bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Här behövs en utbildningsverksamhet, ochdet är många som funderar över det. Ett antal högskolor har planer och harskissat på hur en utbildning bör utformas för att vara till gagn för de härgrupperna. I dagens läge sker mycket av detta arbete utifrån ett starktengagemang, som i många fall kompenserar avsaknad av fullt adekvat utbildning. : Det är självklart att intressetfokuseras på barnens situation. belyste i början att etttotalförbud mot att ta barn i förvar skulle innebära en splittring avfamiljerna, och jag är övertygad om att de flesta inser att det måste varabättre för barnen i vissa situationer att få följa med föräldrarna. Eftersom vi har gjort den bedömningen är det ännuviktigare att vi tar reda på hur formerna för förvaringen ser ut. Hur har mangjort bedömningen av vilka särskilda krav som ställs på formerna för förvariiignär barn medföljer föräldrarna i förvaringen? : Barn tas aldrig i förvar ensamma, utantillsammans med minst en av vårdnadshavarna. : När man hör talas om en timmesutevistelse tycker man att formerna för förvaring inte är sådana som de bordevara. Anser att det finns anledning att oberoende avjustitiekanslerns översyn själv se på hur vi kan förbättra förhållandena iolika avseenden? Jag tänker inte på utbildningen utan på utevistelsen ochsådana saker, som såvitt jag förstår inte har granskats av justitiekanslern mensom är viktiga om barnen skall kunna växa upp till någorlunda harmoniskamänniskor trots den bakgrund som de har när de kommer hit och trots de; formerunder vilka de vistas ganska länge under sin första tid här. frågorna behandlas i såvitt jag KU 1987/88:40 förstårefter en hastig genomläsning. Vi får naturligtvis noga överväga vilka Bilaga B 4 åtgärdersom vi bör vidta med anledning av den rapporten. Vi har också givit socialstyrelseni uppdrag att se på vilka åtgärder man behöver vidta för att mötaflyktingbarnens behov när de har fått stanna här. Det är kanske ännu viktigare.Jag har fått rapporter om att det i vissa fall uppkommer ångest efter en tid hosbarn som har varit i en svår flyktingsituation. Men låt mig säga att förvarstagande av barn sker underkorta tider och fillsammans med minst en av vårdnadshavarna. Det är fråga omett fåtal dagar. Vi är naturligtvis angelägna om att förbättra situationen ävenunder de korta fiderna, men det skall noteras att det sällan gäller mer än ettfåtal dagar. : sade i början attkonstitutionsutskottet borde fara ut och se på några av förläggningarna. Jag skall försöka se fill att åtminstone jag kommer ut, och jaghoppas att många andra kommer med. : Under utfrågningens gång har vi kunnatkonstatera att flera barn har omhändertagits än vad avsikten var. Även enutredning som gjort en översyn av utlänningslagen har konstaterat detta.Statsrådet har redovisat vissa åtgärder som man har vidtagit men säger att detinte finns någon statistik över vad som hänt efter den sexmånadersperiod dåutredningen konstaterade att man inte följde bestämmelserna som för närvarandegäller. Min fråga fill statsrådet är om han trotsavsaknaden av egentlig stafistik ändå har en uppfattning, om man efter den 30september 1987 sköter omhändertagandet bättre . Följer man reglernabättre än man gjorde den 1 juni-den 30 september 1987? : Som jag antydde fidigare har det upplystsoss att Arlanda-polisen, som har varit mest i blickfånget och som har svaratför det största antalet förvarstaganden, har ändrat sin praxis efter den härtidsperioden på det sättet att man hänvisar förekommande fall till den öppnaförläggningen i . Först efter det att den första utredningen har givitvid handen att det faktiskt är aktuellt med en direktavvisning har man tagitflyktingarna i förvar i den slutna avdelningen. Detta måste innebära att antalet förvarstagna barn harminskat. Jag utgår från att antalet har minskat kraftigt och framför allt atttiderna för förvarstagande har begränsats. : Invandrarministern har haft en ganskaomfattande brevväxling med riksdagsman