bet · GB01BoU4 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet anfördedå (BoU 1986/87:14 s. 18) att utskottet delade bostadsministerns ibudgetpropositionen uttryckta uppfattning att förmedlingarnas verksamhet varav sådan natur att den borde vara avgiftsfri. Utskottet avstyrkte de dåaktuella yrkandena och beslöt i enlighet med utskottets förslag. Utskottetfinner inte att nu några omständigheter inträffat av beskaffenhet att ändrariksdagens fattade beslut. Utskottet avstyrker därför motionerna Bo7(fp) yrkande 10 och Bo9 (m) yrkande 3. Hyresgästinflytande över reparationer i egen lägenhet Enligt12 kap. 15 § hyreslagen är hyresvärden skyldig att med skäliga tidsmellanrumombesörja tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer. Annanunderhållsskyldighet kan dock avtalas, bl.a. om hyresavtalet innehåller enförhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen och de avvikandebestämmelserna har tagits in i en förhandlingsöverenskommelse enligt den nämndalagen. Avtalsmöjligheten gäller dock bara fill utgången av 1987. Skälet attbestämmelserna tidsbegränsats är att en utvärdering av erfarenheterna av ökathyresgästinflytande samt effekterna på sysselsättningen inom måleribranschenborde göras innan reformen permanentades (BoU 1983/84:5, 1986/87:6). Ipropositionen föreslås att tidsbesgränsningen nu skall upphöra. Ett pågående forskningsprojektsom inifierats av har visserligen ännu inte slutligtavrapporterats, men redovisar positiva erfarenheter frånbostadsföretag och hyresgäster. Den rådande högkonjunkturen inom byggbranschenkan dessutom, enligt propositionen, förväntas bli bestående under överskådligfid. 1motion Bo7 (fp) yrkande 9 föreslås att 12 kap. 15 § jordabalken skall ges ensådan utformning att det blir möjligt för en enskild hyresgäst att träffa 1* 1987/88.19 saml. Rättelse: S. 14 rad 5 nedifrån Står: och MargaretaPalmqvist Rättat till: och avtal med fastighetsägareom inflytande över reparafioner i den egna BoU 1987/88:4 lägenheten ävenom det inte finns någon förhandlingsöverenskommelse. Ettmotsvarande mofionsyrkande behandlades av . Utskottet (BoU1986/87:14 s. 27) var då inte berett att innan regeringen redovisat resultatenav forskningsarbetet göra någon jämkning av lagstiftningen. Närfrågan nu på nytt inderställts med förslag från regeringen omborttagande av tidsbegränsningen i 12 kap. 15 § jordabalken harforskningsprojektet ännu inte redovisats. Utskottet delar regeringens uppfattningatt tidsbegränsningen ändå kan avskaffas. Utskottet tillstyrker alltsåpropositionen i denna del. Eventuella farhågor om att reglerna kan leda fillett eftersatt lägenhetsunderhåll får förutsättas bli beaktade avregeringen. Utskottet har erfarit att också bl.a: parterna på hyresmarknadenavser att följa utvecklingen. Vadgäller frågan om även individuella avtal skalL kunna träffas som inskränkerhyresvärdens generella underhållsskyldighet finner utskottet skäl att ånyoavvakta ytterligare erfarenheter. Frågan bör bedömas bl.a. mot bakgrund av atthyresparterna inte heller enligt andra regler utan förhandlingsöverenskommelsefår avtala om att lägenheter för permanent boende skall hållas i ett sämreskick än viss normal standard bjuder (12 kap. 9 § jordabalken, prop.1983/84:137 s. 121). Hyresvärden har alltså principiellt en skyldighet attsvara för lägenheternas standard som inte utan vidare kan frångås. Vidare ärhyresgäster enligt 12 kap. 24 a § jordabalken ersättningsskyldiga gentemothyresvärden för målnings- och tapetseringsarbeten som de utför på egen hand ochsom har så dålig kvalitet att lägenhetens bruksvärde minskar. Dennaomständighet bör också föranleda viss försiktighet med ändringar iregelsystemet. Utskottet anser alltså inte att underlag nu finns för attbifalla yrkande 9 i motion Bo7 (fp) utan avstyrker detsamma. 