bet · GB01KrU6 · 1987-12-31 00:00:00 — om svenska språket och datorn Ibetänkandet behandlas tre motioner som avser svenska språket och datorn. Pågrundval av synpunkter som framkommit under en omfattande remissbehandlingkommer utskottet lill slutsatsen all det är nödvändigt med konkreta åtgärderför att främja del svenska språket i syfte att bevara dess egenart ochvariafionsrikedom i samband med den allt större datoranvändningen. Vilkaåtgärder som bör vidtas kräver närmare överväganden under medverkan av bl.a.språklig expertis och dalaexperlis. Utskottet föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 1986/87:Kr214av () vari yrkas all som sin mening ger regeringenlill känna vad i motionen anförts om viklen av all använda svenska språket idatorprogrammen. 1986/87:Kr235av m.fl, (fp) vari yrkas all som sin mening gerregeringen lill känna vad i motion 1986/87;K410 anförts om främjande av detsvenska språket vid datoranvändning. 1986/87:Kr310av Hans Nyhage och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om behandlingen ochvården av del svenska språket. Utskottethar inhämtat yttranden över motionerna Kr214 och Kr235 från statskontoret, Göteborgsuniversitet. och Svenskasamfundet för informationsbehandling. Debåda sistnämnda remissinstanserna har avgett ett gemensamt yttrande. Göteborgsuniversitet har hänvisat till yttranden som avgivits av institutionen förspråkvetenskaplig databehandling och språkvetenskapliga sektionen vidhumanistiska fakulteten. Remissyttrandenaredovisas - med vissa redaktionella ändringar - i princip i sin helhet i bilagatill betänkandet. Utskottet KrU 1987/88:6 Två av de motioner som behandlas i detta betänkande hartill syfte alt del svenska språket skall främjas vid användning av datorer. Imofion Kr214 (s) framhålls särskilt att användningen av engelska begrepp,ibland omvandlade till vad som betecknas svengelska, leder till en språkligklyfta mellan medborgare på olika utbildningsnivåer. Motionären framhåller isammanhanget att språkfrågan också kan stärka den tveksamhet mot datoranvändningsom på vissa håll finns i arbetslivet. Motionären hänvisar också tilluttalanden från diskussionen om vårt språkliga kulturarv av innehåll altdataprogram på engelska språket utgör ett hot mot detta arv. I den andra av debåda mofionerna, Kr235 (fp), understryks särskilt den sistnämnda aspeklen.Motionärerna hänvisar till ell arbete inom som går ut på attmångspråkigheten i skall bevakas och främjas. De understryker attbevakningen av vår språkliga egenart är viktig. Den tredje motionen, Kr310 (m), utmynnar i ett krav på eninformationskampanj om värdet och viklen av språkvård. Motionen är emellertidlikartad med de båda andra motionerna så till vida att det framhålls i dennaatt datoriseringen och internationaliseringen inte får innebära all vi misterförmågan att rätt behandla vårt modersmål. Som framgår av ett tidigare avsnitt har motionerna Kr214och Kr235 varit föremål för en omfattande remissbehandling. Remissyttrandenaredovisas i princip i sin helhet i bilaga fill betänkandet. Utskottet vill - innan yrkandena tas upp till närmareprövning - erinra om att det under de senasle åren vuxit fram en ökadmedvetenhet om viklen av att vi vårdar och främjar det svenska språket som ettbetydelsefullt led i strävan att bevara vårt kulturarv. Denna ökade medvetenhethar skapats inte bara hos människor som yrkesmässigt arbetar med språket utanäven hos andra. Ett av skälen till den ökade uppmärksamhet som språkvården har fåtttorde vara att vi har fått klart för oss riskerna för att del engelska språkethotar att tränga undan eller i vart fall på etl icke önskvärt sätt påverkasvenska språket. En sådan påverkan sker på olika sätt, bl.a. genomtelevisionen. Som framgår av bl.a. remissyttrandena i detta ärende utgör ocksåden påverkan från engelska språket - särskilt den amerikanska engelskan - somsker på datorområdet ett hot mot vårt språk. Orsaken härtill är den starkaställning har på detta