bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställanunder 75 bort ha följande lydelse: 75. beträffande inbyggda verkstäder attriksdagen med bifall till motion 1987/88: A222 samt med anledning av motion1987/88: A234 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Flerårig ekonomisk ram för verksamhet(mom. (), (), () och () anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 79 som börjar med "Utskottet AU1987/88:11 kan" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionerna A245 (fp) och A261(c) att det finns en rad skäl som talar för att ges långsiktiga mål ochramar för sin verksamhet. har i sin anslagsframställning begärt att fåtreåriga ramar för sin verksamhet. Med hänsyn till att det råder stor politiskenhet om uppgifter bör statsmakterna därför underlätta Samhallsplaneringsprocess. Vad som anförs i motionerna A245 och A261 om behovet avlångsiktighet i planeringen av verksamhet tillstyrks, vilket bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 76 bort ha följandelydelse: 76. beträffande flerårig ekonomisk ram för Samhallsverksamhet att med bifall till motionerna 1987/88:A245 och 1987/ 88:A261yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Flerårig ekonomisk ram för verksamhet(mom. 76 -motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 79 som börjar med"Utskottet kan".och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse: Med hänsyn till önskvärdheten att fler arbetshandikappadebereds sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden anser utskottet attinriktningen bör vara att begränsa Samhallverksamheten till förmån för ettflexibelt lönebidragssystem. Mot denna bakgrund och med hänsyn till Samhallssvåra uppgift att svara för två olika mål, nämligen att ge arbete åtarbetshandikappade och agera företagsekonomiskt under olikakonjunkturcykler, anser utskottet att statsmakterna tills vidare bör hamöjlighet att påverka utvecklingen årsvis. I ett längre perspektiv böremellertid en flerårig budgetram kunna övervägas på nytt. Med hänvisning tilldet anförda - som ansluter till de allmänna överväganden som återfinns i motionA203 (m) - bör motionerna A245 och A261, den senare i aktuell del, avslås. Organisatoriska förändringar i (mom. 77) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 79 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Utskottet delar den bedömning som görs i motion A203 avmoderata samlingspartiet att nuvarande organisationsform med en huvudmani varje län sannolikt innebär administrativa merkostnader. Regeringen övervägdeför att genomföra en omorganisation med färre regionala enheter,vilken syftade till att underlätta rekryteringen av kompetenta specialisteroch som också skulle innebära lägre administrationskostnader. Dessaintentioner kom emellertid inte till genomförande. Vidare bör den centrala administrationen inom Samhallkunna minskas, som man prövar nya driftsformer för verkstäderna,bl.a. AU 1987/88:11 Utskottet ansluter sig till motionens förslag attregeringen åter bör låta undersöka möjliga metoder för att effektiviseraSamhall. Vad utskottet anfört bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställanunder 77 bort ha följande lydelse: 77. beträffande organisatoriska förändringari att med bifall till motion 1987/88: A203 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Styrelsens sammansättning i de regionalastiftelserna m.m. (mom. 78, motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 74 , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med"Utskottet har" och på s. 80 slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregåendeställt sig bakom kravet i motion A203 (m) på en översyn beträffandeSamhallgruppens organisation och administration. I detta sammanhang bör ocksåstyrelsesammansättningen såväl inom de regionala stiftelserna som inommoderföretaget ses över. Motionerna A239 och A257 bör mot dennabakgrund inte föranleda någon åtgärd. Sysselsättningsvolym vid (mom. 79) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 81 sombörjar med "Med tillstyrkan" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i motionA219 (fp) om en utökning av verksamheten med 500 platser utöver regeringensförslag. Bakgrunden är bland annat att har anfört att marginalkostnadenför att anställa ytterligare 500-1 000 arbetshandikappade utöver nuvarande nivåendast skulle uppgå till av lönekostnaden för dessa anställda. ställningstagande tillgodoses också motion A205 (fp). Motion A261(c) avstyrks i aktuell del. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 79 bort ha följande lydelse: 79. beträffande sysselsättningsvolym vidSamhall att med bifall till motionerna 1987/88:A205 yrkande 1 och1987/88:A219 yrkande 20, med anledning av propositionen i motsvarande del samtmed avslag på motion 1987/88:A261 yrkande 1 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sysselsättningsvolym vid (mom. 79) och (båda c) anser 1 32 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 81 som börjar med "Med fillstyrkan"och slutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse: AU1987/88:11 Utskottet tillstyrker förslaget i kommittémotion A261 (c)om en ytterligare ökning av verksamheten vid i enlighet med företagetsanslagsframställning, dvs. med till totalt . Detta innebär ca 1 200 nya platser i stället för de 350 som regeringenföreslagit. En sådan satsning framstår som synnerligen motiverad med,hänsyntill att den registrerade arbetslösheten bland de handikappade nu är högre ännågonsin . Eftersom merkostnaden för varje arbetstillfälleberäknats uppgå till endast . är en utökning av antalet platserintressant såväl ur samhällsekonomiskt som statsfinansiellt perspektiv. Dettabör ges regeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks. dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följandelydelse: 79. beträffandesysselsättningsvolym vid attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A261 yrkande 1 i motsvarande del, medanledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna1987/88:A205 yrkande 1 och 1987/ 88:A219 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Driftbidraget till (mom. 80) Underförutsättning av bifall till reservation 77 BörjeHörnlund och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 81 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Som framhålls i kommittémotion A261 (c) kan - vid enökning av timantalet till - andelen statsbidrag räknat pålönesumman för arbetshandikappade sänkas från till . Utskottettillstyrker därför motionsförslaget, vilket bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 80 bort ha följandelydelse: 80. beträffandedriftbidraget till attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A261 yrkande 1 i motsvarande del samtmed anledning av propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Driftbidraget till (mom. 80, motiveringen) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 81 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Mot bakgrunden av att en anställning inom Samhallgruppentillhör de dyraste formerna av handikappsysselsättning anser utskottet att någon utökning av verksamheten vid inte bör genomföras. Vidare bör driftbidraget sänkas i förhållande till regeringens I33 förslag.Motsvarande resurser bör utnyttjas för att erbjuda fler arbetshandi- AU1987/88:11 kappade sysselsättning med lönebidrag. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag till åtgärder med denna inriktning. MotionA261 i aktuell del avstyrks. Medelsanvisningen till anslaget (mom. 83) Under förutsättning av bifall till reservation 76 och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 81 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare ställt sig bakom förslaget i motionA219 (fp) med innebörd att verksamhetsvolymen bör utökas med 500 platser utöverregeringens förslag. Som en konsekvens härav bör anslaget räknas . Motion A236 avstyrks i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 83 bort ha följandelydelse: 83. att med bifall till motion 1987/88:A219yrkande 21, med anledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1987/88:A236 yrkande 1 till Bidrag till Stiftelsen /89 anvisar ett förslagsanslag av 3 . Medelsanvisningen till anslaget (mom. 83) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 81 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha'följande lydelse: Utskottet anser att man bör utnyttja den möjlighet tillökad sysselsättning som erbjuder. Inriktningen bör vara att öka antaletanställda med handikapp med 1 000 personer under det kommande budgetåret.Enligt utskottets uppfattning bör ansträngningarna koncentreras på grupper medsvårare handikapp, särskilt utvecklingsstörda. Detta medför att man inte börsänka kompensationsnivån så mycket som förutsätts i förslag, utanstanna vid av lönekostnaden för anställda med handikapp. Som enkonsekvens härav bör anslaget räknas upp med 114 milj. kr. Motion A219 avstyrks i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 83 bort ha följandelydelse: 83. att med bifall till motion 1987/88:A236yrkande 1, med anledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1987/88: A219 yrkande 21 till Bidrag till Stiftelsen /89 anvisar ett förslagsanslag av 3 . Särskildayttranden AU 1987/88:11 Företagsförlagd utbildning (mom. lOoch 11) och (båda c) anför: I vår motion A265 har vi som en av orsakerna tillungdomens sysselsättningssvårigheter särskilt framhållit att