bet · GB01LU9 · 1987-12-31 00:00:00 — Den i gällande skyddstiden överensstämmer med vadsom föreskrivs i . Konventionens föreskrift i detta avseendeär en minimiregel, och konventionsstaferna är oförhindrade aft införa meralångtgående regler. Sedan skyddstiden för ett verk gått uf får verket frittutnyttjas av envar. En viss inskränkning i det fria utnyttjandet finns dock.Enligt 51 § upphovsräftslagen kan nämligen allmän domstol meddela förbud vidvite mof återgivande av ett litterärt eller konstnärligt verk på ett sätt somkränker den andliga odlingens intressen. Talan om vitesförbud får väckas avSvenska . och för de fria konsterna. Som exempel på fillämpningen av denna skyddsregel kannämnas aff man i fällt ett förlag som gett ut . Densiste mohikanen och Tom Sawyer i förkortade bearbetningar utan att ange att detinfe rörde sig om originalversionerna. 1 har def sätt pä vilket Griegsmusik återgivits i filmen ansetts falla under bestämmelsen. ISverige har en tillämpning av bestämmelsen ifrågasatts när det gälldeanvändningen av fresk Skapelsen i reklam för jeans. Motionsmotivering LU 1987/88:9 1 motion L814 (m) framhålls att den nuvarande skyddstidenför litterära och konstnärliga verk är för kort och atf en förlängning till 70år framstår som önskvärd. Som stöd för en förlängning åberopar motionären aftdef på sina häll saknas känsla för hur vikfigt det är aff litterära ochkonstnärliga verk infe skadas genom olika förändringar. Motionären nämner som exempel härpå de diskussioner somförts kring psalmen Fädernas kyrka i samband med införandet av nya psalmboken.Psalmen i fråga hade enligt mofionären utsatts för en pietetslös bearbetningsom helt ändrat psalmens karaktär och gjort den onjutbar. Upphovsrättsha-varnavägrade aff acceptera ingreppet, och kyrkomöte beslöt därför attpsalmen ej skulle medtas i den nya psalmboken. 1 anslutning till den diskussionsom följde uttalades aft redan inom när upphovsrätten löpt utskulle man kunna ändra som man ville i psalmen. Författaren till psalmen J. A. avled 1945. Fädernas kyrka, tillkommen 1909, är enligt mofionären alltjämt levande.Mofionären anser aft det är stötande att skyddet för detta verk i en snarframtid skall kunna genombrytas. Rätten till fotografiska bilder Fofografilagen reglerar fotografers rätt till sina bilder.Liksom upphovsrättslagen har den nuvarande fotografilagen tillkommit isamarbete med , och och bygger pä internationellakonvenfioner. De nämnda lagarna har gjorts tillämpliga med avseende på andraländer som tillträtt konventionerna. Enligt huvudregeln i fotografilagen har den som framställten fotografisk bild uteslutande räff aff genom fotografi, tryck, teckning ellerannat förfarande framställa exemplar av bilden liksom att visa den offentligt.Fotografen har således en förfoganderätt över bilden, något som i huvudsakskyddar det ekonomiska värdet av bilden. Fofografilagen innehåller också reglerom ett ideellt skydd av bilden. För beställt fotografi gäller särskilda regler. Enligt 14§ fofografilagen tillkommer rätten fill sådan bild beställaren, om inte annatuttryckligen har avtalats. Fotografen får dock på sedvanligt sätt ställa utbilden i reklamsyfte, om inte beställaren förbjuder def. Även om fotografenhar förbehållit sig rätten till eft beställt porträtt får beställaren låta tain porträttet i tidning eller tidskrift eller i skrift med biografisktinnehåll, förutsatt aff fotografen infe har gjort särskilt förbehåll mot det. Genom rättsfallet NJA 1982, s. 23 har fastslagits aff rättentill fotografisk bild enligt fofografilagen infe avser äganderätten fillnegativet. En beställare av ett fotografi har således inte utan särskildöverenskommelse härom med fotografen rätt atf få uf negativet. Def upphovsrätfsliga skyddet är enligt fofografilagen iregel från def LU 