område. Utskottet kan ansluta sig till vad som anförs i yttrandetfrån Riksdataför-bundet och Svenska samfundet för informationsbehandling omskälen för alt främja användningen av svenska språket i samband med bruket avdatorsystem. I yttrandet redovisas följande tre skäl. Allt fler människor kommer i arbetslivet ochprivat i kontakt med datorer. Främmande uttryck försvårar i onödan för många att lära sig att använda datorer. Dessutom ökar risken för missförstånd i och med alt uttrycken och begreppen tolkas olika. Kommunikationen mellan dalaexperter ochanvändare av systemen kan göras effektivare om bägge "parter" använder en gemensam terminologi som dessutom är lättbegriplig och entydig. Vårspråkliga egenart bör bevaras. ' KrU 1987/88:6 I det sagda ligger att, i överensstämmelse med vad somframförts motionsvägen, dalorspråket inte får utesluta vissa grupper isamhället från datoranvändningen, därför alt dessa inte fåll någon utbildning iengelska i skolan eller fått en utbildning som varit otillräcklig. Om sådanagrupper utesluts från datasamhället, kan enligt ulskottets mening ocksåkonsekvensen bli den att i och för sig rationell användning av datorermotverkas. Det finns skäl att här särskilt anmärka att en genomgåendesynpunkt i remissyttrandena är all del är motiverat med ell fackspråk pådatorområdet lika väl som på andra områden. Närmare förtrogenhet med ellområde, framhåller Arbetslivscentrum, kräver precisare begrepp än de somvardagsspråket kan tillhandahålla. Utskottet ansluter sig lill dennauppfattning. Del finns således inte anledning att av principiella skälmotarbeta användningen av engelska fackuttryck eller engelskpåverkade begrepp iden mån det är fråga om kommunikation mellan programmerare och systemerare.Svenska språknämnden framhåller alt för dessa grupper är engelskan inte någothinder utan ett självklart arbetsredskap. Engelska eller en starktengelskpå-verkad svenska blir det naturliga arbetsspråket. Så länge inte dettaarbetsspråk läcker ut utanför de egentliga specialisternas krets, rör det sigfrån språkvårdens synpunkt om etl begränsal problem eller inget problem alls.Utskottet vill i anslutning till denna redovisning dock hänvisa till vadspråknämnden anför om läckage av dalorjargong och om del inslag av snobberi ibruket av datorspråk som förekommer. Merparten av remissyttrandena mynnar ut i en slutsats somutskottet i sammanhanget tolkar på det sättet alt det är önskvärt att texten påbildskärmar, på tangentborden och i instruktionsböcker så långt möjligt är påsvenska språket. Utskottet instämmer i denna uppfattning. I viss utsträckningär önskemålet tillgodosett. Således framhåller statskontoret all myndighetenhar som generellt krav att alla tillämpningsprogram skall vara utformade påsvenska. Myndigheten framhåller också all inom den statliga förvaltningen har de flesta datorprogram en användardialog på svenska, om än med stora inslagav engelska låneord. Utskottet gör den bedömningen att det är nödvändigt medkonkreta åtgärder för alt, som det uttrycks i etl remissyttrande, främja detsvenska språket i syfte att bevara dess egenart och variationsrikedom i sambandmed den allt större datoranvändningen. Vilka åtgärder som bör vidtas krävernärmare överväganden under medverkan av bl.a. språklig expertis ochdalaexperlis. I några av remissyttrandena har pekats på möjliga åtgärder.Tekniska nomenklalurcentralen har understrukit vikten av all ett översättningslexikonutarbetas. vid Göteborgsuniversitet har framhållit bl.a. att dalalingvistiken bör byggas ut samt altsvenska språkteknologiska produkter bör utarbetas. Del är enligt utskottetsmening också viktigt alt skolans roll uppmärksammas. för informationsbehandling uttalar är det angeläget attsvenska begrepp används i undervisningen så långt delta är möjligt. Utskottetanser alltså all särskilda överväganden mäste göras beträffande åtgärder för att stärkadet svenska språkels ställning i samband med KrU 1987/88:6 användningen avdatorer. Del bör ankomma på regeringen all ta ställning fill i vilken ordningdessa överväganden skall ske. sålunda anfört med anledning av motionerna Kr214, Kr235 och Kr310 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetanser att del inte är motiverat all lar initiativ till en sådaninformationskampanj på språkområdet som föreslås i motion Kr310. Utskottethänvisar i första hand till de uppgifter som ankommer på . 