bet · GB01BoU10 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:Bo508 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till införande av bidrag till husägare som låter installera bättre allmänventilation och effektiv värmeåtervinning ur från- luft. ' 1987/88:Bo510 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begår snabba åtgärder för att stimulera kommuner ochenskilda byggare till uppförande av bostäder, som är utformade på sådant sätt,att allergiker av olika slag kan minska sin medicinering och få en mera normallivssituation. 1987/88:Bo513 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna behovet av att eget boende för handikappade skerså att livskvaliteten ej försämras. Motiveringen återfinns i motion1987/88:So615. 1987/88:Bo521 av och (vpk)vari yrkas aU hos regeringen begär förslag om ett saneringsprogramför att komma till rätta med radonproblemet i flerbostadshusen. 1987/88:Bo529 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att problemen med radonhusensnabbt får en godtagbar lösning. I ärendet har inkommit en skrivelse från riksanfikvarieämbetet. 3 Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m. Enligt de uppgifter som har publicerats frånden senaste folk- och bostadsräkningen (FoB 85) fanns totalt 3 863 000lägenheter för permanentboende i riket. Av dessa lägenheter låg iflerbostadshus och återstoden således i småhus. Småhusen ägdes tillövervägande del av enskilda personer. Flerbostadshusen uppvisar en mer varieradägarfördel-ning. Största ägarkategorin för flerbostadshusen är de allmännyttigabostadsföretagen av lägenhetsbeståndet. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp och agarkategori lägenheter Staten, Allmän- Bostads- Privata Privata lands- nyttiga rätts- perso- företag ting, för- ner 22 16 52 8 2 3 92 1 38 27 18 14 Källa:SCB, FoB 85. Den vanligaste lägenhetsstorleken räknat på helabostadsbeståndet är tre rum och kök. 1 flerbostadshusbeståndet dominerar två-och trerumslägenheterna. Småhuslägenheten är i genomsnitt två rumsenheterstörre än flerbo-stadshuslägenheten. Den helt övervägande andelen storalägenheter återfinns således i småhusbeståndet. Av de sammanlagt ca 1,5miljoner lägenheter som var större ån tre rum och kök låg i srhåhus. Tabell 2.Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp och lägenhetstyp BoU 1987/88:10 Alla hus småhus flerbostadshus Källa:SCB, FoB 85. Över75 % av rikets bostadslägenheter har byggts under den senaste 50-årsperioden.Av de lågenheter som är ligger större delen i småhus. av hela det nuvarande bostadsbeståndet producerades under det s.k.miljonprogrammet år 1965-1974. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochfärdigställandeår Källa: SCB, FoB 85. Underår 1987 har nyproduktionen av bostadslägenheter ökat kraftigt. Enligtpreliminära beräkningar påbörjades nyproduktion av ca 39 600 lägenheter underåret. av ständigt minskat antal påbörjade lägenheter inyproduktionen bröts denna trend då en viss uppgång kunde noteras. Uppgångenfortsatte således och produktionsökningen i riket somhelhet blev . 1 tabell 4 redovisas utvecklingen av nyproduktionen avbostäder . Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen iriket som helhet samt i storstadsområdena Preliminär uppgift korrigerad för beräknad underskattning. ökningenav nyproduktionen av bostäder gäller både storstadsområdena och BoU1987/88:10 landet i övrigt. Av storstadsområdena är dét endast sömhar haft en markant större produktionsökning än riket i genomsnitt. Ombyggnadsverksamheten i bostadsbeståndet har ökatkraftigt i o'mfatt-ning . Under år 1987påbörjades enligt preliminära beräkningar ombyggnaden av 32 000 lägenheter, vilketär något färre än året innan. Uppgifterna i tabell 5 avser antalet lägenheterföre ombyggnaden. I samband med ombyggnadsverksamheten förekommer en visslägenhetsavgång, som beror på att små lägenheter slås ihop till större. Antaletfärdigställda moderniserade lägenheter blir därför något lägre. Under slutet av1970-talet uppgick denna lägénhetsavgång