yrkesutbildningeninte har tagit hänsyn till stora ungdomsgruppers behov och inte heller tillarbetsmarknadens och näringslivets förutsättningar. Vi anser att det behövs, enmer omfattande lärlingsutbildning. Målsättningen måste vara att öka denna formav utbildning och jämställa den med annan gymnasieutbildning. I likhet medutskottet räknar vi med att frågorna om en förbättrad yrkesutbildning undervåren kommer att ingående diskuteras inom utbildningsutskottet med anledningenav den framlagda propositionen i ämnet (1987/88:102). Vi utgår från attcenterpartiets synpunkter och förslag på lärlingsutbildningen och annanföretagsförlagd utbildning kommer att närmare prövas i det sammanhanget. organisation m.m. (mom. 16) och (båda fp) anför: Den utveckling som skett har varitpositiv. Genom decentralisering från den centrala nivån har nya resursertillkommit i den direkta förmedlingsverksamheten. Vi vill i detta sammanhangstryka under betydelsen av att detta arbete drivs vidare på ett målmedvetetsätt och att om så är möjligt tempot i decentraliseringsarbetet höjs. Personalresurserna vid arbetsförmedlingarna (mom.18) , och (alla m)anför: Vi vill i anslutning till att utskottet avstyrker ett förslagom en reducering av , personalresurserna vid arbetsmarknadsverket hänvisa tillvad vi i reservafion 19 anfört om arbetsmarknadsverkets organisation. Viföreslår bl.a. en fortsatt neddragning av tjänsterna i den centralaadministrationen och en fristående ställning för arbetsförmedlingen inomverket. Dimensioneringen av AMS personalresurser kan förstavgöras sedan den nu pågående genomgripande organisationsförändringen är fulltgenomförd. Starthjälpen (mom. 22) och (båda c) anför: Som framhålls i motion 1987/88:A482 (c) harflyttningsbidragen bidragit till den pågående koncentrationsutvecklingen.Tidigare bidrog starthjälpen också till detta men den avskaffades från den 1juli 1987. När regeringen lade fram förslaget om avskaffande av starthjälpenbaserat på besparingsskäl och för att möjliggöra en prioritering avregionalpolitiska insatser var vi positiva till detta. Vi anser för vår del attbidragen vid flyttningar bör utformasså att de både främjar en bättre regional balans och ytterligare AU1987/88:11 minskar belastningen på statsbudgeten. Det blir anledning attåterkomma med konkreta förslag härom. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. (mom.27) (vpk) anför: Utskottet har i betänkandet framfört vissa synpunkter vaddet gäller inriktningen på arbetsmarknadsutbildningen. Jag vill i anslutninghärtill erinra om vpk:s reservation nr 46 i betänkandet AU 1986/87:11. Därframhölls bl.a. att förändringen av arbetsmarknadsutbildningens organisationinnebar att AMU omvandlades till ett serviceorgan för näringslivet, att stödettill dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden skjutits ibakgrunden till förmån för de tillväxtpolitiska målen. Detta har fört med sigatt en större del av personalutbildningskostnaderna förts över på samhället. I den nämnda reservationen anförde vpk vidare att man bäststödjer de svagaste på arbetsmarknaden genom att överbryggautbildningsklyftorna. Utbildningen bör därför vara allsidig och bred samthållas på en hög nivå. Målgrupperna för utbildningsverksamheten bör i förstahand vara de arbetslösa och de som riskerar att bli det. Det alltmer intimare samarbetet mellan staten ochkapitalet är oroväckande. Arbetsmarknadsutbildningens fördelningspolitiska ochsociala mål har skjutits åt sidan och i stället har denna utbildning blivit ettserviceorgan för det privata näringslivet. En djupgående accelererandekorporativistisk process har startat. Staten har blivit ett instrument somgaranterar individens fullständiga och oreserverade anpassning till industrinslönsamhetskrav. Jag vill när det gäller vpk:s inställning i denna fråga sålundahänvisa till dessa uttalanden från vår sida. Behovet av folkhögskolekurser för arbetslösaungdomar (mom. 28) (vpk) anför: I betänkandet avstyrker utskottet förslaget omfolkhögskolekurser för arbetslös ungdom. Jag har ställt mig bakom utskottetsställningstagande på denna punkt, som innebär att det får ankomma pålänsarbetsnämnderna att bedöma behovet av att kurser läggs ut påfolkhögskolorna. Jag vill emellertid erinra om att många ungdomar saknargrundkunskaper för att kunna gå vidare i sin yrkesutbildning. För sådanaungdomar och för ungdomar med avvisande inställning till studier är dessakurser ett värdefullt komplement till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Skolan har möjlighet att utgå från den enskilde individens behov och resurseroch forma en utbildningsgrupp där man stimulerar varandra till ettaktivt samhällsengagemang. Industriinriktadhögskoleutbildning som AU 