av 80 namn. Welinsuppgifter om utvisade asylsökande som råkat illa ut när de har kommit fillbakatill sina hemländer har tydligen inte varit särskilt väl underbyggda. Har det någongång gjorts en kontroll eller en uppföljning av vad som händer en asylsökandesom utvisats när han kommer tillbaka till sitt hemland? : Ja, det har det gjorts. harvi gjort det i ett Jag tror att jag redan vid utfrågningen i fjolkunde redovisa ett fall .,. medutvisning till , som noga följdes upp. Det visade sig att det inte KU 1987/88:40 alls hade skett något gripande. Vederbörande var i full frihetoch hade inte Bilaga B 4 haft några problem vid hemkomsten. Icke förtyfinns det fallet i Welins lista. Ett annat fall som var omskrivet gällde enalgerier som utvisats av domstol på grund av brott. Regeringen upphävde inte detbeslutet. Där hade ett gripande skett och vederbörande satt fängslad ett antaldagar, men av undersökningen att döma berodde det mest på den uppmärksamhet somgivits åt fallet i svensk press. Det var mera detta som gjorde att uppmärksamhetenriktades på vederbörande vid hemkomsten än någon politisk verksamhetdessförinnan. : Vi har alltså fått reda på att det harskett sådana undersökningar, men de har tydligen blivit aktuella genomuppgifter i pressen. Har inte myndigheterna eller regeringen gjort någon mersystematisk kontroll av vad som händer dem som utvisats? : Man måste börja från början. Beslut omutvisning fattas på grundval av ett underlag som visar att det inte föreliggerrisk för förföljelse vid hemkomsten. Vi chansar inte, och vi gör inte enutvisning för att sedan se om det gick bra, utan vi arbetar med hyggligasäkerhetsmarginaler. När det ändå görs gällande genom pressen eller på annatsätt att någon råkat illa ut försöker vi göra en uppföljning. Det är inte alltidlätt, men vi gör energiska försök. Welins lista på 88 namn har föranlett ett omfattandearbete i arbetsmark-nadsdepartementet. Vi beräknar att tre manmånader har gåttåt för att försöka göra en uppföljning - i många fall var det utvisningar somskett sedan. Flertalet av de fall som är anmälda gäller beslut somär fattade 1985, och det är hart när omöjligt att nu bringa klarhet i vad somverkligen kan ha inträffat för en person med visst namn som har återväntexempelvis till . Om det påstås att vederbörande blivit dödad, har detinte gått att få någon bekräftelse. I ett av fallen bygger man påståendet på entidningsuppgift i att en människa med samma namn skulle ha dödats, menav vilken orsak och i vilket sammanhang och om det över huvud taget var denpersonen är högst osäkert. Detta visar kortfattat problematiken när det gäller attfölja upp ärenden av äldre årgångar. Det är naturligtvis betydligt lättare närdet gäller de beslut om verkställighet som fattas . Vi gör där vad som ärmöjligt. Men vi kan inte regelmässigt fillhandahålla en överrock för dem somåker till sina hemländer. Det skulle skapa svårigheter för vederbörande omsvenska myndigheter skulle efterspana dem i deras hemländer. : Jag vill tala dels om , dels om männen från utan att vara personlig, och jag skallförsöka beakta de sekretessregler som finns. Men låt mig starta med en allmän och kanske litetpersonlig fråga: Är enskilda svenskars engagemang, nästan lidelse, iflyktingfrågor för dig en belastning, eller anser du att det stärker dig i dittarbete? : Det är självklart att svaret är att jagser det som en tillgång att det finns människor runt om i landet som är engageradeför flyktingarna 72 Det har jag försökt göra klart i alla de tal jag har hållit. Jag tog KU 1987/88:40 initiafivtill vänskapsveckan, en folkrörelsekampanj för att skapa goda Bilaga B 4 relationermellan invandrare och svenskar i syfte att öka förståelsen mellan Det gläder mig att folkrörelserna är beredda att fullfölja det. Jag kanberätta för konsfitutionsutskottet att anordnar folkrörelsernaen vänskapsvecka igen. Jag ser detta som en utomordentligt godtillgång i arbetet. : Jag är glad att du säger det. Det är enbra utgångspunkt när vi skall tala om