1. beträffandegrunderna för anvisningsrättslagen att med bifalltill regeringens förslag och motionerna 1987/88:Bo6 yrkande 1, 1987/88:Bo7yrkande 7 och 1987/88:Bo9 yrkande 2 och med avslag på mofionerna 1987/88:Bo6yrkande 2 såvitt nu är i fråga, 1987/88:Bo7 yrkandena 1-5 och 8 samt1987/88:Bo9 yrkande 1 antar de i proposifionen framlagda och som bilaga 1 tilldetta betänkande fogade lagförslagen, utom såvitt avser 12 kap. 15 §jordabalken, att med bifallfill regeringens förslag och avslag på mofionerna 1987/88:Bo6 yrkande 2 såvittnu är i fråga och 1987/88:Bo7 yrkande 6 godkänner vad som i proposifionenförordats i fråga om ändringar av bestämmelserna om förmedlingsrätt ibostadslåneförfattningarna, 3. beträffandeupplåtelsetvång och generell förmedlingsrätt att avslårmofion 1987/88:Bo8 yrkandena 1 och 2, iq 4. beträffandevissa skärpningar av anvisningsrätten BoU 1987/88:4 att avslår motion 1987/88:Bo8yrkandena 3-5, 5. beträffandeavgiftsfri bostadsförmedling attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Bo7 yrkande 10 och 1987/ 88:Bo9 yrkande 3, 6. beträffande hyresgästinflytande överreparationer i egen lägenhet att med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1987/88:Bo7 yrkande 9 antar det i propositionen framlagda och i bilaga 1 till detta betänkande fogade lagförslaget såvitt avser 12 kap, 15 § jordabalken. Närvarande: (), (), Maj-LisLandberg (s), (), (), Per (),(), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (), (vpk) och (). Grunderna för anvisningsrättslagen (mom. 1) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "LItskottet behandlar" och på s. 7 slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: Vid en tolkning av detta grundlagsstadgande bör det skyddsom stadgandet skall ge åt egendomsrätten ges en framträdande roll. I den månman kan konstatera att ett ingrepp mot en enskild till någon del innefattar atträtten till egendom förs över på annan, bör ingreppet vara att bedöma somexpropriation eller annat sådant förfogande. Ingreppet måste i sådant fallantingen kompenseras eller också får man - om lagstiftaren inte är beredd attinföra särskilda ersättningsregler - avstå från ingreppet. Anvisningsrätten enligt regeringens förslag innebår atthusägarens rätt att själv bestämma till vem han vill hyra ut en lägenhet eller upplåta bostadsrätt överförs till en kommun. En viss del av rätten till egendomen förs därmed över till ett annat subjekt. Även om det i och för sig kan göras gällande att kommunens förmögenhet inte ökar genom att, kommunen i stället för husägaren får bestämma vem som skall bo i lägenheten, kan man inte bortse från de förmögenhetseffekter som kan uppstå i nästa led av anvisningsförfa randet. Den som får t.ex. en bostadsrätt sig anvisad av kommunen i en bristortskommun kan räkna med att kunna sälja denna med en betydande vinst. Kommunen ingriper sålunda med anvisningsrätten - låt vara oavsikt-, 22 ligt - på ett sätt somgynnar andra enskilda. Detta talar ytteriigare för att BoU 1987/88:4anvisningsrätten måste betraktas som en form av expropriation. Attanvisningsrätten kan medföra en ekonomisk skada i form av inkomstbortfall förhusägaren erkänns i propositionen (s. 41, 64). Det torde därutöver varauppenbart att ett beslut om anvisningsrätt kan medföra en värdeminskning, t.ex.vid en jämförelse med ett likadant hus som inte berörs av ett sådant beslut.Förslaget innehåller inga regler som kompenserar husägare fullt ut för deförluster som han drabbas av genom att anvisningsrätt beslutas. Det striderdärför enligt utskottets uppfattning mot 2 kap. 18 § regeringsformen och kanalltså inte antas av . Motbakgrund av åtaganden inom ramen för för demänskliga rättigheterna och det mer långtgående egendomsskydd som föreskrivs ikonventionen, vore det också mycket oklokt att anta en lagstiftning som -åtminstone tillsammans med redan gällande inskränkningar i fastighetsägaresrätt fill sin egendom - riskerar att bli utdömd som konventionsstridig. Dettagäller givetvis också de konventionsfrågor om rätten till prövning av civilarättigheter vid en oavhängig och opartisk domstol som