bet · GB01FöU4 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändring av värnpliktslagen (1941:967), m.m. Betänkandetbehandlar regeringens förslag i proposidon 1987/88:54 om ändring ivärnpliktslagen, m.m. I anslutning till propositionen behandlas också ochavstyrks en modon från den allmänna motionstiden om översyn avinskrivningsförfarandet. Deändringar i värnpliktslagen som utskottet förordar i enlighet med regeringensförslag rör bl.a. bestämmelserna om undantag i det enskilda fallet frånskyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöring. Bestämmelserna ivärnpliktslagen om förtidsinskrivning av och värnplikt för underåriga m.m.föreslås utgå. Vidare förordas en ändring som innebär attkrigsförbandsöv-ningar inom armén får delas upp i två delövningar. Utskottettillstyrker också att i enlighet med regeringsförslaget beslutar omvissa terminologiska ändringar i sekretesslagen. Lagändringarna föreslås trädai kraft såvitt avser bestämmelserna om uppdelningen avkrigsförbandsöv-ningar och i övrigt. Ipropositionen föreslår regeringen att antar i propositionen framlagdaförslag till 1. lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967), 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Överlagförslaget under 1 har lagrådets yttrande inhämtats. Lagrådet har i sittyttrande lämnat det remitterade lagförslaget utan erinran men påpekat behovetav viss ändring i sekretesslagen. Regeringen har med anledning därav upprättatdet under 2 framlagda förslaget dll lag om ändring i sekretesslagen. De tillpropositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. 1Riksdagen 1987/88. Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs i fråga om värnpliktslagen(1941:967)' dels an 15 och 20 24 §§ skall upphöra att gälla, delsatt 2 5, 12 och 19 §§ samt 27 § I mom. och 29 §skall ha följande lydelse. FöU 1987/88:4 Yngling, som enligt 15 § inskrivitssåsom underårig, är värnpliktig även innan han uppnått värnpliktsåldern. Vid krig eller omedelbar krigsfarakvarstår värnplikten för den som inkallats till tjänstgöring, så länge behovetdet kräver. Den som är värnpliktig är skyldig att fullgöravärnpliktstjänstgöring. 1. värnpliktsutbildningenligt 27 § I niorn.. 2. bered.skapsövning enligt 27 § 2mom., 3. tjänstgöring enligt 28 §. Den som tUl följd av lyte. stadigvarandesjukdom, bestående kroppslig svaghet eller annan dylik orsak är oduglig tillkrigstjänst skall frikallas från värnpliktens fullgörande. Regeringen må förordna, alt de .som sålunda frikallalsskola underkastas läkarundersökning och psykologisk undersökning saml. om de därvidbefinnas dugliga till krigstjänst, vara skyldiga fullgöra värnplikt. Från skyldigheten att fullgöravärnpliktstjänstgöring skall den befrias som 1. på grund a v sjukdom eller a v någonannan orsak har sin fysiska eller psykiska prestationsförmåga nedsatt i sådangrad att han inte kan fullgöra tjänstgöringen, 2. löper särskild risk alt genomtjänstgöringen få en sådan nedsättning av prestationsförmågan som avses under1. ' Lagen omtryckt I969:.178, 15 §1975:555 22 § 1971:1162 20§1971:1162 2.'! -Senastelydelse 1975:555. Den som på grund av övergåendesjukdom, försenad eller otillräcklig kroppsutveckling eller annan dylikanledning tillfälligt är oduglig till krigstjänst .skall undantagas frånIjänslgöringsskyldighet . Finnes vid inskrivning av värnpliktig, vilken ej kananses oduglig till krigstjänst. skäl antaga, alt hans förutsättningar förfullgörande av tjänstgöring kunna säkrare bedömas vid en senare lidpunkt, varelag .samma. Avgörande om sådan värnpliktigs krigsduglighei skall dock träffassenast del år den värnpliktige fyller tjugoett år. 3. genom naiuralisaiion upptas tillsvensk medborgare del kalenderår då han fyller eller senare, 4. styrker att han i ullandel genomgåttmilitär utbildning som i huvudsak kan jämställas med grundutbildning enligtdenna lag, 5. på grund av långvarig vistelseutomlands inte har fullgjort sin Ijän.slgörings.skyldighei och