1987/88:11 arbetsmarknadsutbildning (mom. 31) Lars-OveHagberg (vpk).anför: Vid1970-talets början ställdes stora förhoppningar till att också arbetarklassensbarn skulle beredas möjlighet till högre studier via bl.a. ett brastudiemedelssystem. Utbildningsklyftorna har trots detta inte minskat. Det ärviktigt att elevbilden stämmer överens med samhällets sociala sammansättning.För att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan kan ett sätt varaatt i vissa fall betrakta högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning. Förmånga är studiefinansiering helt avgörande för om hon eller han har råd attskaffa sig en utbildning. Det är därför nödvändigt att nya grupper beredsekonomisk möjlighet till vidareutbildning. Detta skulle vara ett sätt attbredda rekryteringsunderlaget, även ur social utgångspunkt, fill olika tekniskautbildningar på högskolenivå. Hithörande fråga bör främst behandlas i ettövergripande utbildningspolitiskt sammanhang. Från vpk:s sida har i motion1987/88: Ub266 om vuxenutbildning och folkhögskola dessa frågeställningaraktualiserats. Den mofionen behandlas i utbildningsutskottet. Utredningsarbetet angående de asylsökandes utbildningsbehov (mom. 32) AlfWennerfors, och (alla m) anför: Mångaflyktingar har god yrkesutbildning och många är högskoleutbildade. UHÄ harsedan 1970-talet i uppdrag att finna vägar för ett bättre tillvaratagande avutländska utbildningar. Det har inte visats några nämnvärda resultat från detarbetet. Det bör då utredas om inte en centralisering bör ske av de nuförekommande utredningarna som görs bl.a. på arbetsförmedlingarna. Om såskedde skulle bättre underlag finnas inför ställningstagande av lämpligautbildningar. Behovet av den ordning som här förordas ökar om man införtemporära arbetstillstånd på sätt förespråkas i motion 1987/ 88:Sf518 av NilsCarishamre m.fl. (m). Detär också viktigt att invandrare som önskar bedriva egen verksamhet fårerforderlig information om svenska förhållanden och regler. Vi ämnar återkommatill denna fråga. Breddatautbildning m.m. för korttidsutbildade (mom.34) Lars-OveHagberg (vpk) anför: Vianser att arbetsmarknadsutbildningen är en del av vuxenutbildningen och den börverka för att stödja dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden.Det bör ske genom åtgärder som syftar till att överbrygga utbildningsklyftornaoch därigenom verkar för ökad jämlikhet och social . Därför börutbildningen vara allsidig och bred, och den bör hållas på så hög nivå sommöjligt. Inom vissa delar av den nya tekniken är kunskapsexplosionen enorm ochkräver stora utbildningsinsatser. ställer dåkrav på nya insatser på utbildning inom arbetslivet. Särskild AU 1987/88:11uppmärksamhet bör riktas mot de korttidsutbildades behov av breddatautbildningsamt att arbetsmarknadsutbildningen ger de korttidsutbildade baskunskaper såatt de kan tillgodogöra sig yrkesutbildningen och utnyttja datatekniken. Utnyttjande av AMS-medel inom kulturområdet (mom. 44) (vpk) anför: Med anledning av motion A223 (m) uttalar utskottet attproblem har uppstått för kulturminnesvården på grund av att volymen av beredskapsarbeten har , minskat i takt med de senaste årens förbättringar i konjunkturläget. Vpk vill , understryka att vid en samlad bedömning av beredskapsverksamheten måste ' man äventa hänsyn till angelägenheten av beredskapsobjekten. Det goda konjunkturlägetbör alltså inte få medföra att kulturminnesvården eftersatts. Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil-och konfektionsindustrierna (mom. 54) och (båda c) anför: När det gäller stödet till tekoindustrin är detcenterpartiets uppfattning att huvuddelen av de ekonomiska resurser som utgår i form av äldrestöd och selektivt riktat branschstöd bör sammanföras till utvecklingslån. Dessa skall utgöra ett generellt och konkurrensneutralt stöd för tekoindustrins utveck ling och anpassning. Tanken är att' de skall utformas som en offensiv industripolitisk åtgärd och bli en stimulans till framtidsinriktadeinvestering- ' ar inom teko. När det gäller initiativ från för attgenomföra den ordning som här skisserats hänvisar vi till att frågan omutvecklingslån m!m. aktualiserats senast i den till näringsutskottet hänvisademotionen 1987/ 88:N247. Insatser mot ofrivillig arbetslöshet (mom. 56) och (båda fp) anför: I den föregående framställningen understryker ett enigtutskott att det inte föreligger några skiljaktiga meningar om behovet att på enbred front angripa problemen med deltidsarbetslösheten. Även i övrigt anslutersig utskottet till vår uppfattning i sakfrågan. Vi har därför inte anledningatt reservera oss när det gäller behandlingen av motion A229 (fp). Vi vill framhålla att vi inte vänder oss motdelfidsarbetet som