till av antalet påbörjadelägenheter i moderniserade flerbostadshus. Därefter har den minskat och uppgickår till för riket som helhet. Påbörjade lägenheter i moderniseradeflei'bostad$hus före moderniseringen i riket samt i storstadsområdena underåren 1978-1987 ' Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning. Källa: SCB. ' Ombyggnadsverksamheten, mätt i antalet påbörjadelägenheter, låg i storstadsområdena på ungefär samma nivå som år1986. Resultaten av de restriktioner avseende ombyggnadsverksamheten som gälleri bl.a. storstadsornrådena kan således ännu inte avläsas i denna statistik.Däremot avspeglas en minskad ombyggnadsverksamhet för ibostadsstyrelsens uppgifter om preliminära beslut angående ombyggnadslån. IStockholms län avsåg dessa beslut mindre än hälften så många lägenheter underår 1987 som . I var minskningen av antaletbeslut betydligt mindre och i avsåg besluten ungefär lika mångalägenheter som . Nyproduktionens sammansättning avseende hustyp,lägenhetsstorlek, upplåtelseform m.m., har succesivt förändrats . De trender som har gällt på dessa områden under senareår fortsatte även . Under hela den senaste tioårsperioden har det skett enförskjutning i nyproduktionen avseende fördelningen mellan flerbostadshus ochsmåhus. Andelen lägenheter i småhus fortsatte att minska ochuppgick enligt de preliminära uppgifterna till av de påbörjadelägenheterna i nyproduktionen.Det totala antalet påbörjade småhus ökade emellertid med BoU 1987/88:10 i riket som helhet mellan . I minskadeemellerfid även det totala antalet påbörjade småhus något . Andelen småhus (%) i nyproduktionen i riket samti storstadsområdena Andelen (%) påbörjade lägenhe ter i småhus i ' Preliminär uppgift. Källa: SCB. En annan förändring i nyproduktionens sammansättning somskett är en förskjutning avseende upplåtelseformen frånägda bostäder till hyresrätt och bostadsrätt. Fördelningen mellan olikaupplåtelseformer och olika typer av byggherrar framgår av tabell 7 nedan.Förändringarna förklaras delvis av den minskade andelen småhus inyproduktionen. Åven en ökande andel av småhusen upplåts emellertid medhyresrätt och bostadsrätt. errar (%) ieformer (%) Av delägenheter i småhus som var inflyttningsklara uppläts medbostadsrätt. med hyresrätt och övriga med äganderätt. Förflerbostadshusen var fördelningen mellan upplåtelseformerna den att av de nyalägenheterna var bostadsrätter och övriga hyreslägenheter. Förändringen avseende upplåtelseformen i nybyggda småhushar varit mest påtaglig för rad- och kedjehusen. 1 denna kategori uppläts år1987 av nyproduktionen med äganderätt mot . För att mäta byggnadskostnadsutvecklingen används olikatyper av index, bl.a. faktorprisindex. Faktorprisindex används vidkontraktsreglering av mindre entreprenad. Det används också för analys avbyggnadskostnadsutvecklingen och som underlag för beräkning avtidskoefficienten i bostadslånesammanhang. Faktorprisindex mäter densammantagna effekten av prisutvecklingen för de produktionsfaktorer(byggmaterialpriser, arbetslöner etc.) som sätts in i byggnadsverksamheten. Den kvartalsvisa utvecklingen av byggnadspriserna under detvå redovisas i tabell 8. Som jämförelse redovisas utvecklingen avkonsumentprisindex (KPI). Procentuell forändring av årstakt avfaktorprisindex (inkl. löneglidning) och konsumentprisindex. Kvartalsvis föråren 1986 och 1987 År/ Ökning i % gentemot föregående år 2:a 5,2 5,8 3,9 3:e 4,1 4,5 3,5 4:e 3,4 3,9 3.6 2:a 5,1 5,4 3,4 3:e 5,7 6.1 4,8 4:e 7,0 74 52 Källa: SCB. ökningstakten för faktorprisindex har varit högre än förkonsumentprisindex under hela den redovisade perioden. En jämförelse mellanfaktorprisindex och konsumentprisindex blir emellertid aldrig helt rättvisandeeftersom det ena mäter prisutveckling på varor och lönekostnader medan detandra mäter prisutvecklingen på en viss konsumtion. Faktorprisindex inkl. löneglidning för flerbostadshus harfrån fjärde kvartalet 1986 till fjärde kvartalet 1987 stigit med 7 %.Faktorprisindex exkl. löneglidning steg med i genomsnitt 