1987/88:9 år dä bilden framställdes. Omfotografiet har ett konstnärligt eller vetenskapligt värde gäller skyddetunder som enligt upphovsräftslagen, dvs. under fotografens livstidoch därefter. I sammanhanget kan nämnas aft upphovsrätten till litteräraoch konstnärliga verk enligt upphovsräftslagen från början alltid fillhör densom har skapat verket. Detta gäller säväl den ekonomiska rätfen att mångfaldigaverket m. m. som den ideella rätten. Den ekonomiska rätten kan emellerfidenligt 27 § upphovsräftslagen överlåtas fill annan. I fråga om beställd porträttbildgäller dock aft upphovsmannen inte får överlåta rätten till bilden utantillstånd av beställaren eller dennes arvingar. Att exemplar av eff verköverlåts innebär inte att upphovsrätten överlåts. I motion L802 (fp) framhålls aft principiella skäl talarför atf upphovsräftslagen bör ge skydd också åt fotografiska verk. En lämpligordning synes mofionärerna vara aff sådana verk ges ett fullständigt skydd omde har s. k. verkshöjd och ett mera begränsat skydd om de inte fyllerkvalitetskravet. Mofionärerna framhåller aft en förändring i enlighet med detanförda kräver en omarbetning av upphovsräftslagen och fofografilagen vilkenlämpligen bör göras av upphovsräffsufredningen. Mofionärerna far också upp frågan om rätten till beställdfotografisk bild. Motionärerna anser att rätfen fill beställt fotografiskt porträttbör fillkomma beställaren medan rätten till andra beställda bilder börförbehållas fotografen. Denna huvudregel bör kunna frångås genom avtal. Om inteuttrycklig överenskommelse träffats bör dock beställare av porträttbild allfidha rätt aft använda bilden för biografiskt ändamål och fotografen fä utnyttjaandra beställningsverk än porträtt i reklamsyfte. Enligt motionärerna bör ensådan ändring genomföras i samband med den begärda översynen avupphovsräftslagen och fofografilagen. Om en översyn ej kommer till stånd bör enändring ske i fofografilagen. Frågan om rätten till beställd fotografisk bild övervägdesingående vid tillkomsten av fofografilagen (prop. 1960:17, ILU 41).Beträffande skälen för den valda lösningen kan hänvisas fill den redovisningsom finns intagen i betänkandet LU 1981/82:22. Vid /82aktualiserades åter frågan genom fyra mofioner i vilka framfördes önskemål omen ändring av fofografilagen i syfte aft ge fotografen en starkare ställning. Isitt av godkända betänkande i ärendet (LU 1981/82:22) framhöllutskottet att def fanns sfarka skäl för att fotografers rätfigheter iförhållande till beställare av bilder borde förstärkas. Utskottet deladedärför mofionärernas uppfattning att fotografilagens bestämmelser i aktuellthänseende borde bli föremål för en översyn. Enligt vad utskottet dä inhämtathade ordförandena i de nordiska upphovsräftsuf-redningarna beslutat att medförtur behandla spörsmålet om fotografers rätt till sina bilder, och någratilläggsdirektiv till den svenska utredningen eller särskilda uttalanden frånriksdagens sida var därför inte erforderliga. Utskottetansåg def dock lämpligt aff mofionerna jämte utskoffefs betan- LU 1987/88:9kände överlämnades till utredningen för aff fas i beaktande under utredningsarbetet.Utskottet hemställde att hos regeringen skulle begära atf sä ocksåskedde. I betänkandet behandlas fem motioner angående olikaupphovsrätfsliga frågor. I mofion L807 (c) tas upp frågan om rätt aff görainspelningar av TV-program för visning på vårdinrättningar. Enligt lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk har de somskapat eff TV-program en räff att utnyttja programmet ekonomiskt underförutsättning aff det har s. k. verkshöjd. Denna rätt innefattar bl. a. enensamrätt aff göra inspelningar av programmet pä exempelvis videogram och attframställa kopior av inspelningen. Ensamrätten är emellerfid begränsad genomolika