lista. Det gäller de sex fall som är anmälda för granskning avkonstitutionsutskottet, inte dem som finns på den stora listan som talade om. Där är utgångspunkten vårt ansvar enligtGenévekonventionen för vad som händer med dem som varit här och sökt asyl.Kjell-Arne har anmält en rad fall, och du har svarat att det varit omöjligteller svårt att identifiera dem. Jag vet också att de flesta fallen har du intehaft beröring med inom regeringen. : Inte något fall. : Då kommer vi fram till hur det har gåtttill. I fall 1 finns det ett direktvittne från Shatila-lägretsom lever i . Det finns ett annat mer indirekt vittne som lever iGöteborg. I fall 2 finns det ett vittne som lever i ochsom var granne i med den det gäller. Han har också släktingar i . I fall 3 hänvisar ni till att det ärendet troligen hargått via Ariandapolisen, men det är väl ändå regeringens ansvar? I det falletfinns ett intyg från ärkebiskopen, att mannen har dödats - skjutits - straxefter ankomsten till . Fall 3 har dessutom en släkting i . Fall 4 köptes fri av kyrkan efter det att han torteratssvårt och är i och lever i . Han har i artiklar i tidningarnatalat om vad som hänt honom. Han har dessutom accepterat journalisternastexter, som alltså är vidimerade. Fallet 5 fängslades och torterades direkt efter ankomsten,lyckades med kyrkans hjälp fiy till och lever nu som kvotflykting iNorge. Han har också själv i tidningarna talat om vad som hänt honom. Om fallet 6 anger ni i undersökningen att det inte gåttatt identifiera det. har uppgivit att mannen blivit avvisadvia . Genom att ringa till får man alla uppgifter. Har duverkligen velat veta vad som har hänt dessa sex? : I ett brev skrev jag tillKjell- : "Du har i en artikel i sagtatt du har en lista på 80 namn gällande personer som utvisats från tilltortyr eller död i sitt hemland. Jag ber dig därför att överlämna dinlista med de 80 namnen och så detaljerade uppgifter som möjligt om vad som häntdem. när och var. Jag lovar att vi skall göra en grundlig undersökning därdetta är möjligt och överlämna resultatet till dig." Jag fick ett svar som inte innehöll några somhelst sådana uppgifter. Jag skrev ånyo ett brev där jag bl.a.sade:"Vi strävar efter attklarlägga alla fakta i varje enskilt ärende. Givetvis behöver vi KU 1987/88:40tillgång till allt tillgängligt material när uppgifter av det slag du förfram Bilaga B 4 undersökts. För att vi skall kunna få klarhet i de 80 falldu nämner vädjar jag fill dig att överlämna listan tilldepartementet så att vi kan börja utredningen." Vi har sedan konstaterat att vi inte fick något nyttmaterial. Vi fick listan med mycket knapphändiga uppgifter. Vi har gått igenomakterna i de fallen -det har som sagt tagit åtskillig tid - för att göra enbedömning av om det möjligtvis har fattats några beslut som inte varitförenliga med lagstiftningen. Vi har då sökt att på alla möjliga sätt fåuppgifter om händelser som inträffat efter utvisningarna. Vi har inte fåttnågot sådant material från . Om han har vittnen och har material frånolika håll, tycker jag det är synnerligen anmärkningsvärt att han inte harvelat fillhandahålla detta för vid den granskningsom vi har gjort. : Det är inte de 88 fallen som ärföremål för granskning, utan det är de sex fall somjag räknade upp. : De sex fallen finns bland de 88. . Margttta : Där står ord mot ord, för enligtKjell-Arne har han lämnat underlag. Det finns vissa fall där det är enkelt att ta reda på mer,om man vill. också förekommit tidningsartiklar. Min fråga kvarstårdärför. Jag är inte ute efter att nagla fast någon, utan jag villveta vad vi har lärt oss av detta och vilka implikationer det har på vårfortsatta behandling av asylärenden och utvisningsärenden. Lär vi oss någontingav vad som har hänt? : Vi har inte kunnat få någon bekräftelsepå att det faktiskt har förekommit övergrepp mot dessa. Men även om någon av dessa har blivit dödad i eller annorstädes, så återstår att bedöma, om det har något samband med de uppgifter som har legat till grund för behandlingen