4,. Löneglidningen hade således relativt stor betydelse förbyggnadskostnadsutvecklingen . Företagens totala lönekostnaderinkl. löneglidning ökade medan de avtalsenligaökningarna stannade vid . I tabell 9 redovisas den genomsnittligaproduktionskostnaden per kvad ratmeter lägenhetsyta för den statligt belånade bostadsproduktionen under '" Dessutom redovisas den s.k. överkostnaden resp. år, dvs. kvotenmellan produktionskostnaden och pantvärdet. BoU 1987/88:10 Kostnadsutvecklingen för flerbostadshus inomexploateringsområden och gruppbyggda småhus samt förhållandetmellan produktionskostnad (Pk) och pantvärde (Pv) lig Pk kr./m- lig Pk kr./m- Uppgifterenligt tabell 9 finns ännu ej framtagna för . Preliminäradelårsuppgifter tyder emellertid på att överkostnaderna ökar både förflerbostadshusen och de gruppbyggda småhusen. Ökningen av överkostnaderna årmest påtaglig i . Bostadsmarknadsläget kan avläsas på flera olika sätt.Överskott av bostäder brukar redovisas med andelen outhyrda lägenheter i olikaregioner. Brist på bostäder är svårare att finna något rättvisande mått på.Förändringar av antalet bostadssökande i olika bostadsköer ger en viss bild avutvecklingen. Antalet registrerade bostadssökande är emellertid starkt beroendeav vilka anmälningsvillkor som tillämpas i resp. bostadskö. sammanställde uppgifter frånlandets kommuner om antalet bostadssökande. uppgavs 367100 personer vara registrerade vid de kommunala bostadsförmedlingarna. Dennauppgift avser emellertid det totala antalet bostadssökande, dvs. inte barasökande utan egen bostad. Enligt samma undersökning förmedlade de kommunalabostadsförmedlingarna 104 000 lägenheter . har också under en följd av år gjortenkätundersökningar om bostadsmarknadsläget i kommunerna. Enkäten belyserkommunernas bedömning av läget vid årets början. Enkätsvaren har under desenaste åren visat på en klar tendens mot ökad bostadsbrist. Tabell 10 nedanvisar hur enkätsvaren förändrats . Enkäten från är1988 är ännu inte färdigbearbetad men de preliminära resultaten tyder på attantalet kommuner som rapporterar brist på lägenheter fortsätter att öka. Förvissa kommuner avser dock bristen endast vissa typer av bostäder, t.ex.bostäder 2 1987/88. Överskott' på bostäder rapporteras främst från små BoU1987/88:10 kommuner utanför storstadsområdena. Kommunernas svar på frågan: Hur ärbostadsmarknadsläget ? Balans mellan utbud ochefterfrågan. Brist på bostäder. Överskott på bostäder. (Vissa kommuner har i enkätsvaren använt flerasvarsalternativ för att spegla en sammansatt bostadsmarknadsbild.) har antalet outhyrdabostadslägenheter varit förhållandevis stort. Detta gällde specielltnågra år . var 36 700 lägenheter i riketlediga för uthyrning. har emellertid läget på bostadsmarknadenförändrats och fanns endast 10 700 outhyrda lägenheter, vilketmotsvarar av landets hyreslägenhetsbestånd. De outhyrda lägenheternaåterfinns framför allt i vissa kommuner med svag arbetsmarknad. har dén övervägande delen av deouthyrda lägenheterna funnits i det allmännyttiga bostadsbeståndet. Hösten1983 var av de allmännyttiga lägenheterna lediga för uthyrning. Iseptember 1987 hade denna andel sjunkit till . Antal lägenheter lediga för uthyrning den 1mars 1987 (sept.) Källa: SCB. Enligt preliminära uppgifter från SCB:s bostads- ochhyresundersökning uppgick den genomsnittliga årshyran i riketshyreslägenhetsbestånd vid 18 ingångenav till /m. Detta innebär att hyresnivån i genomsnitt BoU1987/88:10 hade höjts från motsvarande undersökning året innan. För en trerumslägenhet färdigställd under första halvåret1987 och belägen i ett exploateringsområde uppgick enligt SCB:s preliminärastatistik årshyran till ca /m. För en lägenhet innebår detta enmånadshyra på ca . Hyresutvecklingen belyses av nedanståendeuppgifter avseende genomsnittliga hyror för bostäder i SABO-företagen. Förjämförbarhetens skull redovisas åven hyresnivåerna i 1987 årspenningvärde. Årshyra (inkl. värme och varmvatten) förbostäder i SABO-företagen år 1978-1988 (kr./m) År Årshyra, löpande Årshyra i 1987 års ' Preliminär uppgift. Källa:SABO (allmännyttiga bostadsföretag). Den genomsnittliga hyran i SABO-beståndet ökade med 6,8 %mellan åren 1986 och 1987. Åven väntashyreshöjningarna enligt den i tabellen redovisade prognosen uppgå till . Den genomsnittliga hyran räknad i fast penningvärde har ökat med ca 9 %mellan åren 1978 och 1987. Som framgår av tabell 12 ligger emellertid 1987 årshyra på ungefär samma nivå som hyran om hänsyn tas till penningvärdesförsämringen. 