bet · GB01JoU7 · 1987-12-31 00:00:00 — om hästaveln m. m. Utskottetbehandlar i detta betänkande en under /87 väckt motion som bl. a.understryker hästhållningens värde från social och ekonomisk synpunkt.Motionen har remissbehandlats och därvid föranlett övervägande positivayttranden. Utskottet föreslår enhälligt att med anledning av motionenuttalar sig för att en utvärdering kommer till stånd angående vissa frågorrörande hästaveln och utbildningsutbudet inom hästsektorn. Imotion 1986/87:Jo213 av m. fl. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna behovet av att en plan upprättas för dels hurutbildningen och tillgången på hästar skall främjas, dels hur intresseradeungdomar skall få utbildning och möjlighet att utöva sitt hästintresse utan attstora grupper ungdomar hindras av oöverstigliga kostnader. Imotionen understryks hästens stora betydelse frän social och ekonomisksynpunkt. Det ökande hästintresset är betydelsefullt för ungdomar ur allasocialgrupper. I diskussionerna om spannmålsöverskottet har hästen blivitintressant både som konsument av spannmål och som exportvara. Både itävlingssammanhang och för fritid och rekreation är det viktigt att det finnstillgång till goda och välutbildade hästar. Motionärerna förordar ett sammanhålletprogram där avel, hästsport och forskning samverkar, understödda av staten ochnäringslivet. Programmet skulle framför allt syfta till att ge hästintresseradungdom tillgång till kvalificerad utbildning och kursverksamhet samt aUridsporten och ridfrämjandet får tillgång till hästar av högsta kvalitet tillrimligt pris. De för avel värdefullaste hästarna bör behållas i landet ochkomma vår egen avel till godo. Marknadsföringen av svenska hästar genom sportoch uppvisningar bör intensifieras. 1 1987/88. Remissyttranden - ' JoU 1987/8.8:7 Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånlantbruksstyrelsen, , ,länsstyrelserna i och län. , Ridfrämjandet, Stiftelsen och hästsportcentrumFlyinge, Strömsholmsstif-telsen. De större intresseorganisationerna inom-hästsport ochhästavel har av gett gemensamma synpunkter tillsamrhäns med öch . Därvid har även AB Trav och Galopp, , hästen, Svenska : . och avgétt synpunkter. Remissammanställning, se Bilaga. ' Historiskt sett har hästen haft sin största betydelse förförsvaret, jord- och j skogsbruket,transportsektorn samt sport och rekreation. k. rusthästar använts iförsvaret. Enligt härordning skulle i stället för rusthästar finnasstamhästar, s. k. remön-teringshästar, vilka köptes upp från lantbrukare ochuppfödare. Med början försvarsbeslut har antalet ståmhästarsuccessivt minskat. De sisla hästanspända förbanden utgick ur armén . mindre än 100 är var hästenlantbrukets egentliga dragare. Frän och fram varskjutsningen ett av huvudändamålen med hästhällningen. Då oxen blev överflödigi ökade antalet hästar snabbt. Kulmen nåddes.är 1920 medca 700 000 hästar. Med motoriseringen i lantbruket fick hästen allt mindrebetydelse som dragdjur. Krigsåren var arbetshästarnas sista stora tid. Efterandra världskriget sjönkt antalet hästar drastiskt till en lägsta notering ibörjan av om ca 82 000. Det finns inga exakta uppgifter om del totala antalethästar i,. Enligt en rapport från en konferens i i rnaj!987 kan antalet uppskattas till ca 130 000. Antalet försäkrade hästar varenligt jordbrukssta-tistisk årsbok 110 000. Hästens betydelse i dagens kan bedömas utifrånolika användningsområden. Dessa är i huvudsak följande. Export Ochimport av hästar ; I det svenska lantbruket svarar hästhållning förenomsättning av ca 800 JoU 1987/88:7 milj. kr. i form av intäkter frånfoderproduktion och försäljning, inackordering, uppfödning och försäljning avhästar m. m. Uppskattningsvis äger var femte lantbrukare hästar. De hästar somfinns konsumerar foder och bete motsvarande ca 100 000 ha ,vilket motsvarar av den totala åkerarealen. Nettoeffekten avhästhällningen pä jordbrukets reg-leringsekonomi är inte oväsentlig. Beroendepå vilka antaganden som görs angående världsmarknadspriser ochävkastningsnivåer har den beräknats till I . per häst och år. Spannmålsgruppen har lämnat förslag till.