklingen har emellertid svängt och hade,medett par undantag, samtligakommuner i ett inflyttningsöverskott. Detta gäller sedan 6 några årockså de sydöstra delarna av landskapet. Arbetsmarknadsläget har varit ansträngt under början av1980-talet. Sär- AU 1987/88:13 skilt påtagligt har detta varit i vissa avstäderna i . Även några kommuner i län har haft enhög arbetslöshet . , Arbetslösheten kulminerade , och ialla kommuner har arbetsmarknadsläget därefter genomgått en klar förbättring.Den industriella strukturomvandlingen har varit omfattande på vissa orter,t.ex. i , och , och arbetslösheten ligger härfortfarande klart över riksgenomsnittet. Andelen sysselsatta av befolkningen iyrkesverksam ålder har stagnerat i båda länen. I tvåmotioner behandlas bl.a. planeringsfrågor i . I motion 1987/88:A432 av m.fl. (fp)framhålls att delvis har hamnat i ekonomiskt bakvatten, men attlandskapet också har stora resurser och är en komplett region. Tidigareutgjorde statliga stöd något av en patentmedicin, men mäste nu tillämpasjälvtillitstanken och alltså lita på sina egna resurser. Det bör enligtmotionärerna tillskapas ett regionalt utvecklingsorgan med parlamentarisksammansättning och med ansvar för regionens gemensamma frågor. Detta organ börha rådgivande funktion men också beslutanderätt i frågor som länsstyrelsernagemensamt överlämnar för beslut. Till detta organ bör vidare knytas ett regionaltforskningsråd samt regionala utvecklingsgrupper. Verksamheten, som bör vara avförsökskaraktär, skulle enligt motionärerna innebära att en del dubbelarbetekunde undvikas och effektiviteten på detta sätt förbättras. I motion 1987/88:A456av m fl (fp) yrkas medhänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N300 att särskilduppmärksamhet måste ägnas östra näringsliv. Denna regiondel har storatillgångar som, kan utvecklas, t.ex. fisket och fruktodlingen. Detta motiverarenligt motionärerna extra satsningar på östra . Motionärerna yrkarvidare, i anslutning till en diskussion om statliga insatser, att det kommunalainflytandet bör öka i fråga om det regionala utvecklingsarbetet i . Utskottet har vid de närmast föregående riksmötenabehandlat likartade motioner beträffande näringsutvecklingen i . Utskottethar därvid redovisat som sin grundsyn att regionen trots bekymmersamma strukturproblemockså har en rad goda utvecklingsförutsättningar. Motionärerna synes dela dettasynsätt. Regionens starka sidor betonas nu på ett annat sätt än tidigare ochstatliga ingripanden och stödåtgärder ses inte som avgörande för regionensframtida utveckling. 1 stället framhävs behovet av lokal och regionalmobilisering där regionens egna utvecklingsresurser tas till vara. 1 båda motionerna berörs frågan om regional samverkan. 1motion A432 föreslås tillsättandet av ett regionalt utvecklingsorgan medrådgivande funktion, men också beslutanderätt i frågor som länsstyrelsernagemensamt överlämnar för beslut. Enligt motion A456 bör det kommunalainflytandet över det regionala utvecklingsarbetet stärkas. Utskottet vill erinra om att varje länsstyrelse enligtgällande ordning är skyldig att samräda med i ett annat län i frågor av betydelse för båda länen. Inget hindrar heller att t.ex. två länsstyrelser inrättar lämp liga samarbetsorgan när sä bedöms lämpligt. Gemensamma ställningsta ganden i ett sådant organ eller i andra former kan mer formellt,läggas fast 11 genom beslut av resp. verksstyrelse. Enligt vad utskottet inhämtat har de båda länsstyrelsernautvecklat olika AU 1987/88:13 samverkansformer, såsom gemensamma sammanträdenmed verksstyrelserna och tjänstemannagrupper för olika frågor. Något behov avatt ändra gällande beslutsordning för berörda länsstyrelser föreligger inteenligt utskottets mening. Inrättandet av ytterligare ett regionaltplaneringsorgan i det finns utöver länsstyrelserna också flerakommunalförbund och kommunala samarbetskommittéer synes för övrigt inte gagnade syften som motionärerna anger, dvs. att undvika dubbelarbete och förbättraeffektiviteten. Utskottet vill i detta sammanhang också påpeka att denregionalpolitiska utredningen skall bedöma eventuella för- och nackdelar medatt kommunerna tar en mer aktiv del i det regionala utvecklingsarbetet och ivilka former detta bör ske. 1 motion A456 förordas också en särskild satsning på östraSkåne. Enligt vad utskottet erfarit är den sydöstra delen av länoch den östra delen av prioriterat område för bl.a.glesbygdssatsningar. De av motionärerna nämnda resurserna fiske och fruktodlingär exempel på områden där i län i samverkan medandra organ genomför olika utvecklingsprojekt. Motionens syfte är således idenna del tillgodosett. Med hänsyn härtill och vad i övrigt anförts påkallarmotionerna A432 och A456 inte någon åtgärd. 