4.1 Bostadspolitikens utformning och inriktning m.m. 4.1.1 översyn av bostadspolitiken m.m. Inledningsvis tar utskottet upp två motionsyrkanden medkrav på en översyn av bostadspolitiken. Enligt partimotion Bo235 är dengrundläggande förutsätt ningen för en social bostadspolitik att alla skall kunna få en bostad till en rimlig kostnad i en god miljö. En långsiktig bostadspolitik måste enligt , motionärerna utformas med omsorg om den totala ekonomin och med 19 hänsyn till kraven från andra samhällssektorer. Vidare anges att de BoU1987/88:10 grundläggande sociala målen måste återupprättas och rättvisa ochsolidaritet mellan de boende skapas genom att samhällets stöd inombostadssektorn riktas främst mot de grupper som behöver stöd. Mot bakgrund av dessa grundläggande mål förordas imotionen att en ny bostadspolitisk utredning tillkallas med uppgift att läggafram förslag till nya riktlinjer för bostadspolitiken. Övervägandena skallenligt motionen bl.a. omfatta följande principer: - stimulans tillsparande till egen bostad med målet att minska det generella stödet,bostadsstödet bör i större utsträckning riktas till de som bäst behöver det, - båttresamordning av de bostadspolitiska åtgärderna med skatte- och familjepolitiken, - stimulans avbostadsrättsformen, - möjlighet förfler att äga sin bostad, - förstärktinflytande för hyresgäster, - tillgodoseendeav ungdomars bostadsbehov, - nytt lånesystemmed mindre generella subventioner, - bevarande avsmålägenheter, - avskaffande avde regionala ortskoefficienterna, - rationaliseringav lånesystemet och avveckling av . Åven i partimotion Bo424 förordas en översynav väsentliga delar av bostadspolitiken. De boendes önskemål måste eriligtmotionärerna vara utgångspunkten för bostadspolitiken. Vidare anser de attvalfriheten måste öka och att staten inte genom ekonomiska styrmedel elleradministrativa regleringar skall gynna eller missgynna vissa upplåtelseformer,bostadstyper eller fastighetsägare. Enligt motionärerna måste sålunda bostadspolitiken läggasom så att regleringarna minskar, behovet av subventioner begränsas och valfrihetenför de boende ökar. Mot bakgrund härav hemställs i motionens yrkande 22 om enöversyn av bostadsfinansieringssystemet och bostadsbeskattningen med sikte påminskade bostadssubventioner. Vid minskningen av bostadssubventionerna skall enligtmotionärerna alla upplåtelseformer behandlas lika. Det är enligt deras meningdärför angeläget att neutralitet råder mellan egnahem och flerbostadshus.Reformeringen av systemet bör enligt motionsförslaget genomföras under en radav år. Ett riktmärke anges härvid vara att subventionerna skall reduceras medomkring . I översynen av bostadsfinansieringssystemet skall enligtförslaget bl.a. ingå överväganden om att inte låta låneunderlaget följainflationen. Dessutom förordas att ytterligare förenklingar bör genomförasgenom en långtgående schablonisering. I anslutning till översynen av bostadsfinansieringen börenligt motionärerna dessutom beskattningen av fastigheter ses över. Härvid börbeaktas att allmännyttiga bostadsföretag och privata fastighetsägare skallbeskattas efter Slutligen anför motionärerna att starka skäl talar för att . progressiviteteni intäktsschablonen för egnahem bör avskaffas. Åven i moderata samlingsparfiets partimotion Bo211 försfram förslag BoU 1987/88:10 bl.a. om en översyn avbostadsfinansieringssystemet och införande av enhetslån. Dessa förslagbehandlas i avsnitt 4.3 nedan. Med anledning av vad som i de nu behandlade motionernaanförts om en översyn av bostadspoliiiken