1. beträffandefrämjandet av svenska språket vid användning av dator att medanledning av motion 1986/87;Kr214, motion 1986/87:Kr235 och motion 1986/87:Kr310i motsvarande del som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört, 2. beträffandeviss informationskampanj att avslårmotion 1986/87:Kr310 i motsvarande del. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (), (vpk), (), (), () och StinaGustavsson (c). Sammanställningav remissyttranden över KrU 1987/88:6 motionerna1986/87: Kr214 och Kr235 Bilaga Statskontoretfinner de frågor som behandlas i motionerna angelägna och väl värda en störreuppmärksamhet. Istatskontorels arbete ingår att verka för att den statliga förvaltningen hartillgång till ändamålsenlig och lättanvänd programvara. Vi tar initiativ tillutveckling av nya program, utvärderar befintliga program och försöker påverkamarknaden genom de krav vi ställer vid upphandling av program. Vi har somgenerellt krav att alla tillämpningsprogram, dvs. sådana som inte bara användsav rena dataexperter, skall vara utformade på svenska. Tillgångentill dataprogram på svenska har också successivt ökat. Inom den statligaförvaltningen har de flesta dataprogram en användardialog på svenska, omän med stora inslag av engelska låneord. Dettainnebär dock inte att språket är särskilt lätt alla gånger. Visst förekommermånga språkliga olympligheler och egenhändigt hopsnickrade försvenskningar avengelska ord och uttryck. måste man konstalera att all försvenskningav engelska uttryck inte är av ondo. Impulser utifrån kan också berika detsvenska språket. Det är också svårt alt hitta enkla svenskamotsvarigheter till de engelska orden. 1 rimlig utsträckning måste manacceptera alt datoranvändning förutsätter en teknisk vokabulär som är mycketengelsk- eller snarare amerikanskinfluerad. Fortfarandefinns dock en hel del alt göra för att sanera språkbruket i datorprogrammen.Mycket kan åstadkommas med ganska enkla medel. Programvaruulvecklare börutnyttja det arbete som görs av bl.a. ochslandardiseringsorganen. En utmärkt hjälpreda är den som utges . Dethandlar egentligen inte bara om att använda svenska i stället för engelska iprogrammen. Minst lika viktigt är hur det svenska språket används. Riskerna fören språklig utarmning är uppenbara. Det är viktigt att på olika sätt stimuleraett bättre språkbruk i datasammanhang. Exempelvis borde professionellaskribenter i större utsträckning medverka vid dialogutformning ochframställning av användardokumentafion. Överhuvud taget finns det nog anledning för oss som är verksamma inom dalaområdetatt självkritiskt granska det språkbruk som vi utvecklat. Det är inte alldelessäkert alt vår "yrkesjargong" alla gånger fungerar som det effektivakommunikationsinslrument den är tänkt att vara. Avslutningsvisfinner vi att motionerna aktualiserar problem av en stor räckvidd. Det ärdärför angeläget med en bred debatt om hur det svenska språket och kulturenskall bevaras och utvecklas i ell alltmer internationalise-ralinformationssamhälle. Göteborgsuniversitet KrU 1987/88:6 helt i motionärernas uppfattning att del krävs konkreta åtgärder förall främja det svenska språket i syfte att bevara dess egenart ochvariationsrikedom i samband med den alltmer ökande datoranvändningen. Vilkaåtgärder som erfordras kräver seriös utredning. Dock vill vi redan härframhålla följande. Det är oklart vad motionären bakom motion Kr214 menar med"att använda svenska språket i dataprogrammen". De enskildaprogrammen uttrycks normall i formaliserade programmeringsspråk,som t.ex. FORTRAN, BASIC och