aktualiseras av atthyresnämnder och bostadsdomstol med intresseledamöter skall få prövaanvisningsrättsfrågor, utan att undantag görs för de fall där intressejäv kanföreligga. Heltfrånsett frågorna om huruvida förslaget är konstitutionellt, förenligt medSveriges konventionsåtaganden eller med inhemska lagar av betydelse isammanhanget, finner utskottet att den nya lagen inte är ändamålsenlig. Denpräglas av en övertro på politikers och byråkraters förmåga att på ett rättvistsätt häva en bristsituafion, som de själva genom olika regleringar medverkatfill att skapa. Trots en myckenhet planering har bostadsbristen i de störretätorterna inte förutsetts. Några nya bostäder skapas inte med en nybostadsanvisningslag. Däremot gör den det mer invecklat och tidskrävande förmedborgarna att hitta lämpliga bostäder inom beståndet. Lägenhetsbyten ochandrahandsuthyrningar försvåras. Effekten på bristorterna lär ävenfortsättningsvis bli att den som väl lyckas komma över en bostad behåller den,även om han skulle vara bättre betjänt av en annan. Den svarta eller gråbostadsmarknaden kommer att växa för att släppa fram de omflyttningar sommedborgarna ändå vill göra, men som inte skulle godkännas av förmedlingarna.Det finns bara en väg ut ur detta dilemma, nämligen att avstå från tankarna påatt låta bostadsförmedlingarna bestämma allt. Utskottet anser alltså attpropositionen bör avslås och att de motioner som föreslår detta samt upphävandeav bostadsanvisningslagen bör bifallas. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande grunderna för anvisningsrättslagen attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Bo9 yrkandena 1 och 2 och medanledning av motionerna 1987/88:Bo6 yrkandena 1 och 2 det sistnämnda såvitt nuär i fråga och 1987/88:Bo7 yrkandena 1-5,7 och 8 avslår regeringens lagförslag,utom såvitt avser 12 kap. 15 § jordabalken, samt i fråga om upphävande avbostadsanvisningslagen (1980:94) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 2.Grunderna för anvisningsrättslagen (mom. 1) BoU 1987/88:4 (), (), () och BirgittaHambraeus (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Det kan"och på s. 7 slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Ävenom regeringens förslag sålunda inte kan bedömas stå i direkt konflikt medregeringsformen lider det av andra allvarliga brister. Det får anses åtminstonetveksamt om förslaget uppfyller om de mänskligarätfigheterna i vissa hänseenden. Propositionen innehåller ingen analys avdenna fråga. Vad som definitivt medför att förslaget bör avslås är att det intekan nå det syfte som det utger sig för att främja, nämligen en rättvisfördelning av bostäderna och en allsidig befolkningssammansättning. Enligtregeringens förslag skall lagstiftningen fortfarande bygga på tvång ochförbudstänkande. Förslagets utformning leder dessutom till merarbete och ökadbyråkrati i kommunerna. I stället borde lagstiftaren enligt utskottets meninginrikta sig på att ta bort onödiga regleringar och skapa öppenhet för samarbetemellan kommuner och husägare. Därmed skulle både en ökad produktion av bostäderoch en större rörlighet inom det befintliga beståndet främjas. Det måste varalätt att byta bostad, t.ex. när familjens storlek ändras. Antalet dåligtutnyttjade lågenheter är alltför stort och ökar bl.a. därför att kommuner intesatsar på billiga övernattningsbostäder. Proposifionenlider dessutom av andra brister. Det finns inga effekfiva spärrar mot att denföreslagna anvisningsrätten utnyttjas urskillningslöst i vissa kommuner.Husägarna får inte tillräcklig kompensafion för hyresbort-fall till följd avanvisningsförfarandet. En frivillig utfästelse från en husägare skyddar intemot att kommunen utverkar anvisningsrätt hos hyresnämnden. Generellaöverenskommelser bör inte binda enskilda husägare med speciella behov avlägenheter i sitt hus. Förutsättningarna för omprövning av beslut är alltförsnäva. Utskottettillstyrker alltså de mofioner (m, fp, c) som förordar avslag på regeringensförslag och upphävande av den nu gällande bostadsanvisningslagen. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande grunderna för anvisningsrättslagen attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Bo6 yrkandena 1 och 2 såvitt nuär i fråga, 1987/88:Bo7 yrkandena 1-5, 7 och 8 och 1987/88:Bo9 yrkandena 1 och2 avslår regeringens lagförslag, utom såvitt avser 12 kap. 15 § jordabalken,samt i fråga om upphävande av bostadsanvisningslagen som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Bostadslåneförfattningarna(mom. 2) BoU 1987/88:4 Under förutsättning av bifall till reservation 1 eller 2 (), (), (),(), (), () ochMargareta () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Avslagsyrkande på" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: I enlighet med utskottets angivna ståndpunkt attregeringens lagförslag bör avslås av , finner utskottet inte hellernågot behov av att ändra bostadslåneförfattningarna. Utskottet tillstyrkerdärför motionerna Bo6 (c) yrkande 2 såvitt nu är i fråga och Bo7 (fp) yrkande 6och avstyrker regeringens förslag. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Bö6 yrkande 2 såvitt nu är i frågaoch 1987/88:Bo7 yrkande 6 avslår regeringens förslag såvitt avserbostadslåneförfattningarna, Upplåtelsetvång och generell förmedlingsrätt (mom.3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Vad motionärerna" och slutar med "och 2" bort haföljande lydelse; Utskottet ansluter sig till kommunisternasflera gånger tidigare framförda krav på en obligatorisk bostadsförmedling.Endast genom en sådan kan målet - en rättvis fördelning av bostäder - nås.Pengar och godtycke skall inte tillåtas fälla utslaget i fråga om grundläggandebostadssociala rättigheter. Ett nödvändigt inslag när det gäller att stärkaförmedlingarnas resurser är möjlighet för dem att komma åt lägenheter som utangodtagbara skäl står tomma, t.ex; i avvaktan på ombyggnad, försäljning av husetc. Detta bör med bifall till kommunisternaspartimotion BoS yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen fill känna. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffandeupplåtelsetvång och generell förmedlingsrätt attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Bo8 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Vissa skärpningar av anvisningsrätten (mom. 4, motiveringen) , , , PerOlof , , och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkandena 3-5" bort ha följande lydelse: Utskottet hänvisar i de av mofionärerna berörda frågornatill propositioner där motsvarande förslag, som i vissa delar framförts iremissvar. behandlats och bemötts. Förslagen får anses som alltför långtgående. BoU 1987/88:4 Hyresgästorganisafionernasföreslagna initiafivrätt förutsätter, föratt kunna föranleda en meningsfullhyresnämndsprövning, att kommunen är beredd att använda anvisningsrätten.Om så inte är fallet tjänar initiafivrätten inte något Utskottetavstyrker därmed vänsterparfiet kommunisternas partimotion BoS yrkandena3-5. Vissa skärpningar av anvisningsrätten (mom. 4) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkandena 3-5" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner mofionärernas förslag utgöra en angelägen vidareutveckling av denanvisningsrätt som utskottet redan tillstyrkt. Det är av yttersta vikt attanvisningsrätten inte urholkas genom obefogade invändningar från hyresvärdarssida mot anvisade hyresgäster. Det bör därför kunna fordras att hyresvärdarnakan styrka sina invändningar vid hyresnämnden. Att hyresgästorganisationernages inifiativrätt kan medföra att kommunerna uppfordras till ställningstagandei viktiga bostadsförsörjningsfrågor och har alltså på detta sätt ettsjälvständigt värde. Bostadsförmedlingarna bör också - på det sätt motionärernaföreslår - ges mer tid för anvisningsförfarandet. Utskottet fillstyrker därförvänsterpartiet kommunisternas parfimotion BoS yrkandena 