vill utskottet anföra följande. Bostadssektorn har genomgåttbetydande förändringar. Dessa förändringar har bl.a. innefattat förbättringarav utrymmes- och utrustningsstandarden i bostäderna, en ökad tyngd förombyggnads- och underhållsverksamheten och ett ökat samhällsstöd tillbostadssektorn. Mot bakgrund bl.a. av dessa ändrade bostadspolitiskaförutsättningar tillkallade regeringen en särskild kommitté -bostadskommittén - med uppgift att göra en bred översyn av bostadspolitiken. , som var parlamentariskt sammansatt,avslutade sitt arbete genom att avge ett slutbetänkande i tre delar(SOU 1986:4-6). hade kommittén avgivit ett delbetänkande,också det i tre delar (SOU 1984:34-36). Som underlag för övervägandena hadekommittén dessutom låtit utföra ett betydande antal undersökningar. Sammantagethar alltså bostadskommitténs arbete resulterat i en mycket bred och allsidig belysningav de bostadspolitiska förutsättningarna . Efter sedvanligtremissförfarande och beredning inom regeringens kansli har också ett flertal avbostadskommitténs förslag förelagts , bl.a. i den proposition ombostadspolitiken (prop. 1986/87:48) som lades fram . Med avseende på den förhållandevis korta tid som förflutitsedan beslut om bostadspolitikens utformning - ett beslut som alltsågrundades på ett omfattande utredningsmaterial - finns det enligt bostadsutskottetsmening inte nu anledning att påbörja ett nytt utredningsarbete av denomfattning och med den inriktning som föreslås i partimotionBo235 och i partimotion Bo424 yrkande 22. 1 kommunisternas partimotion Bo251 begärsdels ett tillkännagivande till regeringen om bostadspolitikensinriktning och omfattning, dels att regeringen förelägger riksdagenförslag i enlighet därmed. Enligt motionärerna innehåller inte 1988 årsbudgetproposition några förslag som på ett avgörande sätt kan förbättra denbesvärliga situationen på bostadsmarknaden. Det är enligt deras meningbeklagligt att regeringen inte är beredd att ta det politiska ansvaret förabsolut nödvändiga förbättringar inom bostadssektorn. De bostadspolitiska åtgärder som enligt motionen behövervidtas är bl.a. följande: - ett ökatbostadsbyggande, varav huvuddelen skall vara hyreslägenheter i allmännyttigägo, - ett utvidgatbostadsförbättringsprogram, - nyproduktionäven av små lägenheter, - en statligtotalfinansiering genom en bostads- och samhällsbyggnadsbank. - en omfördelningav bostadssubventionerna med inriktning på de allmän- BoU 1987/88:10nyttiga bostadsföretagen, - åtgärder föratt stoppa spekulationen på bostadsmarknaden,- - åtgärder motatt lägenheter står tomma, - införande avfastighetsskatt även för industrifastigheter, - stimulans avhyresgäststyrda projekt och av självbyggeri, - förbättradkvalitet på den kollektiva miljön. Flertalet av de förslag som förs fram i den nu aktuellamotionen förs fram också i andra motioner kommunisterna -förslag som utskottet tar ställning till i andra sammanhang. Ett allmänttillkännagivande såsom nu föreslås i kommunisternas partimotionBo251 tjänar enligt bostadsutskottets mening därmed inte något reellt syfte.Motionen avstyrks. 4.1.2 Bostadsbyggandets regionala fördelning m.m. I syfte att skapa förutsättningar för en tillräcklignyproduktion av bostäder bemyndigade regeringen attinföra rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter (BoU1986/87:7). Regeringen beslöt med stöd av detta bemyndigande att sådana ramarunder skulle gälla i de tre storstadsområdena. Dessutom har regeringenhösten beslutat om rambegränsningar också avseendebostadslån för ombyggnad i de tre storstadsområdena samt i Uppsalaområdet.Vissa typer av ombyggnadslån skall frånräknas ramarna, t.ex. lån till ombyggnadav småhus, ombyggnad som ger ett väsentligt tillskott av nya lägenheter,ombyggnad som ingår som en mindre del i ett nybyggnadsprojekt och som intelämpligen kan senareläggås, installation av hiss eller ombyggnad av soprum samtstandardhöjande åtgärder för vilka bostadsanpassningsbidrag beviljats. Regeringen har vidare genom beslut uppdragitåt att