åtgärder för attminska spannmålsöverskottet (Ds Jo 1986:6) och därvid konstaterat att delfinns en mängd insatser som kan vara möjliga att utveckla och som. sammantaget.kan fä en icke oväsentlig effekt pä spannmålsöverskottet. Dessa verksamhetersom är av typen köksväxtodling, hästuppfödning, fodervärd för hästar, linodlingm. m. är i många fall företagsekonomiskt intressanta utan stöd.' Gruppen finnerdet inte motiverat med något generellt stöd för denna typ av verksamheter. Ridsporten har ökat väsentligt iomfattning. är det enligt Ridfrämjandets statistik ca 250 000 personersom rider regelbundet. Ridsporten stöds av ett antal intresseorganisationer,såsom t. ex. Svenska' ridsportens centralförbund (SRC) och Ridfrämjandet. Sedan är 1974 verkar AB Trav och Galopp (ATG) för atttrav- och galoppsporten i landet skall kunna bedrivas på ett sådant sätt attde långsiktiga förutsättningarna för sporten tryggas. Ett belopp motsvarande10% av tolalisatoromsättningen inbetalas till staten. Som en av stiftarna i stödjer ATG ävensvensk avel och utbildning inom hästområdet. ATG är också en av stiftarna förhingstupp-födningsanstalten i . har mellan 800 och I 000 hästar varje årexporterats till ett värde av ca 50 milj. kr. Enligt vissa bedömningar finns enbetydligt större marknadspotential än vad som utnyttjas. () svarar förutbildningen av vissa yrkesgrupper med verksamhet inom hästsektorn (veterinärer,hovslagare m. Djurslaget häst intar dock en relativt undanskymd positionvid SLU. Orsaken är den anpassning till avhästningen som skedde.underefterkrigstiden vid dåvarande lantbruks-och veterinärhögskolorna. De fastapersonella och materiella resurserna för hästsektorn inskränker sig till deundervis-nings- och hästsjukvårdsresurser som finns vid de kliniskainstitutionerna . och vid hovslagarskolan. Vid de icke-kliniska institutionernasaknas sär-, skilda resurser för hästområdet helt. Det övriga utbildningsutbudet ger en geografiskt ochorganisatoriskt splittrad bild. Det utbildningsutbud som dominerar är olika påbyggnads linjer och specialkurser. Dessa bedrivs ofta, i samverkan med befintliga gymnasieutbildningar på orten eller i dess näi-het. . 3 a.följande kurser och utbildningar finns tillgängliga: JoU 1987/88:7 Utbildning avdjurvårdare (2-årig specialkurs); , , , ,samt . Hästskötsel(10-veckors specialkurs): . Körning medhäst (8-veckors specialkurs): samt Wången. Kurs föryrkesverksamma inom trav- och galoppsport (9-veckors specialkurs): samtMölndal. Stallchefsutbildning(2-årig päbyggnadsutbildning): . driver Ridfrämjandettillsammans med AB Trav och Galopp, och:Svenska galoppsportens centralförbund folkhögskola pä Strömsholm.Verksamheten på ridskolan och folkhögskolan är integrerad. Vid folkhögskolanbedrivs fritidsledarutbildning med inriktning på bl. a. ridskolechefer. Utöver de ovan nämndautbildningarnager Ridfrämjandet ettantal kurser som är inriktade mot ridinstruktörer, ridlärare, ridskolecheferoch chefsinstruktörer. För yrkesverksamma inom jordbruket bedriverlantbruksnämnderna kursverksamhet även inom hästområdel. Nämndernas kurser är iförsta hand inriktade på utfodring och uppfödning av hästar samt användning avhästen i jord- och skogsbruket. förväntas en proposition om översyn avden gymnasiala yrkesutbildningen, ÖGY. För att bereda frågor som hänger sammanmed denna utbildning finns ett antal preliminära läroplansgrupper, bl. a. förjordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsutbildning samt vattenbruksutbildning. och uppfödning m. m. Staten har genom tiderna pä olika sätt stött hästavel ochhästhållning. Till grund för statens nuvarande insatser ligger det betänkandesom hästutredning lämnade (SOU 1982:51). beslutade att den statliga verksamhetenvid statens hingstdepä och stuteri vid skulle avvecklas fr. o. m. den 1januari 1983 och överiåtas på en stiftelse (prop. 1981/82:198, JoU 1981/82:39).Enligt beslut vid /84 överfördes