återvänder tillriket under det kalenderår då han fyller eller senare, eller 6. visar andra, synnerliga skäl förbefrielse. Befrielse får begränsas till vissi slag av tjänstgöringoch i fråga om befrielse enligt I och 2 även . Beslut om befrielse får tas upp till ny prövning. Från värnpliktstjänstgöring må helteller delvis befrias: a) den som genom naiuralisaiion upplages till svenskmedborgare del kalenderår då han fyller eller senare: h) den som styrker, alt han i ullandel gjortmililärljänsi: c) den som på grund av långvarig vistelse utom riket ej fullgjort honom åliggande tjänstgöringsskyldighet och. då han återvänder till riket, upp nått en ålder av : saml d) den .som, ulan alt fall, varom ovan i denna paragraf sägs, är för handen, visar .synnerliga skäl för så dan befrielse. Senaste lydelse 1975:555, Under de villkor regeringenbestämmer må anstånd medgivas med tjänstgöring enligt 27 § 1 mom. Regeringenmeddelar bestämmelser om anstånd med annan värnpliktstjänstgöring. Del åligger inskrivningsnämnd alt vidinskrivningsförrättning besluta om frikallelse av värnpliktiga enligt 3 § forslastycket och om undantagande från tjänstgöringsskyldighet enligl 4 §, besluta om inskrivning av värnpliktiga som ej blivitfrikallade enligt 3 § forsla stycket, besluta om uttagning av värnpliktiga för utbildningenligt 6 §, besluta om värnpliktigas tillhörighet till militärområde,flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. besluta om befrielse från värnpliktstjänstgöringenligl 4 § 1 och 2, 2. besluta om inskrivning avvärnpliktiga / övriga fall. 3. besluta om uttagning av värnpliktigaför utbildning enligt 6 §, 4. besluta om värnpliktigas tillhörighettill militärområde, flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. Om inskrivningsnämnden finner att det kan antas att envärnpliktigs förutsättningar all fullgöra värnplikis-tjänslgöring kan bedömasavsevärt säkrare , får prövningen uppskjutas under dentid som behövs. Den värnpliktiges förmåga alt fullgöra tjänstgöring skall dockbestämmas senast under det år då han fyller . eller myndighet som värnpliktsverketbestämmer handlägger ärende som avses i 12 §, om ärendet ej avgöres vidinskriv-ningsförräitning. eller den myndighet som värnpliktsverketbestämmer beslutar i ärenden 1. som avses i 12 §, om ärendet inteavgörs vid inskrivning.sförrätt-ningen. 2. om befrielse enligt 4 § 3 6. 3. om anstånd medvärnplikis-tjänslgöring. 'Senaste lydelse 1976:. '(07. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse FöU 1987/88:4 'De värnpliktigas ulbildningslid Värnpliktsutbildningen utgöres avgrundutbildning och repetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen kan utgörasav krigsförbandsövningar, särskilda övningar, fackövningar, särskildafackövningar och mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid armén,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 220och , 2. menig kategori E minst 290 ochhögst eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 325 och högst350 dagar, 3. gruppbefäl minst 290 och högst 315dagar, 4. plutonsbefäl minst 325 och högst360 dagar eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 395 och högst 450dagar, 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid flottan,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G minst 285 ochhögst , 2. rnenig kategori F minst 325 ochhögst , 3. menig kategori E minst 415 ochhögst , 4. gruppbefäl minst 325 och högst 350dagar, 5. plutonsbefäl minst 380 och högst440 dagar eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens- ellersjöingenjörsexamen, minst 325 och , 6. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vidkustaitilleriet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225och , 2. menig kategori E minst 290 ochhögst , 3. gruppbefäl minst 290 och högst 315dagar, 4. plutonsbefäl minst 380 och högst405 dagar, 5. kompanibefäl som för plutonsbefäl samtytteriigare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid tlygvapnet,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225och , 2. menig kategori E minst 325 och högst350 dagar, 3. gruppbefäl minst 325 och högst 350dagar, eller, i särskild befattning i underhålls- eller underrättelsetjänst,minst 260 och . Senaste lydelse 1986:110, Nuvarandelydelse ' Föreslagen lydelse FöU 1987/88:4 4. plutonsbefäl minst 335 och högst360 dagar, 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning till någon avföljande särskilda befattningar, skall fullgöra grundutbildning som omfattarför 1. apotekare minst 200 och högst 225dagar, 2. läkare minst 200 och högst 225dagar, 3. läkarassistent minst 230 och högst255 dagar, 4. fältpräst minst 320 och högst 345dagar, 5. personalvårdsassistent minst 320och , 6. tekniker, vid armén minst 320 ochhögst och vid kustartilleriet minst 380 och , 7. systemtekniker vid tlygvapnet minst340 och , 8. meteorolog minst 340 och högst 365dagar. Värnpliktig, som uttagits till bevaknings- ellerdepätjänst, skall fullgöra grundutbildning som omfattar vid 1. armén minst 220 och högst 245dagar, 2. flottan minst 285 och högst 310dagar, 3. kustartilleriet minst 285 och högst310 dagar, 4. flygvapnet minst 310 och högst 335dagar. B.Värnpliktig skall fullgöra högst fem krigsförbandsövningar. Krigsförbandsövningskall vid armén och marinen omfatta för värnpliktig i befattning för 1. menig högst 21 eller, i befattningför menig på stamstridsfartyg vid flottan eller i särskilt kvalificeradbefattning för menig, , 2. gruppbefäl högst 25 eller, ibefattning för gruppbefäl på stamstridsfartyg vid flottan, , 3. plutons- eller kompanibefäl högst32 dagar. Krigsförbandsövning skall vid flygvapnet omfatta förvärnpliktig i befattning för 1. menig , 2. gruppbefäl högst 15 eller, isärskilt kvalificerad befattning för gruppbefäl, , 3. plutons- eller kompanibefäl högst22 dagar. För värnpliktig vid flottan i befattning för menig påsådant hjälpfartyg som det krävs speciella åtgärder för att rusta fårkrigsförbandsövningen utsträckas att omfatta . För värnpliktigvid flottan i befattning som menig radiosignalist eller, på stamstridsfartyg, iannan kvalificerad befattning, liksom för värnpliktig i befattning för menig påsådant stamstridsfartyg som det krävs speciella åtgärder för att rusta fårkrigsförbandsövningen utsträckas till att omfatta . För värnpliktig i befattning som kompanichef ellerkompanikvartermästare eller i motsvarande befattning eller med uppgift sommaterielredogöra-re kan tiden för krigsförbandsövningen utsträckas till attomfatta utöver den tid den värnpliktige eljest skalltjänstgöra. Krigsförband.sövningarna inom arménfår delas upp på I vä delövningar om sammanlag! för meniga ochgruppbefäl och högst 30 dagarför plutons- och kumpanihe-fäl Tiden för en krigsförbandsövningfår tagas i anspråk för en fackövning. En krigsförbandsövning för värnpliktig ibefattning på stamstridsfartyg vid flottan får uppdelas i högst fyradelövningar. Värnpliktig i befattning för plutons- ellerkompanibefäl samt värnpliktig i särskilt kvalificerad befattning för menigeller gruppbefäl kan åläggas att fullgöra högst fem särskilda övningar. Särskild övning skall omfatta vid arménoch marinen samt vid flygvapnet. Värnpliktig, som vid förband skall fullgöra uppgift avsärskild betydelse för genomförande av förbandets mobilisering eller som ärkrigsplacerad vid förband, vars mobilisering är avsedd att kunna genomföras påavsevärt än som gäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband,kan åläggas att fullgöra högst fem mobiliseringsövningär om sammanlagt . Tiden försärskild övning får tagas i anspråk för särskild fackövning. Vid tlygvapnet fär särskild övning uppdelas i tvådelövningar, om den värnpliktige medger det. Arendeom befrielse från värnpliktstjänstgöring enligt 5 §första stycket och om anstånd med tjänstgöring enligl 27 § I mom. prövas efteransökan av den värnpliktige av chefen för värnpliktsverket eller, enligt hansbestämmande, av annan iruppregi-streringsmyndighet. Talan mot heslut i ärende som avsesi första stycket föres hos värnpliktsnämnden genom besvär som skola hainkommit från den dag klaganden fick del av beslutet. Ärenden om befrielse från värnpliktstjänstgöring enligt4§ 36 och om anstånd med tjänstgöring prövas endast efter ansökan av denvärnpliktige. Beslut i ärenden enligl 12 och 19§§ får överklagas hos värnpliktsnämnden från den , dag dåklaganden fick del av beslutet. Beslut orn ändrad uttagning eller lillhörighelefter fullgjord grundutbildning får dock inie överklagas. 