undantagsbestämmelser. Enligt en sådan undantagsregel får för enskiltbruk framställas enstaka exemplar av offentliggjorda verk. Med sföd av regelnkan exempelvis en enskild person spela in program som sänds uf i TV. Iuttrycket enskilt bruk ligger att en sådan inspelning bara får ske för användninginom den närmaste familje- eller vänkretsen och inom mindre sammanslutningarav privat eller personlig karaktär. Även de utövande konstnärerna som uppträder i ettTV-program samt TV-förefaget har en viss ensamrätt till programmet. a. fårutsända program inte spelas in utan deras tillstånd. Även härgäller emellertidundantag då inspelningen sker för enskilt bruk. När def gäller dem som medverkar i TV-program somfotografer har de enligt lagen (1960:730) om rätt fil! fotografisk bild iprincipsamma rättigheter som upphovsmännen. I motion L807 (c) framhålls aft många som visfas päsjukhem eller ålderdomshem av olika skäl infe har möjlighet aff följaTV-programmen under kvällstid. Enligt motionärerna skulle emellertid derasintresse aft kunna fä del av TV-utbudef kunna fillgodoses genom aff programmenspelades in på videogram som kunde visas . Mofionärerna påpekar aftupphovsräftslagen lägger hinder i vägen för en sådan service.Med hänvisning fill att ålderdomshem och sjukhem får anses som en ersättningför det egna hemmet där inspelning av TV-program är fillåten hävdarmofionärerna att upphovsräftslagen bör ändras. Som framgår av redogörelsen ovan får vårdinrättningar inteutan tillstånd från de olika rättighetshavarna spela in TV-program i syfte atfsenare visa programmen för patienterna. I praktiken torde det vara omöjligt förvårdinrättningarna aff för varje enskilt program som avses bli inspelat införskaffasådant samtycke, och upphovsrättslagen utgör därför hinder för atfvårdinrättningarna kan ge patienterna del av TV-utbudef under annan fid änordinarie sändningstid. Utskottet delar mofionärernas uppfattning aff det ärangeläget aff detta hinder undanröjs. Enligt vad utskottet inhämtat väntasupphovsräffsufredningen framlägga ett del- a. det genom motionen aktualiserade spörsmålet liksom LU 1987/88'.9 andra frågor om det s. k. halvenskilda bruket kommer aft behandlas. Någonåtgärd frän sida med anledning av motion L807 är därför infepåkallad. 1 motion L809 (vpk) framförs önskemål om atf ersättningförvisning av konst skall utgå enligt upphovsrätfsliga principer. Upphovsräftslagen ger den som skapat eft konstnärligt verken räff att ensam bestämma huruvida och i vilken mån verket skall görastillgängligt för allmänheten genom bl. a. offentligt framförande eller visning.Ensamrätten är dock begränsad genom aff utgivna eller överlåtna exemplar avkonstverk fritt får visas offentligt på annat sätt än genom film eller i TV. När det gäller konstnärliga verksom finns i offentliga institutioners ägo och som visas för allmänheten elleranvänds på annat allmännyttigt sätt anvisar staten medel somersättning åt konstnärerna. Ersättningen tillförs bildkonstnärsfondsom inrättades . Ur fonden utgär medel fill yrkesverksamma bild- ochformkonsfnärer. Enligt vad utskottet inhämtat kommerupphovsräffsufredningen att i samband med frågor om ersättning vid utlåningfrån offentliga bibliotek av litterära och musikaliska verk också ta uppspörsmålet om visningsersätfning. Eft betänkande som rör dessa frågor väntasbli avlämnat . Utredningens överväganden bör infeföregripas, och utskottet avstyrker därför bifall fill motion L809. Motionären i motion L808 (s) framhåller atf mänga olikaförhållanden utgör hinder för musiklivet att få fillgång fill notmaterial.Hindren beror enligt mofionären mera sällan pä tonsättarna utan främst pä andrarättighetshavare som t. ex. förläggare och uthyrare. Motionären anser aft upphovsrättsutredningenbör få i uppdrag aff klarlägga