med användande av lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd m.m. medverka till att byggnadsverksamheten avseende annatbyggande än bostäder i samt i underåren 1987 och 1988 inte överstiger volym. Genom ett nytt beslut hösten1987 har regeringen dessutom beslutat att byggnadsverksamheten förannat ån bostäder inte får överstiga volym inom samma lån. Mot bakgrund av den överhettade byggmarknaden även i andradelar av landet än storstäderna har beslut fattats om att länsbostadsnämndernai samråd med länsarbetsnämnden i varje enskilt ombyggnadslåneärende som avserflerbostadshus skall sätta ut villkor om arbetet skallutföras. 1 parfimotion Bo424 framhålls att regeringennumera kan begränsa volymen på ombyggnadsverksamheten genom rambegränsningar.Enligt motionärernas uppfattning innebär dock inte detta någon garanti för attde ombyggnader som genomförs sker mera varsamt eller att de mest angelägnaprojekten kommer till stånd först. Det enligt deras mening enda säkra resultatetav begränsningarna är att ombyggnadsverksamheten minskar. Med hänvisninghärtill förordas i motionens yrkande 19 en avveckling av deadministrativa begränsningarna av byggandets omfattning. BoU 1987/88:10 har tidigare (BoU 1986/87:7 s. 28-29 ochBoU 1986/87:10 s. 39 och s. 68-69) haft att behandla motionsyrkanden av sammainnebörd som det nu aktuella. Därutöver har utskottet till finansutskottetyttrat sig (BoU 1987/88:2 y s. 2) över ett motsvarande motionsyrkande. härvid anfört om nödvändigheten av de införda rambegränsningarna stårfast. Som utskottet har kunnat konstatera har de tillämpaderambegränsningarna onekligen haft avsedd effekt. Statistiska uppgifter avseendepåbörjandet av nybyggda bostäder visar sålunda på en avsevärdökning av antalet påbörjade bostäder i storstadsområdena, och då inte minst vadgäller bostäder i flerbostadshus. Det nu anförda ger enligt bostadsutskottetsmening fog för uppfattningen att de vidtagna åtgärderna är meningsfulla och attde därför inte bör överges. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda förslaget i partimotion Bo424 yrkande 19 om attrambegränsningarna skall avvecklas. Enligt motion Bo233 (s) har åtgärderna för att stimuleranyproduktionen i samt i inneburitkraftigt inskränkta möjligheter att utföra reparations- och ombyggnadsarbeten.Denna nedskärning av ombyggnadsverksamheten innebär enligt motionärerna ettallvarligt problem för många fastigheter som har behov av renovering ellerombyggnad. Enligt motionärernas mening bör ROT-åtgärder därför inte fungerasom en regulator på arbetsmarknaden. Sådana åtgärder skall i stället anpassasefter bostadsbeståndets reparations- och ombyggnadsbehov. Med hänvisning till det anförda föreslås i motionen ettriksdagens fillkännagivande till regeringen om att ombyggnation i en långsiktigbostadsplanering bör vara en naturlig verksamhet som skall ske fortlöpandeutan störande avbrott. delar motionärernas principiellauppfattning att ombyggnadsverksamheten måste ingå som en väsentlig del ibostadsproduktionen och i planeringen av bostadsförsörjningen. Vid sittställningstagande till införandet av rambegränsningar förombyggnadsverksamheten på vissa orter underströk också utskottet (BoU 1986/87:7s. 28) vikten av att noga överväga i vilken omfattning och efter vilkariktlinjer rambegränsningarna borde beslutas. Vid bedömningen av om eventuellabegränsningar borde genomföras ansåg utskottet att stor hånsyn måste tas tillsåväl den pågående som den förestående ombyggnadsverksamheten. Vidare bordeeventuella beslut som innebar att den av kommunen planeradeombyggnadsverksamheten sköts upp noga övervägas för att undvika att väldokumenterade ombyggnadsbehov fick stå tillbaka. Inte minst viktigt var detenligt utskottet att undvika tvära kast i inriktningen av bostadsbyggandet. i denna del anfört gav också regeringen till känna. Bl.a.dessa riksdagsuttalanden vägleder sålunda utformningen avombyggnadsverksamheten i våra storstadsområden. Undantag från ramarnabeträffande vissa ombyggnader är dessutom möjliga.