huvudmannaskapet förhästavelsarbetet från lantbruksstyrelsen till en huvudorganisation beståendeav de dåvarande hästavelsföreningarna (JoU 1983/84:25, p. äravelsverksamheten i huvudsak uppbyggd kring olika avelsförening-ar. Totaltfinns det 17 rikstäckande avelsorganisationer med Svenska häst-avelsförbundetsom huvudman. Förbundets främsta funktion är att se till att reglerna för denofficiella hästkontrollen efterlevs. Statens del i verksamheten består i huvudsaki att lantbruksstyrelsen i egenskap av tillsynsmyndighet meddelar föreskrifterangående avelsvärderingen av hingstar enligt lagen (1985:342) om kontroll avhusdjur m. m. bevarande(ackordhäststiftel-sen) övertog formellt huvuddelen av arméns hästar.Stiftelsen köper ärligen inca 50 hästar. Uppköpen har bl. a. gjort det möjligt för ridskolor JoU1987/88:7 och unga ryttare alt för en rimlig kostnad kunna utöva sin sport. Stiftelsen och Hästsportcentrum Flyingebildades för att skapa en nationell kraftsamling kring ett sammanhålletprogram, där avel, hästsport och forskning aktivt samverkar, understött av detallmänna och näringslivet. Diskussioner pågår att skapa ettnationellt centrum för avel och hästuppfödning inom ramen förFlyingestiftelsens verksamhet. Stiftelsen i har till ändamål atttillhandahålla landets uppfödare av arbets- och sporthästar ett fullgotthingslavelsmaterial samt att bedriva utbildning och andra aktiviteter rörandehästuppfödning, skogskörning med häst, ridsport och därtill hörande frågor.Även här har kommuner och landsting samt näringslivet bidragit till enkraftsamling för att främja den nordsvenska hästen. För att stimulera och främja en ökad försäljning av hästarpå den internationella marknaden har bildats ett bolag medarbetsnamnet . Bland finansiärerna märks bl. a. LRF,Föreningsbankerrias bank och Jordbrukets försäkringsbolag. Statligt stöd till avel, utbildning m. m. 1 enlighet med i del föregående angivna besluthar de särskilda anslagen till främjande av hästaveln avvecklats. bevarandeerhåller av medel inom jordbruksprisregleringen visst bidrag för sinverksamhet. För /88 uppgår bidraget till . Inom ramen för anslaget I 1, Stöd till idrotten (prop.1986/87:100 bil. 11, KrU 1986/87:10) utgår bidrag till och med 3 815 OOOkr., till deSvenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund med . och tillSvenska ponnyföreningen med . Under ättonde huvudtiteln (prop. 1986/87:100 bil. 10, UbU1986/87:22) har anvisats I . som bidrag till driften av Hästsportensfolkhögskola. (Se föregående avsnitt.) Beloppet avser bidrag till 2 500elevveckor. .Landstingsbidrag utgår med . för att täcka bl. a. vissainackörde-ringskostnader. Utskottet behandlar i detta betänkande en motion av JohnJohnsson m. fl. (s) som mot bakgrund av det ökande hästintresset förordar olikaåtgärder för att främja hästhållningen och förbättra utbildningsutbudet förungdomar som är intresserade av ett yrke med anknytning till hästsektorn. Som framgår av redovisningen ovan har utskottet inhämtatyttranden över motionen från lanlbruksstyrelsen, , , och flertalet intresseorganisationerm. n. inom hästavel och hästsport (se Bilaga). 1* I9S7/8S. Sä gott som samliga remissorgan ställer sig positiva tillmotionen. Stor JoU 1987/88:7 enighet råder om behovet av ytterligare insatserinom forsknings- och utvecklingsarbetet på hästhållningens område. Vad gällerutbildningsmöjligheterna framhåller attutbildningsutbudet ger en geografiskt och organisatoriskt splittrad bild. Därförförordar SLU en riksomfattande inventering och samordning avutbildningsutbudet. anser att den preliminära läroplansgruppsom inrättats på jordbruksområdet bör få i uppdrag att beredautbildningsfrågorna i huvudsaklig överensstämmelse med motionen. Fleraremissinstanser understryker vidare behovet av ytterligare informations- ochrådgivningsinsatser. Hästens betydelse för jordbruket och landskapsvårdenliksom för rekreation och sport framhålls. Enligt intresseorganisationerna är detviktigt bl. a. från djurskyddssynpunkl att utbildningen prioriteras och