av ärendet när vederbörande var i . Förhållandena förändras ju i olika länder, och personer kan bli invecklade i svårigheter, inte bara i . Det är naturligtvis omöjligt att förutse alla eventuella förvecklingar som beror av nya eller förändrade förhållanden. Vad vi måste bedöma är de förhållanden som gäller i det enskilda fallet när vi har att avgöra ärendet. Så sker också. När det ändå förekommer uppgifter om att någon skulle råkat illa ut gör vi de efterforskningar vi kan göra. Jag känner mig ganska störd av antydningar om att vi inte skulle vilja bistå flyktingar och asylsökande i betryckta situationer. Jag upplever det nästan som kränkande i det arbete jag har att utföra, som är ett tungt och svårt arbete. Vi behöver allt stöd, och vi behöver samverkan mellan alla goda krafter på det området. Jag upplever det som ganska jobbigt att det finns de ute i samhället som bedriver en förtalskampanj mot vår flyktingpolitik och påstår t.ex. att vi tar handelspoli tiska hänsyn när vi avgör asylärenden. Sådana påståenden vill jag på det bestämdaste avvisa, liksom antydningar om att vi är oengagerade i ärendena. Det är inte handläggarna heller. De skulle inte orka jobba med det här om de , inte hade ett personligt engagemang. MargittaEdgren: Handelspolifiska skäl hoppas jag att du inte kopplar ihop KU1987/88:40 med de frågor som jag har ställt. Det har inte tagits upp i vad jaghar sagt eller Bilaga B 4 vad någon har anmält. Kvar står att under de tre manmånader som man använde föratt gå igenom fallen borde man ha hittat det jag nu har hittat på egen hand ochtagit reda på genom uppgifter. Jag ber att få ställa ett par frågor i anledning av minegen anmälan som gäller rättssäkerheten för de asylsökande. : Tillåts det mig att ställa en motfråga?Varför är inte utskottets ledamöter som har tillgång till sådana handlingarbenägna att lämna uppgifterna till departementet, när vi efterfrågar uppgifterför att kunna göra en kartläggning? : Jag har noterat de uppgifter som här harlämnats om skriftväxlingen. Den finns inte i våra handlingar. : Som expeditionschef har jag ett särskiltansvar för handläggningen av de här ärendena. När vi fick anmälan - jag talar då omden senaste - om regeringens åtgärder i sex angivna fall kunde vi identifierafem av de sex fallen, eftersom de fanns med på den gamla listan. Bland dessavar det ett ärende som inte hade handlagts av regeringen. Det sjätte ärendet,har det sedermera upplysts, avser ett beslut som regeringen inte har handlagt,eftersom det har handlagts av en polismyndighet i . Vi gick in i deregister vi hade tillgång till, dvs. vårt eget register och invandrarverketsregister, för att se om regeringen fattat något beslut. Det blev negativtresultat, eftersom några beslut på den nivån icke hade fattats. Jag vände mig sedan personligen och genom en handläggaretill utskottet och bad att få ytterligare upplysningar beträffande ärende 6,som icke kunde identifieras. Vi befann oss i tidspress, eftersom utskottetville ha redovisningen. Från utskottskansliet fick jag besked om att det intefanns någonting ytterligare att tillägga som syftade till att identifiera fallnr 6 på listan. Därför avlät jag den beskrivning som sändes in. anmäldes det till departementetatt det ärendet avgjorts i . I den uppkomna situationen ansåg jag inte attvi borde vidta några ytterligare åtgärder. : Jag påpekade på ett tidigt stadium närutskottet skulle behandla frågan att det gällde . Så går jag vidare till frågan om de tre unga studenternafrån . Jag tycker att det fallet visar på en annan dimension av vårbehandling av invandrare och asylsökande. Det gäller deras rättssäkerhet. Detär en lång historia, men jag har läst akterna och har läst alla papper. Utgångspunkten är att invandrarverket fattar ettgruppbeslut om utvisning - "gruppbeslut" står det ipapperet. Det överklagas av deras svenska ombud och stöds av helt nyahandlingar. Vad händer då till dess regeringenfattar sitt beslut i augusfi 1987? Vilken undersökning sätter man i gång på