1 detta avsnitt redovisas motioner som gäller Hallandslän, . har en stor och differentierad arbetsmarknad, ochdelar av och är bl.a. genom en omfattandearbetspend-ling nära anknutna till . I och länminskade folkmängden och , främst beroendepä en stor utflyttning från . Utvecklingen vände och länet hardärefter ökat befolkningen markant. Detta gäller inte bara ,utan även har en stabil utveckling. Länet har såledesåterhämtat sig väl efter strukturkriserna inom varvsindustrin, sjöfarten m.m.Arbetslösheten är på samma nivå som riksgenomsnittet. härjämte län haft den störstarelativa befolkningsökningen av alla län . ,som ingår i , svarar för mer än halva befolkningsökningen.Alla kommuner, utom , har ett stabilt inflyttningsöverskott. Arbetsmarknadenär gynnsam med låg arbetslöshet och låg andel sysselsatta i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. I har befolkningen ökat i samma takt somriksgenomsnit tet, dvs. en stagnation och därefter en viss ök ning. Kommunerna har den största befolkningsök ningen. Krisdrabbade kommuner som och har återhäm tat sig . Detta gäller också som har haft en viss inflyttning och en minskad arbetslöshet. har haft en i stort oförändrad befolkningunder . AU 1987/88:13 Strukturellt präglas länet av en stor andelsysselsatta inom jordbruk och industri, medan den privata tjänstesektorn ärsvagt utvecklad. Jordbruket och därtill anknutna verksamheter går tillbakamedan verkstadsindustrin expanderar. Den relativa arbetslösheten i länet varhög , men har minskat väsentligt i alla kommuner. I motion 1987/88:A485 av och (båda fp) om regionalpolitiska åtgärderi påpekas attförutsättningarna för halländskt näringsliv är mycket goda. Problem finns dockgenom den stora jordbrukssektorn och fiskets osäkra framtid. Framför allt pekarman dock pä beslutet om kärnkraftsavveckling, som gör att arbetsmarknadssituationenpå Väröhalvön kan bli mycket besvärlig. Detta kan enligt motionärerna undvikasi första hand genom att den kvalificerade personal som finns vidRinghalsverket ges tillfälle att stanna kvar. Enligt motionärernas uppfattningär detta förhällande ett av flera skäl till varför en alternativenergiproduktion måste komma till stånd vid . Men också i övrigt krävsatt berörda instanser, såväl på central som regional nivå, uppmärksammar deproblem och möjligheter som en avveckling av kärnkraften innebär förVäröhalvön. Utskottet vill, med anledning av yrkandet i motion A485,peka pä de åtgärder som genomförts i Väröområdet. iHallands län har på regeringens uppdrag och med särskilda medel genomfört ettprogram för hur tekniker och teknik vid kärnkraftsverket i skall kunnamedverka till industriell utveckling i . En referensgrupp harföljt projektet, vilket har avrapporterats till regeringen. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna ifråga om betydelse för sysselsättningen i Varbergsregionen.Vad gäller motionärernas påpekande om arbetsmarknadssituationen vid en avvecklingav kärnkraften vill utskottet framhålla att förnärvarande utreder flera alternativ när det gäller annan energiproduktion påVäröhalvön. Arbetsmarknadsskäl är ett av flera skäl till att detta utredningsarbeteom ny energiproduktion är inriktat på kärnkraftsorterna. Motionärernas syfteär således i huvudsak tillgodosett varför motion A485 inte bör föranleda någotinitiativ från sida. och (båda vpk) begäri motion A467 en parlamentarisk utredning med uppgift att granska förutsättningar na för miljövänliga och resurssnäla alternativ till bilindustriprodukiionen i . Motionärerna ställer sig kritiska till att bilismen tillåts expandera, vilket man inte anser vara förenligt med de övergripande miljö politiska målen. Konsekvensbedömningar som omfattar ett intresse att väl ja helt nya strukturer för produktion, processer, produktområden osv. i miljövänlig riktning saknas enligt motionärerna helt i dagens . Mo tionärerna pekar på starka beroende av bilindustrins utveckling och ställer frågan hur nödvändig alternativ produktion skall planeras och organiseras för att tillgodose både miljövänliga transporter och krav på meningsfulla arbeten. Kopplade till ett ekologiskt perspektiv blir ett sådant arbete enligt motionärerna den enda möjliga vägen ur en ekologisk och ekonomisk kris.