att ettfullgott hästmaterial finns att tillgå. har anfört attridhästarnas medellivslängd halverats , en utveckling sominger allvarliga farhågor. Ridfrämjandet m. fl. organisationer framhåller attridsporten, framför allt ridningen, är av den omfattningen att den kanbetecknas som en folksport. Verksamheten har stor betydelse som ungdoms- ochfritidssysselsättning och har en viktig fostrande roll. Enligt lantbruksstyrelsen är det tveksamt om det går attöka hästantalet nämnvärt i landet. Däremot förordar lantbruksstyrelsen, ilikhet med många remissorgan i övrigt, att stödåtgärder vidtas för attförbättra djurmaterialets kvalitet, hanteringen av hästar och djurmiljön istallar och ridskolor. Del påpekas att i och med att ett stöd införts förvallodling kan en minskning av foderkostnaderna förväntas. Lantbruksstyrelsenframhåller vidare att det krävs insatser inom forskning och utvecklingsarbeteför att. man skall kunna bibehålla den internationellt välrenommerade högakvaliteten pä svenska hästar. Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionenoch remissyttrande na att hästhällningen i har väsentlig betydelse både fråri ekonomisk och social synpunkt. När det gäller hästens betydelse inom de användnings områden som är knutna till de areella näringarna kan det visserligen kon stateras att tyngdpunkten i hästhållningen sedan slut förskjutits från angivna områden mot sport- och rekreationssektorn. Som framgår av redovisningen i det föregående ger hästhållningen emellertid positiva effekter såvitt avser bl. a. möjligheterna att utnyttja överskottsarea len i jordbruket. Det finns vidare anledning alt understryka värdet av skogs körning med häst som ett led i strävandena mot ett mer småskaligl och ekologiskt anpassat skogsbruk. Arbetshästen utgör i många fall ett realis tiskt alternativ till de betydligt dyrare skogsmaskinerna. Vad gäller särskilt hästhållningens betydelse för landskapsvård och landskapsutveckling kan nämnas att förordat en översyn av reglerna om fastig hetsbildning för mindre jordbruk m. m. som skall syfta till att underlätta bildandet av mindre företagsenheter (BoU 1986/87:14). De av beslutade ändringarna i jordförvärvslagen där tonvikten läggs vid regionalpolitiska mål och sysselsättningsmöjligheter på landsbygden har också betydelse i detta sammanhang (JoU 1986/87:24). Det ökande intresset för ridning och andrafritidsaktiviteter är enligt JoU 1987/88:7 utskottets mening positivt.Detta gäller givetvis även den av flera remissorgan omvittnade storaefterfrågan på utbildningar och kurser rörande hästhållning m. m. Mot bakgrund av vad som anförts om hästhållningensbetydelse i olika sammanhang anser utskottet att ytterligare uppmärksamhet börägnas åt framför allt frågor om avel och uppfödning av hästar och omutbildningsutbudet på området. En utvärdering bör göras av resultatet avstatsmakternas beslut att överlåta huvudansvaret för hästavelsarbetet päavelsorganisatio-nerna. Inte minst bör effekterna på avelsarbetet med dekallblodiga raserna beaktas. Tillgången på såväl arbetshästar som sporthästarbör ägnas uppmärksamhet. En inventering och samordning av utbildningsutbudetbör genomföras. Härvid bör bl. a. beaktas behovet av utbildning och kunskaper ifråga om användningen av arbetshästar i jord- och skogsbruket. Behovet avforskning, utveckling och rådgivning inom hästsektorn bör ytterligarekartläggas. Utskottet utgår från att det nödvändiga utredningsarbetet kan görasav berörda myndigheter och forskningsorgan i samråd. Lantbruksstyrelsen,och har särskild sakkunskap ide frågor som utredningen enligt utskottets mening främst bör omfatta. Detsynes lämpligt att också intresseorganisationerna inom hästavel och hästsportfår tillfälle att avge synpunkter. 1 övrigt bör det ankomma pä regeringen attnärmare bestämma hur utredningen skall bedrivas. Utredningsarbetet bör ta siktepå ett sammanhållet program i huvudsaklig överensstämmelse med synpunkterna imotionen. Utskottet föreslär att med anledning av motion1986/87:Jo2l3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet sålundaanfört. att med anledning av motion 1986/87 :Jo213 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en utvärdering avvissa frågor rörande hästaveln och utbildningen inom hästsektorn m. m. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk), (), (), AndersCastberger (fp) och (). Sammanställningav remissyttranden över motion JoU 1987/88 1986/87:Jo213 ''8 Staten har genom tiderna pä olika sätt stött hästavel ochhäslhållning. Till grund för statens nuvarande insatser ligger det betänkande som den parla mentariska utredningen om statens stöd till hästaveln.lämnade 1982 (SOU 1982:51). I denna utredning har flera av de synpunkter som motionärerna framhållit penetrerats. 1 enlighet med utredningens förslag har hästkontrollenomorganiserats. Ansvaret för hästkontrollens genomförande har överförts frånstaten till näringen. Huvudman för hästkontrollen, utom för trav- ochgalopphästar, är . Lantbruksstyrelsen är tillsynsmyndighet;Hästkontrollens nuvarande uppläggning efter moderna avelsprinciper ger engaranti för att kvaliteten på hästmaterialet stadigt förbättrats. Som ett resultat av den nämnda utredningen har en tvååriggymnasielinje i djurvård med inriktning mot häst förlagts till . Flyingehar, som motionärerna berört, utvecklats till en viktig utbildningsanstaltsamtidigt som den ursprungliga funktionen som hingststation kunnat bibehållas.Förutom finns hästcentra vid och Wången. Vid Strömsholmbedrivs utbildning av ridinstruktörer och vid Wången sker uppfödning avnordsvenska hingstar och utbildning i hästkörning. Vid samtliga tre hästcentrafinns möjligheter till ökade satsningar på grund- och fortbildning. Föryrkesverksamma inom jordbruket bedriver lantbruksnämnderna kursverksamhet äveninom hästområdel. Nämndernas kurser är i första hand inriktade på utfodring ochuppfödning av hästar samt användning av hästen i jord- och skogsbruket. För att kunna bibehålla den internationellt välrenommeradehöga kvaliteten på svenska hästar krävs insatser inom forskning ochutvecklingsarbete. Lantbruksstyrelsen anser att ett fortsalt arbete påufvecklirig och anpassning av nya avelsvärderingssystem är angeläget.Sambandet mellan defekter och prestation hållbarhet har stor ekonomiskbetydelse. Nya fodermedel till hästar och en utveckling av fodringsnormer ärandra angelägna forskningsuppgifter. Lantbruksstyrelsen har tillsatt enarbetsgrupp som i samarbete med skall ta framlämpliga nor- mer förutfodring av hästar. Arbetsgruppen kommer att redovisa sitt arbete JoU1987/88 . Lantbruksstyrelsen är tveksam om delgårattökahäslantalet ilandet nämnvärt. Antalet hästar har länge legat relativt oförändrat. Det imotionen nämnda antalet 150 000 synes styrelsen väl högt. Lantbruksstyrelsenserfarenhet är att dagens hästarital är maximalt för landets behov. Importen ärobetydlig och varje ökning av stobetäckningarna har följts av en ökadut-slaktning av övertaliga hästar. De stödåtgärder, som bör vidtas, börinriktas på en förbättring av djurmaterialets kvalitet, hantering av hästar ochdjurmiljön i stallar öch ridskolor. Ett problem inom hästsektorn är de dyrauppfödningskostnaderna. I och med att ett stöd har införts för bl. a. vallgrödorkan en minskning av höpriset förväntas. Delta kan innebära en förbättradlönsamhet i all hästhållning. Utvärdering före ny utredning Innan en ny utredning tillsätts för att få fram den plansöm motionärerna önskar bör först en utvärdering göras av de insatser somvidtagits i enlighet med de förslag som den senaste hästutredrtingen lämnade. SÖ har ingen erinran mot att utbildningen med anknytningtill hästen intensifieras så som motionärerna föreslagit. En förutsättning ärdock att tillräckligt med sökande finns och att de som slutfört den tilltänktautbildningen kan få arbete. SÖ anser det önskvärt om en samlad utbildningsgång kanerbjudas från gymnasieskola till högskola i likhet med andra JST-utbildningar.Under hösten förväntas proposition om översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen,ÖGY. I