3-5. delsatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffandevissa skärpningar av anvisningsrätten att med bifallfill mofion 1987/88:Bo8 yrkandena 3-5 som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet anfört, (mom. 5) (), (), (), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Motsvarandeyrkanden" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att motionärerna anfört väl grundade skäl för ett borttagande av förbudetmot att ta ut avgifter för bostadsförmedling. Ett led i att stärkaförmedlingarnas möjlighet att fungera är att ge dem bättre finansiellaresurser. Det bör vara varje kommuns sak att avgöra om och i så fall hur storaavgifter som skall få tas ut. Något missbruk av avgiftsrätten behöver intebefaras. Utskottet fillstyrker därför motionerna Bo7 (fp) yrkande 10 och Bo9(m) yrkande 3. delsatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffandeavgiftsfri bostadsförmedling att med bifallfill mofionerna 1987/88:Bo7 yrkande 10 och 1987/88:Bo9 yrkande 3 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 15 8.Hyresgästinflytande över reparationer i egen lägenhet BoU 1987/88:4 (mom. 6) (), (), (), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Närfrågan" och slutar med "avstyrker detsamma" bort ha följandelydelse: Utskottetansluter sig i och för sig till regeringens uppfattning att det saknas skäl attbehålla tidsbegränsningen av reglerna. Utskottet anser dessutom - i enlighetmed vad som föreslås i fp-motionen - att lagstiftaren bör gå ett steg längreoch göra hyresvärdens underhållsskyldighet dispositiv, dvs. medge att lättnaderi underhållsskyldigheten skall kunna avtalas direkt mellan hyresgäst ochhyresvärd utan medverkan av organisationerna på området. Det skydd förhyresgästen som erbjuds genom den inte fullt ut dispositiva regeln i 12 kap. 9§ jordabalken om att lägenheten, när den tillträds, skall vara i fullt brukbartskick, börvara tillräckligt för att garantera en rimlig lägenhetsstandard. Viddet fortsatta nyttjandet av lägenheten bör hyresgästen få bedöma vilkenunderhållsstandard han vill ha och vilken hyresnedsättning han eventuellt kanfå av hyresvärden genom att själv utföra enklare underhåll. Utskottettillstyrker alltså motion Bo8 (fp) yrkande 9. delsatt moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 6.beträffande hyresgästinflytande över reparationer i egen lägenhet att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:Bo8 yrkande 9 och med avslag på regeringensförslag antar det som bilaga 2 och som reservanternas till detta betänkandefogade förslag till lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 15§. Propositionenslagförslag BoU 1987/88:4 1 Förslag till ''g'' Härigenom föreskrivs följande. 1 § Genom utfästelse av husägare eller genom beslut avhyresnämnd kan en kommun erhålla rätt att anvisa bostadssökande till sådana bostadslä genheter i kommunen som husägare upplåter med hyresrätt eller bostads rätt för annat ändamål än' frifidsändamål. Anvisningsrätt får avse bostads lägenhet i hus med minst fyra bostadslägenheter eller i enbostadshus som är avsett att upplåtas varaktigt. Som ägare av hus anses, när omständigheterna föranlederdet, annan som innehar huset. Om ett hus omfattas av beslut omtvångsförvaltning enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), skall vad somsägs om husägaren i stället avse förvaltaren. 2 § En utfästelse om anvisningsrätt för kommunen skallvara skriftlig och innehålla uppgifter om de bostadslägenheter som utfästelsen avser, husägarens skyldigheter med anledning av anvisningsrätten och den tid under vilken anvisningsrätten skall gälla. Utfästelsen får inte förenas med villkor om skadestånd eller vite. Enutfästelse om anvisningsrått gäller även för en ny husägare. 