förhållandena på musikområdet. Enligt utskottefs mening fär motionärens önskemål ses motbakgrund av aft orkestrar, körer m. m. i stor utsträckning är hänvisade fillaff hyra de noter som behövs och att hyreskostnaderna i många fall kan varahöga. Endast i begränsad mån finns noter fillgängliga för utlåning eller förförsäljning. Till bilden hör också att handel och uthyrningsverksamhet mednoter för vissa typer av musik inte är ekonomiskt bärkraftig. Liksom när det gäller andra upphovsräftsligt skyddade verkhar upphovsmannen fill ett musikaliskt verk en ensamrätt aff framställaexemplar av verket t. ex. i notskrift. Den allmänna regeln om kopiering förenskilt bruk gäller emellertid också musikaliska verk. Upphovsmannen har vidarerätt att bestämma huruvida och i vilken omfattning exemplar av verket skallspridas fill allmänheten genom exempelvis försäljning eller uthyrning. 1 dettahänseende skiljer sig ensamrätten till musikaliska verk från vad som gällerbeträffande litterära verk. Sedan litterära verk givits ut får de nämligenfritt spridas bland allmänheten. Aft uthyrning av musikaliska verk innefattatsi ensamrätten sammanhänger med aff som närmare redovisats ovan (s. 7) uthyrningär den normala distributionsformen för mer omfattande notmaterial såsom notertill kör- och orkesterverk. Upphovsmannen kan helt eller delvis överlåta sin rätt aftutnyttja verket ekonomiskt. Sålunda kan genom förlagsavtal en förläggare fä räff aff ge- I nom tryckeller på annat liknande sätt mångfaldiga och ge ut ett musikaliskt LU1987/88:9 verk. 1 likhet med mofionären anser ufskottet att det är engrundläggande förutsättning för musiklivet att utbudet av nofmaterial är brettoch allsidigt. Att noter finns tillgängliga pä marknaden är också av storbetydelse för tonsättarna eftersom deras möjligheter aft få sina verk speladedå ökar. Som närmare belysts i en rapport från äremellertid både utgivningen och distributionen av noter bristfällig i mångaavseenden. Problemen på området beror i viss mån på aff produktionen avnofmaterial är kostsam. En starkt bidragande orsak är också enligt rapportenatf rätten atf framställa kopior av noter för enskilt bruk i stor utsträckningutnyttjas på eft inte tillåtet sätt och att denna privatkopiering gjort handelnmed noter olönsam. För att öka tillgången på noter har på förslag avregeringen beviljat särskilda medel för bidrag tillnotutskrifter och notutgivning. Enligt utskottets mening kan emellertid problemenpå området inte lösas enbart genom statliga bidrag. Också utformningen av detupphovsrättsliga regelsystemet måsfe övervägas. Som tidigare redovisats ärupphovsrättslagen föremål för en allmän översyn. I den nupågående etappen av översynen kommer utredningen enligt vad utskottet inhämtataft behandla frågor om det enskilda bruket och det s. k. halvenskilda bruket,dvs. sådan kopiering som sker inom olika organisationer för organisationensräkning. Utredningens förslag i dessa frågor väntas föreligga vid årsskiftet1987-1988 och kan enligt utskottets mening få betydelse på notområdef.Utskottet utgår från att utredningen också i sitt fortsatta arbeteuppmärksammar de upphovsrättsliga spörsmål som har samband med utgivning ochdistribution av noter. Med hänsyn fill det anförda anser utskottet att någotsärskilt uttalande frän sida med anledning av motion L808 inte ärpåkallat. 