basis av dessa nya handlingar? Söm jag kan läsa i papperen händer absolut ingenting, utan 75 regeringenfattar sitt beslut efteråt på samma underlag som KU 1987/88:40 invandrarverket fattade det första gruppbeslutet på. Är detta enligt din uppfattning förenligt medrättssäkerheten enligt svensk lagstiftning? : Jag har här tidigare redovisat denomfattande kartläggning som gjordes av de fallen med tre förfrågningar tillambassaden . Ambassaden har vid sju fillfällen rapporterat omsina efterfråg-ningar och i samtliga fall konstaterat att uppgifterna varfalska. I det läget kan jag inte se att det fanns någon anledning att gå vidareoch kontrollera de ytterligare handlingar som inlämnades, som enbart var ägnadeatt ytterligare fördröja hela ärendehandläggningen. Vad jag kan säga är att ärendet borde ha avgjorts tidigarei det sista skedet, men vi har redan diskuterat problemet med ärendebalansen. var det ett riktigt beslut. Det är att beklaga att den här typen av ärendenförorsakar så mycket arbete, när det i grunden inte finns några som helst skälför att lämna svenskt uppehållstillstånd. Det är viktigt att det görs klart för asylsökande att detär vid det första förhöret som de skall redovisa sina skäl. Kan man inte fåtill stånd en sådan ordning, kan vi inte heller genomföra ett system medkortare handläggningstider. Här har man kommit in med nyahandlingar och krävt kontroll av handlingar som i inget fall har visat sig varaäkta. Margttta : Att man har vänt sig fillambassaden i är jag inte så imponerad av. Det gäller ju tre olikamänniskor. Får jag fråga på ett annat sätt: Vem litar när det gäller att bedöma t.ex. det politiska läget i ett land somBangladesh? De här unga pojkarna hyste en som de själva uppger välgrundadfriiktan för förföljelse om de återvände. Är det så lätt att säga att deljuger? : Nej, men det är lätt att konstatera attnär ambassaden i fick de handlingarna i sin hand- bl.a. arresteringsorder- visade det sig att de var falska. Då kan vi inte ge uppehållstillstånd på dengrunden att man har presenterat en arresteringsorder. När detta upprepas,stärker det naturligtvis inte den sökandes ställning. Jag vet inte om menar att man alltid baraskall godta vad den sökande säger. Alla sökande anser sig ha skäl för att fåstanna, men utredningen måste gå ut på att granska huruvida det faktisktföreligger sådana skäl. I det här fallet har vi dessutom facit i handen och kankonstatera att verkställigheten inte medförde några problem i deras hemland.Uppenbarligen hyste dessa tre som återvände ingen fruktan för att beträdahemlandets jord. Men man beklagade att man hade varit omgiven av dåligarådgivare, som hade givit falska förespeglingar om att uppehållstillståndskulle ordnas trots upprepade avslag. Jag kan säga att de rådgivarna stårfolkpartiet i mycket nära. : Jag vet inte om jag förstod , men när det står i rapporteringen att man vände sig till ambassaden menas inte att det var en gång i varje ärende. De här tre människornas historia är sammanvävd, och när man har vänt sig till ambassaden har det gällt hela 76 Det ärinte redovisat att vi eller invandrarverket har gjort KU 1987/88:40framställningar beträffande envar av dem, utan hela frågekom- Bilaga B 4 plexet har tagits upp , och vid sju tillfällen harvi fått bekräftelse att lämnade uppgifter inte varit sanningsenliga och attdokumenten varit falska. : Den här frågestunden innebär att vi inhämtar samupplysningar.Ingenting hindrar att i den diskussion som kommer att föras iutskottet framföra avvikande uppfattning, men de får bedömas av utskottet inpleno. MargittaEdgren: Jag vill avsluta med en kommentar om verkställighetsberättelsen, somjag också har läst. Vi vet ingenting om hur de lever . Enligt uppgiftlever de underjordiskt och under ständiga förflyttningar, och deras hem ochfamiljer trakasseras av regeringsparfiets anhängare. Det är en uppgift somskall ställas mot din uppgift att de har det ganska bra. AndersBjörck: Folkomröstningar är aktuella i och i . Får jag fråga GeorgAndersson, om