3 § Beslut om anvisningsrätt skall avse ett visst hus ochskall meddelas i den utsträckning det behövs för bostadsförsörjningen. Anvisningsrätt får dock inte beslutas i den mån dét är oskäligt med hänsyn till de särskilda villkor som gäller för upplåtelse av lägenheterna i huset, husägarens sär skilda behov av att förfoga över lägenheterna eller övriga omständigheter. Fråga om anvisningsrätt tas upp på ansökan av kommunen. Enutfästelse om anvisningsrätt hindrar inte att kommunen ansöker hos hyresnämndenom sådan rätt. får i beslut om anvisningsrätt sätta ut viteför överträdelse av förbuden i 6 §. 4 § Ett beslut om anvisningsrätt skall innehålla enupplysning om förbu den enligt 6 § och om husägarens skyldigheter i övrigt enligt denna lag. Omprövning, ändring eller upphävande av beslut omanvisningsrätt 5 § Ett beslut om anvisningsrätt får omprövas efier femår, räknat från det beslutet vann laga kraft. Har beslutet tidigare omprövats, räknas tiden från det senaste beslutet. 1 annat fall än som avses i första stycket, fårhyresnämnden ändra eller upphäva ett beslut om anvisningsrätt om 1. det äruppenbart att husägaren genom anvisningsrätten missgynnas i BoU 19ö7/öö:4 förhållande till andrahusägare. 2. anvisningsrättenorsakar husägaren stora olägenheter, 3. husägaren ochkommunen är överens om att beslutet skall ändras eller upphävas eller 4. någon annansärskild anledning finns till att beslutet skall ändras eller upphävas. En ansökan om omprövning, ändring eller upphävande avbeslut om anvisningsrätt får göras av kommunen eller av husägaren. Verkan av beslut om anvisningsrätt 6 § En husägare får inte upplåta en lägenhet, som omfattasav ett beslut om anvisningsrätt, med hyresrätt eller bostadsrätt till någon annan än en bostadssökande, som kommunen anvisar, eller till kommunen. Om en lägenhet som omfattas av ett beslut omanvisningsrätt skall upplåtas med hyresrätt, får husägaren inte vägraupplåtelse till den som kommunen anvisar, om upplåtelsen kan ske utan påtagligolägenhet för husägaren. Han får inte heller medverka till att hyresrätten lägenhet som omfattas av beslutet överlåts eller till att lägenheten upplåtsi andra hand utom när förhållandena är sådana att de i 12 kap. 34 §, 35 §första stycket, 37 och 40 §§ jordabalken med avseende på hyresgästen angivnaförutsättningarna för tillstånd föreligger eller när kommunen har medgettöverlåtelsen eller upplåtelsen. Förbudet enligt första stycket gäller inte sedan kommunenunderrättat husägaren om att kommunen inte önskar anvisa någon bostadssökandeeller få lägenheten upplåten till sig. Förbudet gäller inte heller om lägenhetenupplåts enligt bestämmelserna i 12 kap. 46 § tredje stycket jordabalken. 7 § När en lägenhet som omfattas av förbud enligt 6 §skall upplåtas med hyresrätt eller bostadsrätt, skall husägaren möjligt meddela kom munen detta. Meddelandet skall vara skriftligt och innehålla uppgift om lägenhetens adress, storlek och belägenhet i huset, villkoren för upplåtel sen och tillträdesdagen. Upplåtelsen och villkoren för den m. m. 8 § Om kommunen inte anvisar någon bostadssökande eller omhusäga ren inte godtar den bostadssökande som kommunen anvisar eller inte kan träffa avtal med denne, är husägaren skyldig att upplåta lägenheten till kommunen, om kommunen begär det. Om annat inte avtalas, skall upplåtelse till kommunenanses ha skett då kommunens begäran enligt första stycketkommit husägaren till hända och på de villkor som angetts i meddelandet enligt7 §. Om upplåtelsen avser bostadsrätt, skall den dock inte anses ha skett innande förutsättningar är uppfyllda som anges i 3 och 5 §§ bostadsrättslagen(1971:479). 9 § Om en lägenhet enligt 8 § andra stycket skall anses haupplåtits till kommunen med hyresrätt eller bostadsrätt och lägenheten på grund av dröjsmål från husägarens sida inte kan tillträdas den dag som angetts i meddelandetenligt 7 §, får hyresnämnden på ansökan av kommunen be- 18 sluta attupplåtelsen skall gälla från en senare tidpunkt. När upplåtelsen BoU1987/88:4 avser en hyreslägenhet, får hyresnämnden besluta att det även iövrigt Bilaga 1 skall gälla andra villkor för upplåtelsen än de som harangetts i meddelandet.