1 mofion L814 (m) framförs önskemål om aff tiden för delskydd som upphovsrättslagen ger skall förlängas frän nuvarande 50 till 70 är.Med utgångspunkt i diskussioner som förts angående omarbetning av psalmenFädernas kyrka framhåller motionären att det på sina håll saknas känsla för hurviktigt det är att litterära och konstnärliga verk infe skadas genom olikaförändringar. Utskottet vill för sin del framhålla atf skyddstiden förlitterära och konstnärliga verk måsfe bestämmas efter en avvägning mellan åena sidan upphovsmannens intresse av aft tillförsäkras en bestämmanderätt översitt alster under en tillräckligt och å andra sidan allmänhetensintresse av aff från början skyddade verk kan fritt utnyttjas.Enligt utskottets mening får den nuvarande skyddstiden , vilken iprincip räknas från upphovsmannens död, anses innebära en rimlig avvägningmellan dessa båda motstridiga intressen. Den i gällande skyddstidenöverensstämmer också med den minimitid som föreskrivs i Bernkonvenfionen förskydd för litterära och konstnärliga verk och med vad som gäller i mänga andraländer. Vad som anförs i mofionen ger utskottet vidare anledningatf understryka atf def förhållandet atf skyddstiden för eft verk löpt uf inteinnebär att verket får förvanskas eller eljest utnyttjas utan någrabegränsningar. hovsräffslagenkan nämligen domstol meddela förbud vid vite mot återgi- LU 1987/88:9 vande avett litterärt eller konstnärligt verk på eft sätt som kränker den Syftet med bestämmelsen är att ge möjligheter tillingripanden mof bearbetningar som innebär en grov vandalisering av verket ochdärför ter sig grovt stötande för den litterärt eller konstnärligt I våra nordiska grannländer har motsvarande regel tillämpatsi fråga om vissa bearbetningar av klassisk litteratur och av Pä grundav det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L814. I motion L802 (fp) framförs önskemål om attupphovsräftslagen skall bli tillämplig på fotografiska bilder Vidare begärs aftde nuvarande reglerna om räff fill beställd fotografisk bild ändras så attfotografen förbehålls rätten till beställda bilder med undantag för beställtporträfffofografi. Som tidigare nämnts regleras fotografers rätt till sinabilder i fofografilagen. Enligt huvudregeln i fofografilagen har den somframställt en fotografisk bild ensamrätt att framställa exemplar av bildenliksom atf visa den offentligt. För beställt fotografi gäller särskilda regler.Rätten fill sådan bild tillkommer beställaren, om inte annat uttryckligen haravtalats. Fotografen får dock på sedvanligt sätt ställa ut bilden ireklamsyfte, om inte beställaren förbjuder det. Även om fotografen harförbehållit sig rätten till ett beställt porträtt får beställaren låta fa inporträttet i fidning eller tidskrift eller i skrift med biografiskt innehåll,förutsatt atf fotografen inte har gjort särskilt förbehåll mot def. Skyddet enligt fotografilagen är i regel räknat frändef är då bilden framställdes. Om fotografiet har ett konstnärligt ellervetenskapligt värde gäller skyddet som enligtupphovsräftslagen, dvs. under fotografens livstid och därefter. Den översyn av det upphovsrättsliga regelsystemet som förnärvarande pågår inom upphovsräffsufredningen omfattar också bestämmelserna omrätt till fotografisk bild. Enligt vad utskottet inhämtat kommer utredningenunder en senare etapp av utredningsarbetet atf överväga frågan om en integreringav fofografireglerna i upphovsräftslagen. Det av motionärerna aktualiseradespörsmålet om räff till beställt fotografi kommer utredningen aft fa upp i detdelbetänkande som väntas föreligga . Med hänsyn till aff motionärens båda önskemål såledeskommer aft prövas av upphovsräffsufredningen är någon åtgärd isaken infe påkallad. Utskottet avstyrker därför bifall fill mofion L802. 1. beträffande inspelning avTV-program aff avslår motion I986/87:L807, 2. beträffande visningsersätining attriksdagen avslår mofion 1986/87:L809, 3. beträffandeupphovsrätt till noter attriksdagen avslår motion 1986/87:L808, 4. beträffande tiden för upphovsrättsligt skydd aff avslår mofion 1986/87;L814, 5. beträffande fotografiskbild LU 1987/88:9 atf avslårmotion 1986/87;L802. (), (), (), StigGustafsson (s), (), (), (),(), (), (), MarianneKarlsson (c), (), (), () och ().