propositionen antas förslag komma om principer för yrkesutbildningen,bl. a. att denna bör bli treårig. För alt bereda frågor som hänger samman med den gymnasialayrkesutbildningen finns ett antal preliminära läroplansgrupper, PLG. För jordbruks-,skogsbruks- och trädgärdsutbildning samt vattenbruksutbildning finns PLG nr 7för JST. Denna läroplansgrupp bör fä i uppdrag att bereda utbildningsfrågorna ihuvudsaklig överensstämmelse med tankarna i motionen om hästavel m. m. Hästen spelar i dagens en väsentlig social ochekonomisk roll. För lantbruket har hästen kommit att få en förnyad betydelse,inte minst i sam- band medjordbrukets överskottsproblem. Varje häst behöver ca 1 hajord- JoU 1987/88bruksmark för sin foderförsörjning. I anslutning till den expanderande Bilaga fritidssektorn utgör hästen därför ett alternativ till utnyttjande avåkerareal. För SLU:s del har utvecklingen inom hästhällningen blandannat inneburit att behovet av välutbildade veterinärer och agronomer medhästkunnande har ökat liksom kraven på kontinuerlig forskning samt rådgivning. Utvecklingen har medfört att hästen är ett självklartinslag i SLU:s verksamhet. Detta till trots intar djurslaget häst en relativt,undanskymd position vid SLU. Orsaken är den anpassning till avhästningen somunder efterkrigstiden skedde vid dåvarande Lantbruks-och Veterinärhögskolorna.De fasta personella och materiella resurserna för hästsektorn inskränker sigtill de undervisnings- och hästsjukvårdsresurser som finns vid de kliniskainstitutionerna och vid hovslagarskolan. Vid de icke-kliniska institutionernasaknas särskilda resurser på hästområdet helt. En socialt, ekonomiskt och djurskyddsmässigt fungerandehästhållning kräver tillgång till välutbildade personer på alla nivåer. SLUsvarar för utbildningen av vissa yrkesgrupper med verksamhet inomhästsektorn. Del övriga utbildningsutbudet varierar över landet och synes oftavara dåligt samordnat. SLU anser att en riksomfattande inventering och samordningav utbildningsutbudet bör genomföras. Behovet av nya utbildningsvägar måstestuderas och eventuella kompletteringar och förändringar komma till stånd föratt utbildningens innehåll och kvalitet skall motsvara de framtida kraven. Forsknings- och utvecklingsinsatserna inom hästsektorn äri huvudsak lokaliserade till SLU. Samarbete är etablerat med ett antal externaintressenter, som stuterier, tränare, ridskolor, djursjukhus, etc. Merparten av det löpande ekonomiska stödet tillhästforskningen kommer via AB Trav och . Det totalaekonomiska stödet från externa källor rör sig om ca 2 milj. kr. Ijämförelse med andra näringsgrenar är summan mycket låg. Det krävs otvivelaktigt en starkare satsning påforsknings- och utvecklingsarbetet. Dagens resurser är i första hand,knutnatill trav- och galopp-sporterna, och är även för dessas del mycket knappa. Insatser krävs både vad gäller den friska hästen och vadgäller skador och sjukdomar. , uppfödning och användning av friska hästar oavsett ras måste baseras på ett tillräckligt kunnande om de normala djurens behov och funktioner. För detta krävs ökad kunskap om bland annat olika miljö faktorers inverkan på enskilda individer eller grupper av hästar. Otillräckli ga kunskaper om djurens normala reaktioner kan leda till att djur utan avsikt utsätts för oacceptabla förhållanden. Inte bara ur djurskyddssyn punkt utan även ur ekonomisk synvinkel är hållbarare hästar ett viktigt mål. Även om skade- och sjukdomsfrekvenserna hålls nere kommer den kliniska 10 veterinärmedicinenatt ha en central roll inom hästhällningen och fortsatta JoU 1987/88 och intensifierade insatser krävs också här. SLU anser att man inför upprättandet av en långsiktig planför den offentliga sektorns stöd till svensk hästhållning bör analyserabehoven av forsknings- och utvecklingsarbete inom hästsektorn. Med tanke pähäst-hållningens sociala och ekonomiska betydelse samt med hänsyn till kravenpå god djurhållning måste man ta ställning till om fasta resurser inom områdetskall tillföras SLU.