LISP. Visserligen ingår i dessa formella språkenskilda engelska eller engelskliknande ord (DO, BEGIN, GOTO, COND etc), framstår inte som vare sig lämpligt eller realistiskt att kräva en översättningav dessa engelska språkelement. Följden skulle bli ett antal nationellaprogrammeringsvarianler, vilket skulle utöka den redan nu svårhanterliga floranav olika dialekter och versioner av programmeringsspråken och omintetgöraeller försvåra utbyte av programvara över gränserna. Vidare är del så altmerparten av daloranvändarna inte sysslar med utformning och kodning avdataprogram utan arbetar i ordbehandlingsmiljöer och i speciellt utformadegränssnitt (eng. interface) mot olika slags bakgrundssystem som t.ex. databas-och expertsystem. Det är I utformningen av dessa miljöer och gränssnitt somvaksamheten mot språkdegenerering måste vara som störst. (Det hårresandeexemplet som anförs i motion Kr214 torde höra hemma just i denna omgivning.) I dagensläge handlar del om att ge ell litet antal enkla kommandon och svar en korrektsvensk språkdräkt, en uppgift som man i många syslem också finner helttillfredsställande löst. I framliden däremot kommer vi att ha en helt annansituation. Forskning och utveckling av gränssnitt i s.k. naturligt språk(engelska, svenska etc.) befinner sig nämligen i ell myckel expansivt skede.Vad det är fråga om är t.ex. framtagning av programvara som gör del möjligt attställa frågor till en databas i naturligt språk och även få svaren i sådanform. Det är också inom ramen för denna utveckling på att få datorer att kunnaavkoda (analysera) och bilda (generera) meddelanden i naturligt språk, somarbetet med maskinöversätlning eller datorstödd översättning sker. Andra exempelpå språkleknologiska tillämpningar på denna forskning är"förståelsegrundad" (ej mekanisk) informationssökning i fri text ochprogrammering i naturligt språk. Datorn skall i del sistnämnda fallet avkodainstruktionerna i dalaprogram uttryckta i naturligt språk, t.ex. engelska, ochöversälla dem lill dataoperalioner (jfr. hemställan i motion Kr214). Denforskning och utveckling som sker på framtagning av sådana språkteknologiskaprodukter återfinns i facklitteraturen antingen under rubriken datalingvistik/datorlingvistik(eng. compulaiional linguislics) eller artificiell intelligens, underrubrikbearbetning av naturligt språk (eng. natural language processing). Den helt dominerande andelen av de språkleknologiskaprogramvaror som framtagits gäller engelska. Engelska tenderar att blidet naturliga språket. Dalaprogrammen kännetecknas vidare ännu av att derasinbyggda språkförmågaär starkt begränsad. Det gäller t.ex. omfånget på det i datorn KrU 1987/88:6lagrade lexikonet och variationer i de satslyper och konstruktioner som Bilaga datorn känner igen och kan generera. Andra begränsningar rör graden av"förståelse" att uppnå, ämnesinnehåll, språklig komplexitet etc. Utarbetandet av språkteknologiska dataprogram kräverintensiv dataling-vistisk forskning och utveckling inklusive betydandeteoretiskt och praktiskt arbete på att bygga upp språkliga material (lexika,grammatik) över det enskilda språk det gäller. Om vi iSverige inte gör en ordentlig satsning här riskerar vi - att tvingasinteragera med datorn på bristfällig engelska, eller - att tvingasanvända oss av dåliga kopior ochöversätlningar till svenska av programvara somutformats för att passa engelskan och dess språksystem. Konsekvenserna för svenskans vidkommande av en sådanutveckling torde bli förödande. För att förhindra en sådan utveckling erfordrasen kraftfull nafionell satsning på svensk dalorlingvistisk forskning och påutveckling av svensk språkteknologi, se vidare lägesrapporten i (i: SPRÅK, KOMMUNIKATION och TEKNOLOGI. Rapport från enarbetsgrupp inom ), utarbetad av svenska forskare aktiva inom området. Även om vi, i del fall erforderliga resurser ställs tillförfogande, kommer att kunna utarbeta goda språkteknologiska program, utformadeenligl svenskans struktur och