'Senaste lydelse 1976:307, Lämnas ansökan om anstånd med att påbörja tjänstgöringutan bifall, skall den värnpliktige inställa sig till tjänstgöring oaktat hanför talan mot heslutet. Mot värnpliktsnämndens beslut måtalan icke föras. Beslut som meddelas enligt 12 och 19 §§ .skall gällaomedelbart. beslut fårinte överklagas. Denna lag träder i kraft, i frågaom 27 § 1 mom. den , och i övrigt den . I fråga om den som har frikallats från värnpliktensfullgörande enligt äldre bestämmelser skall efter ikraftträdandetföreskrifterna om befrielse enligt 4 § första stycket 1 och 2 i den nyalydelsen tillämpas. Den som har undantagits från tjänstgöringsskyldighet enligtäldre bestämmelser skall vid tillämpningen av lagen efter ikraftträdandet ansesha befriats från skyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöring undermotsvarande tid. 1 fråga om den som har inskrivits som, underårig föreikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 12 § sekretesslagen (1980:100)' skallha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om inskrivning av värnpliktigför uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men oin uppgiften röjs. Motsvarandesekretess gäller i ärende som angår antagning till utbildning vidförsvarsmakten, frikallelse från värnplikt, undanlagande fråntjänstgöringsskyldighet. anstånd med värnpliktstjänstgöring eller vapenfritjänst. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende som avses i detta stycke. Sekretess gäller i ärende om inskrivning av värnpliktigför uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarandesekretess gäller i ärende som angår antagning till utbildning vidförsvarsmakten, befrielse från värnpliklstjänslgöring på grund av nedsättningav presiaiionsförmå-gan eller särskild risk för detta, anstånd med värnpliktstjänstgöringeller vapenfri tjänst. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende som avses idetta stvcke. Lagen omtryckt 1985:1059. NuvarandeIvdelse Föreslagen lydelse FöU 1987/88:4 Sekretess gäller inomförsvarsmaktens personalvård med avseende på värnpliktiga för uppgift somhänför sig till psykologisk undersökning och för uppgift om enskilds personligaförhållanden hos konsulent eller annan befattningshavare som särskilt har tilluppgift att bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter, om det intestår klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någonhonom närstående lider men. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft den . Motion från allmänna motionstiden 1986/87:Fö308 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i modonen anförts ombehovet av en översyn av inskrivningsförfarandet. Är 1983 bemyndigade regeringen chefen förförsvarsdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utredavärnpliktsutbildningen. Kommittén antog namnet 1983 årsvärnpliktsutbildningskommitté (VK 83). Genom regeringens bemyndigande i mars1987 utvidgades VK 83:s uppdrag att avse även bl.a. frågan om frikallelse avvärnpliktiga. Tilläggsdirektivet föranleddes av ett uttalande av ombehovet av en sådan översyn med påpekandet att uppgiften kunde anförtros t.ex.VK 83 (FöU 1983/84:5, rskr. I betänkandena (SOU 1984:7) Värnplikten och(SOU 1985:36) Värnplikten i samhället har kommittén redovisat sina övervägandenoch förslag om hur värnpliktsutbildningen bör bedrivas. I betänkandet (SOU1986:43) Befrielse från värnpliktstjänstgöring har