folkomröstningsdebatten enligt din uppfattning har påverkatopinionen i för den svenska flyktingpolifiken. Minandra fråga gäller : Anser regeringen att det på grundval av vad som hänti finns anledning att göra några förändringar vad gäller t.ex. lokaltfolkomröstningsinstitut eller kommunernas ansvar? : Jag är kanske inte bättre än någon annan på att bedöma i vilkenutsträckning som debatten om folkomröstningen i har påverkat opinionen.Jag följer debatten med stor uppmärksamhet och noterar att i den brevskörd somkommer till departementet åberopas inte så sällan som ett lysandeexempel, och man frågar varför inte alla får vara med i en folkomröstning. Dessbättre har detta inte påverkat benägenheten i kommunerna i övrigt att ställaupp. Har det någon effekt, är det väl i den riktningen att man konstaterar inte vill att den egna kommunen skall vara som och att man självskall göra sin insats, även om den blir ringa. Sjöbodebattenhar inte förändrat regeringens inställning fill frågan om kommunernas ansvar pådet här området. Vi arbetar fortsättningsvis med den s.k.hela-Sverige-strategin. AndersBjörck: Får jag tolka det så att enligt din uppfattning har haften avskräckande effekt på kommuner som kan ha haft tankar på att görainskränkningar? : Det är svårt att göra någon bedömning, men jag lutar väl närmast åtatt det i något fall möjligen kan ha varit så. Närdet gäller den allmänna opinionen är jag rädd för att Sjöbodebatten ändå dessvärre har givit näring åt främlingsfientliga och invandrarfientliga krafter.Jag ser med stor oro på den måhända infekterade debatt som kommer att bli ettutflöde av folkomröstningen i i samband med det kommande valet. Jaghoppas verkligen att riksdagspartierna samfällt och enigt står fast vid den generösa och ambitiösa flyktingpolitik vi bedriver och att vi kan 77 gemensamt,såsom har skett i manifestationer , stå upp KU1987/88:40 till kamp mot tendenserna till främlingsfientlighet och rasism. Denkommis- Bilaga B 4 sion som vi har filisatt i det syftet är ett värdefulltinstrument i detta arbete. : Får jag skjuta in en fråga: Är regeringenför generös? Den avgående generaldirektören för invandrarverket har framställtdet närmast som om regeringen har varit för generös. Har du någon kommentartill detta? : Jag har bara den kommentaren, att det ärregering och riksdag som formar vår flyktingpoUtik. Jag upplever att det finnsett brett stöd i parlamentet för den flyktingpolifik vi bedriver. Det glädermig att det finns ett stöd för denna ambitiösa och generösa flykfingpolitik.Verket måste naturligtvis arbeta i den andan. Det utgår jag från att man ocksågör. Effekten av sådana påståenden om att vi bedriver en förgenerös politik -någon har skrivit i en arfikel att vi driver en naivflyktingpolitik och att det är fel människor som kommer- kan vi avläsa iopinionsyttringar som kommer till departementet. De grupper som är kritiska ochnegativa tar fasta på sådana yttranden. De används som en språngbräda i denfortsatta debatten. : Jag har en kompletteringsfråga somgäller utbildningen av personalen vid institutioner där man tar barn i förvar.Du sade att de har en adekvat utbildning. Jag undrar om du anser att väktare har en adekvatutbildning för att ta hand om barn. Man har nämligen anlitat vaktbolag. : Man anlitar vaktbolag, men det ärblandade kategorier av människor som ingår i personalen. De som jag har möttdär har fått en utbildning som har varit av värde i arbetet, exempelvisbarnskötarutbild-ning. : Därmed är frågestunden avslutad. Jag villuttala vårt tack till och hans medarbetare för att de harställt sig till förfogande för att lämna kompletterande information till oss ien mycket angelägen fråga. ku 1987/8840 Offentlig Utfrågning av , exportkreditnämnden,om exportkreditgivningen : Vad denna utskottsutfrågning handlar om äratt inhämta sakupplysningar som komplettering till en ganska omfattandeskriftlig dokumentation som utskottet förfogar över. Utfrågningen gäller ärenden som harsammanhang med krigsmaterielexporten.