egenart, och med svenska språkkunskaper inbyggdai sig, så måste vi räkna med stora begränsningar vad gäller t.ex. ordförråd,grammatik och semantik. Kommer dessa begränsningar i språkprogrammen att påsikt ha negafiva effekter på svenskans utveckling och den enskilde medborgarensspråkförmåga? Vilka är i så fall effekterna? Kan de motverkas? Det ärfrågor som vi vet oerhört lite om. Sålunda krävs också seriösakonsekvensstudier. Sammanfattning: En kraftfull satsning på den svenskadatorlingvistiken och på utarbetande av svenska språkteknologiska produkterjämsides med systematiska konsekvensstudier är av avgörande betydelse ivärnandel om det svenska språket och dess egenart i samband med den alltmerökande datoranvändningen. Språkvetenskapliga sektionen vid humanistiska fakulteten (genom dekanus, professor ) Jag vill insläinma i de synpunkter som framförs iremissvaret från vidGöteborgs universitet. Det är synnerligen angelägel att vi i Sverigevidmakthåller en kraftfull datalingvis-tisk forskning och bedriver etteffektivt datalingvisliskt utvecklingsarbete -på nationell grund, i denmeningen att man i denna verksamhet tar hänsyn fill de speciellaförutsättningar som föreligger hos oss, t.ex. i kulturella och språkligaavseenden. Det skall emellertid understrykas att det inte ärtillräckligt att uppmärksamma språkbruket i samband med datoranvändningenspecifikt. decenniers språkforskning har tydligt visat vilkenfundamental roll språket spelar i en rad olika former av mänsklig verksamhet.Därför är det av , avgörandebetydelse för såväl individers personlighetsutveckling som sam- KrU1987/88:6 hålletskulturbärande funktioner all modersmålets ställning understöds Bilaga Skall minoritetsspråk - som svenskan i ett internationellt perspektiv- kunna fylla sina funktioner som nalionalspråk, måste språket officielltbetraktas som den viktiga angelägenhet det är. säkerhet isitt språk kan bäst främjas genom en konsekvent satsning på utbildningoch forskning i det egna språket. Vad som här sagts förringar inte behovet av goda kunskaperi främmande språk. Del år självklart, men delvis en annan fråga. Förmåga tillsmidig behandling av del egna språket är för övrigt en god grund förbehärskning av främmande språk. (genom fil. Politiker, ekonomer, matematiker, datatekniker, alla harde sina fackspråk. Ekonomer (och politiker ofta också) talar om överhäng ochallokering. Datatekniker talar om bits. Det finns fog för alt fackspråk existerar. Närmareförtrogenhet med ett område kräver precisare begrepp än de som vardagsspråketkan tillhandahålla. Läkare har inte bytt ut sin lill stora delar latinskavokabulär mot svenska begrepp trots alt läkaryrket har en lång yrkeslradition. De människor som kommer i kontakt med det engelskadataspråkel är inte de som arbetar med ordbehandlare, de anställda påförsäkringskassan eller sjukhusadministralörer. Datorn ger kommandon påsvenska. Fackuttrycken på engelska är datateknikernas huvudbry. Liksompolitikerna och ekonomerna måste lära sig sina begrepp och läkarna sina, ärdet säkerligen en fördel - ja, en nödvändighet - att datateknikerna gör sigförtrogna med det internationella språk som är gångbart i delta sammanhang.Översättningsproblemen kan i sig leda lill en icke önskvärd begreppsförvirring.All översälla "time-sharingteknik" till dialogteknik är direktmissledande. Delta är knappast en önskvärd utveckling. Ändå riktar motionerna uppmärksamheten mot etl fenomen,som jag emellertid vill tolka på etl annat sätt. Del är påfallande all dalaspråkets begrepp har en storbenägenhet att införlivas med vårt vardagsspråk. Vi talar om att"lagra" information i hjärnan. Den amerikanska forskaren har i sin bok med många exempel visat vår benägenhet attuppfatta oss som maskiner. Hon beskriver ett samtal mellan två unga kvinnor därden ena just har blivit lämnad av sin man och utbrister: "Del svåraste äratt omprogrammera sig själv till all leva ensam". Jag tror inte all datornhar lett lill en annan och mer