sådant. Självfallet bör de som så önskar ha möjlighet att minska sin arbetstid. Vad man däremot måste reagera mot är att anordnandet av deltidstjänster numera haren sådan utbredning att det har uppkommit en deltidsarbetslöshet avoacceptabel omfattning. Detta drabbar i första hand kvinnliga arbetstagareoch särskilt de unga kvinnorna. Vi vill understryka att det är AU1987/88:11 angeläget att regeringen liksom parterna på arbetsmarknaden medkraft verkar för att man kommer till rätta med problemen. Att så sker är enligtvår mening av stor betydelse också från jämställdhetssynpunkt. Insatser mot ofrivilligt deltidsarbete (mom. 56) och (båda c) anför: Regeringen anmälde i kompletteringspropositionen på våren1987 att den hade beslutat att begränsa ersättningsrätten för deltidsarbetslösa.Från sida vände vi oss mot detta och ansåg att regeringen bordeuppmanas att återta sitt beslut (se AU 1986/87:19 res. nr 11). Enligt vårmening riktade sig regeringens åtgärd mot kvinnorna och särskilt kvinnor iregionalpolitiskt utsatta områden. Den stimulerat; också till flyttning från ,sådana områden. Regeringens defensiva regler bör, som vi ser det, ersättas aven mer offensiv regionalpolitik och annan ekonomisk politik. Insatser mot ofrivilligt deltidsarbete (mom. 56) (vpk) anför: I en reservation (nr 12) till betänkandet AU 1986/87:19krävde kommunisterna att regeringen skulle återta sitt beslutatt begränsa ersättningsrätten vid deltidsarbetslöshet. Regeringen hadedessförinnan anmält saken för i kompletteringspropositionen på våren1987. Åtgärden drabbar främst kvinnorna, vilkas arbetsmarknad till stor delfinns inom områden med ofta förekommande deltidsbefattningar. Enligt vpk:suppfattning är det naturligare att i första hand rikta åtgärderna motarbetsgivarna i stället för att försämra för arbetstagare som inte får behålladet heltidsarbete de haft tidigare och på grund härav uppbärarbetslöshetsersättning. Allmänna synpunkter på åtgärder för handikappade(mom. 59) , och (alla m)anför: De arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden ärspeciell av flera anledningar. De påverkas kraftigare än andra grupper avskiftningar i konjunkturerna. En hög och varaktig efterfrågan på arbetskraftger dem däremot större möjligheter att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Handikapp av olika slag är av sådan karaktäratt arbete på den öppna arbetsmarknaden inte är möjligt. I sådana fall skall dehandikappade erhålla ett väl avpassat stöd. Målet måste vara att ge dearbetshandikappade arbetsvillkor som så nära som möjligt ansluter sig till demsom råder på den reguljära arbetsmarknaden. Offentliga medel är nödvändiga föratt detta mål skall kunna nås. Enligt vår mening kan man, genom en annorlunda fördelningav resurserna, ge ökade möjligheter att erbjuda arbete till handikappade somnu står utanför arbetsmarknaden. Insatserna måste differentieras med hänsyntill arten ochsvårighetsgraden av olika handikapp. De allmänna försäkringskas- AU 1987/88:11sorna bör ges en central roll då det gäller att åstadkomma en effektiv ochsamordnad rehabilitering. Varje handikappad bör erbjudas en kontaktperson.Handikappade ungdomars situation måste särskilt uppmärksammas. Stödet tillarbetshandikappade med missbruksproblem bör alltid utgå från det övergripandemålet att bryta missbruket. Lönebidragens betydelse för länsmuseerna (mom. 70) (vpk) anför: Med anledning av bl.a. motion A217 (fp, m, c, vpk) uttalarutskottet att länsmuseerna har visat sig vara en god arbetsmiljö, där dehandikappade kan göra mycket goda arbetsinsatser. erbjudermuseimiljön en välgörande och sfimulerande arbetsplats. Mot denna bakgrundborde utskottet enligt min mening ha framhållit betydelsen av att länsmuseernaäven i fortsättningen får möjlighet att anställa personal i åtminstonenuvarande omfattning. Innehållsförteckning au 1987/88:11 Sammanfattning............................................................. ....... 1 Uppgifterom arbetsmarknadsläget................................. ..... 13 Utskottet ....................................................................... ..... 15 Förutsättningarför arbetsmarknadspolitiken.................. ..... 15 Propositionen.................................................................. ..... 15 Åtgärderför ungdomar.................................................... 24 Inledning......................................................................... ..... 24 Ungdomsåtgärdernasinriktning...................................... ..... 25 Löner ochavgifter........................................................... ..... 30 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader .............. ..... 31 m.......................... ..... 33