kommittén behandlat fråganom frikallelse av värnpHktiga och vissa därmed sammanhängande frågor. VK 83 föreslår i sistnämnda betänkande att värnpliktslagen(1941:967) jämte följdförfattningarna till denna görs dll föremål för en samladöversyn. Översynen behövs enligt VK 83 för att få till stånd en modern ochlättöverskådlig författningstext med ett innehåll som står i överensstämmelsemed den praxis som har utvecklats i värnpliktsfrågorna. I betänkandet lämnarkommittén dock vissa förslag som den bedömer vara så angelägna att de börgenomföras redan före den förordade översynen. Vissa andra förslag i detta ochtidigare betänkanden av VK 83 föreslår kommittén skall tas i beaktande isamband med den föreslagna översynen. VK 83:s betänkande (SOU 1986:43) Befrielse frånvärnpliktstjänstgöring FöU 1987/88:4 och remissyttrandena över detta harutgjort det huvudsakliga underlaget för proposition 1987/88:54.Sammanställningar över betänkandet och remissyttrandena har fogats tillpropositionen (bilagorna I och 3). I bilaga 2 redovisas kommitténsförfattningsförslag. Försvarsministern förklarar att han delar VK 83:s avremissinstanserna stödda uppfattning att det föreligger ett behov av en samladöversyn av värnpliktsförfattningarna. Han säger sig avse att i särskild ordningtä initiadv dll en sådan översyn. I proposition 1987/88:54 begränsar han sigdärför till att i enUghet med VK 83:s förslag förorda vissa ändringar i personbedömnings-systemetoch föreslå att bestämmelserna i värnpliktslagen om inskrivning av ochvärnplikt för underåriga skall utgå. En framställning från värnpliktsverket gerförsvarsministern anledning att i propositionen också lägga fram förslagrörande skyldigheten att utfärda inskrivningsbok. Vidare föreslår han pågrundval av en rapport från chefen för armén att en försöksvis tillämpadmöjhghet att dela upp krigsförbandsövningar för vissa värnpliktiga inom arménskall permanentas och utvidgas. Utskottet delar VK 83 :s och försvarsministernsuppfattning beträffande behovet av en samlad översyn avvårnpliktsförfattningarna. Det synes enligt utskottets mening lämpligt att idetta sammanhang, såsom försvarsministern anför (s. 24), bl.a. bedöma behovetav särskilda bestämmelser för värnphkti-ga som är sjömän eller samer. Utskottet kommer att i det följande under särskildarubriker behandla vissa viktigare överväganden och förslag i propositionen. Frikallelse, undantagande och befrielse m.m. De ändringar som i propositionen föreslås rörande undantagfrån skyldigheten att fullgöra värnpliktsutbildning rör främst 3-5 §§värnpliktslagen. Det föreslås också vissa konsekvensändringar i andraparagrafer i nämnda lag (12, 19 och 29 §§). I sekretesslagen (1980:100)föreslås, en anpassning till ändrad terminologi. Den huvudsakliga innebörden av de föreslagna ändringarnaär att uttrycken frikallelse, undantagande och befrielse i vårnpliktslagenersätts av det gemensamma uttrycket befrielse. Bestämmelserna vad gällergrunderna för befrielse från värnpliktstjänstgöringen föreslås anpassas så attde bringas i överensstämmelse med gällande praxis. Vidare införs en enhetligåldersgräns för befrielse från värnpliktstjänstgöring både vidnaturahsation och vid långvarig utlandsvistelse. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det nuvarandesystemet för inskrivning av värnpliktiga och redovisning av försvarsmaktens personal beslutades av riksdag (prop. 1968:34, SU 92, rskr. genomfördes den förändringen att uttagningen av värnplikdga med placering i handräckningstjänst ersattes med placering i bevaknings- och depåtjänst (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. Innebörden av denna förändring var bl.a. att de handräckningsvärnpliktiga i större omfatt ning kunde användas i krigsorganisationen och att ingen längre togs i anspråk för värnpliktsutbildning, om han av medicinska skäl inte kunde krigsplace- iq I övrigt harordningen för tjänstbarhetsbedömning av de värnphkdga i FöU 1987/88:4 stortlegat