mekanisk syn på människan. Däremot tror jag attden är ett utmärkt verktyg för att på ett tydligt sätt ge uttryck för enmekanistisk människosyn. Del andra är att datorn kräver en formalisering av vårttänkande. Vare sig kommandon är formulerade på engelska eller svenska så krävsdel entydiga svar. Den symboliska logiken som teknikens språk bygger på gerinte utrymme för sublima nyanser. Del kan innebära en verklig förändring av språk och länkande fört.ex. sjuksköterskor och läkare som i tidigare KrU 1987/88:6 generationervarit vana vid att öva sin förmåga till omdöme i en mycket Bilaga komplexverklighet. Datornbestämmer innebörden i begreppen. "Reumatism" ges en fast, definieradinnebörd. I tidigare generationer har sjuksköterskor och läkare använt"reumatisk smärta" som beteckning även för sjukdomsfenomen som viinte kan komma åt . (Exemplet är hämtat från den polske läkaren i hans bok of a Scienfific Fact). Datorn läggeren fast innebörd i begreppet. Språkoch erfarenhet är nära förknippade med varandra. Om våra erfarenheter pressasin i en tvångströja och inte kan ges ett fullödigt uttryck på grund av attdalatekniken begränsar vårt tänkande och därmed vårt språk, ja, då är detangeläget alt ägna detta förhållande större'uppmärksamhet än att lägga resurserpå dataprogram på svenska. Svenska språknämndensköter redan nu detta på ett förtjänstfullt sätt. Detär inte utan skäl som har rekommenderat ministerrådetatt på olika sätt främja språkliga mångfald. Den amerikanska engelskansdominans på databehandlingens område framstår alltmer som ell hot mol ickeengelskspråkiga länders, språkliga egenart. Varje nations språk är ett uttryckför en unik världsbild och som sådant ett värde i sig. Detär framför allt engelskans dominerande roll i systemen för kommunikationmellan människa och maskin och i instruktioner och manualer som måstemotverkas. Till de starkt negativa konsekvenserna för språk och kultur kommerflera andra. Eftersom vi inte har engelska till modersmål, uppkommer oftamissförstånd, vilket kan vara fatalt i en arbetssituation. Av samma skälbefinner vi oss vidare i underläge när det gäller att utnyttjadatatekniken för samhällets många växlande behov. Stora grupper av svenskarutestängs därtill helt eller delvis från annars rimliga arbetsuppgifter. Avsåväl språkliga och kulturella som allmänt samhälleliga skäl vill Svenskaakademien därför kraftigt stödja motionärernas förslag om åtgärder för allfrämja användningen av svenska i dalasystemen. Detvå motionerna är rätt allmänt hållna. Om ett eventuellt riksdagsbeslut skallfå praktisk effekt krävs del alt målen preciseras. En sådan precisering gällerskillnaden mellan olika grupper av människor som arbetar med datorer. En grupputgör de som i någon mening arbetar "bakom" bildskärmen, dvs. harsom yrke att skriva program för datorn. En annan-och större-grupp utgörs av demsom arbetar "framför" bildskärmen, främst med program förordbehandling och med register- och kalkylprogram, utan att bekymra sig om hurdatorn är programmerad. En mellangrupp bildar hobbyprogrammerarna,"hackers". Dessa tre grupper har olika språkliga problem och behov. Databranschenutmärks av att den är utomordentligt internationell och av KrU 1987/88:6 attden förändras snabbt. Informationer om utvecklingen av program och Bilagasyslem förmedlas över världen på engelska, och det mesta av kommunikationenmellan branschfolk i olika länder sker på en högt specialiserad variant avengelska. För programmerare och systemerare är engelskan inte något hinder utanetl självklart arbetsredskap. Engelska eller en starkt engelskpå-verkad svenskablir det naturliga arbetsspråket. Så länge inte detta arbetsspråk läcker ututanför de egentliga specialisternas krets, rör det sig från språkvårdenssynpunkt om ett begränsat problem eller inget problem alls. Mendatajargongen läcker ut. Då blir den en barriär mellan dem som behärskar"modemålet" och dem som inte gör det. Här krävs språklig medvetenhetav specialisterna.