fast, även om verksamheten varit föremål för kontinuerligt översyns- ochutvecklingsarbete inom resp. myndighet. En närmare redogörelse förinskrivningsförfarandet och utvecklingen av systemet lämnas i proposidonen (s.13-17 och s. 18 ff.). Utskottetdelar försvarsministerns och VK 83:s uppfattning att den nuvarande ordningenför inskrivning av värnplikdga i huvudsak fungerar bra. De föreslagnaändringarna innebär, såsom också framhålls i proposidonen, inte heller någongenomgripande förändring av nuvarande system. De är närmast att se som ettförsta steg mot den anpassning dll gällande praxis och mot den modernisering avgällande författningar som den ovan förordade översynen syftar till. Utskottethar ingen erinran mot lagförslagen i här behandlad del. Det bör därför antas avriksdagen i enlighet med regeringens förslag. Utskottetbehandlar i detta sammanhang den under allmänna motionsdden väcktamotionen 1986/87:Fö308 (s). Däri yrkas att regeringen, på sätt den finnerlämpligt, skall göra en översyn av inskrivningsförfarandet och återkomma tillriksdagen med förslag dll åtgärder. Motionären framhåller som grund för sittyrkande att det uppdagats att värnpliktiga inskrivningsassistenter och iblandäven befäl och civilanställda på värnpliktskontoren fuskar med testresultatenvid inskrivningsprövningarna. Isamband med inskrivning av värnpliktiga har fusk kunnat konstateras i någrafall. Utskottet ser allvarligt på att fusk förekommit. Dock har utskottetupplysts om att ändrade rutiner vid prövningen av de värnplikdga minskatmöjligheterna till ett sådant förfarande. Skulle fusk förekomma ävenfortsättningsvis utgår utskottet ifrån att åtgärder mot detta vidtas. Sammanfattningsvisanser utskottet, såsom framhållits i det föregående, att det nuvarande systemetför inskrivning av värnpliktiga i allt väsentligt fungerar bra och finner inteskäl för en översyn av det slag som föreslås av modonären. Förnärvarande får regeringen bestämma om inskrivning av den som underinskrivningsåret fyller minst . Den som inskrivits som underårig blirdärigenom värnpliktig. Försvarsministernframhåller att reglerna (2 § första stycket och 15 § värnpliktslagen) ominskrivning av och värnplikt för underåriga bygger på det vid tiden före dennya befälsordningen (prop. 1977/78:24, FöU lÖ, rskr. 179) gällande systemet förrekrytering av anställt befäl till den militära Organisationen. I och med tillkomstenav den nya befälsordningen påbörjar alla blivande yrkesbefäl befälsutbildningengenom att först som värnpliktiga fullgöra grundutbildningen tillsammans medövriga värnpliktiga. Därigenom finns enligt försvarsministern ej längre behovav nämnda regler i värnpliktslagen varför dessa bör utgå. För detta talarenligt försvarsministerns uppfattning även att internationellt ställtsig bakom strävandena att förhindra att den som inte fyllt deltar imilitärt försvar. Utskottetdelar uppfattningen att inskrivning av och värnplikt för underåri ga inte längre bör vara möjlig. bör därför i enlighet med jj regeringsförslagetavskaffa bestämmelserna därom i 15 § värnpliktslagen och FöU 1987/88:4 somen konsekvens av detta även upphäva 2 § första stycket i denna lag. Försvarsministern framhåller att inskrivningen ochredovisningen av värnpliktiga sker med stöd av automadskdatabehandling. Därigenom finns det som värnpliktsverket i en skrivelse tillregeringen har påpekat inte längre något behov av att manuellt föra inuppgifter om den värnpliktiges tjänstgöringsförhållanden i en särskildinskrivningsbok. Redovisningen av dessa tjänstgöringsförhållanden sker numera påannat sätt. Bestämmelsen i 20 § värnpliktslagen om inskrivningsbok bör därförenligt försvarsministerns mening utgå. Utskottetbiträder propositionens förslag också i dennadel. 20 § värnpliktslagen bör därför upphävas av . Uppdelning av arméns krigsförbandsövningar antog en lag (1983:1020) om försök meduppdelning av krigsförbandsövningar inom armén (prop. 1983/84:59, FöU 10, rskr.119).