bet · GB01FöU11 · 1987-12-31 00:00:00 — De försök sompågått med decentraliserad upphandling bör, anser de, nu omsättas i klarareregler. Inriktningen bör vara att undantag tilläts för de militäramyndigheterna från reglerna om central upphandling. Detta bör gälla såväldagligvaror som viss materiel och upphandling av byggnadsverksamhet. Utskottet anser inte att har anledning att fattanågot beslut på sätt som förordas i motionsyrkandet. Det torde vara tillfyllest att konstatera att möjligheten flnns för lokal upphandling inom vissavaruområden. Motionsyrkandet bör enligt utskottets mening följaktligen avslås. I motion 1987/88:Fö533 (m) påtalas ett behov av fortsattförsörjningsbe redskapsstöd på tekoområdet. Motionärerna noterar att frågan om ÖCB:s försörjningsberedskapsstöd helt förbigås i budgetpropositionen och fram håller att denna fråga i samband med riksdagsbehandlingen av totalför svarspropositionen 1987 präglades av stor osäkerhet beträffande regering ens ambitioner i detta avseende. Motionärerna anser, med hänsyn till de ansträngda möjligheterna att upprätthålla en begränsad pro duktionskapacitet på tekoområdet inför eventuella försörjningskriser och med hänvisning till den prioriterade ställning som sjukvården i sådana 69 lägenmåste ges, att det är angeläget att klara beslut nu kan tas om ett fortsatt FÖU 1987/88:11 försörjningsberedskapsstöd. Ulskoltet konstaterar att bestämmelserna omförsörjningsberedskaps-stöd i förordningen (1984:1129) inte har upphävts ochsålunda alltfort gäller. Detta innebär att ÖCB oavsett budgetpropositionensinnehåll även framgent har möjligheten att, i den mån överstyrelsen finner detangeläget av försörjningsberedskapsskäl och ekonomiskt försvarbart, användadenna stödform. Detta kan i så fall ske genom omfördelning av resurser inomanslaget J 2. Utskottet anser det dock inte lämpligt att uttalar sigom behovet av detta stöd i enlighet med motionärernas önskemål. I konsekvenshärmed avstyrker utskottet bifall till motionen. Utskottet har, slutligen, inget att erinra mot elleranföra till vad som i budgetpropositionen anförs om den fortsatta utvecklingeninom funktionerna Livsmedelsförsörjning m.m.. Energiförsörjning samt Övrigvaruförsörjning. Ekonomisk ram, m.m. Utskottet har inte något att erinra mot de ekonomiskaöverväganden som föredragande statsrådet redovisar i budgetpropositionen idenna del. Utskottet erinrar om vad som från utskottets sida i betänkandet medanledning av totalförsvarspropositionen 1987 anfördes i fråga om detvärdefulla i att det tillskapats en sammanhållen ekonomisk planeringsram förtotalförsvarets civila del inom vilken medelsförbrukningen kan förskjutassåväl mellan olika budgetär som mellan olika områden. Härigenom, liksom genomtillkomsten av ÖCB som samordnande mytidighet, har tillhandahållits en värdefullmöjlighet till planeringsmässig rationalitet och överblick över helheten. Åretsbudgetproposition redovisar ÖCB:s förslag till ärligfördelning av den ekonomiska fördelningsramen och regeringensställningstagande därtill. Utskottet har således inget att erinra mot vad som ibudgetpropositionen redovisas beträffande planeringsramar,finansieringsprinciper, ekonomisk ram för /89, vissaanslagsfrågor m.m. för / 89 samt ekonomisk planeringsram för perioden1988/891991/92. Detta ställningstagande innebär att utskottet avstyrkerbifall till motionerna 1987/88:Fö202 (c), yrkandena 13 och 14, och1987/88:Fö205 (vpk), yrkandena 3 och 4, eftersom det i dessa motioner framförsförslag beträffande planeringsinriktning och medelsanvisning som avviker frånproposi- ' tionens förslag och utskottets ställningstagande. Totalförsvarets civila del i övrigt Utskottet har inte heller i övrigt något att invända moteller anföra till vad som i propositionen anförs om totalförsvarets civila del. 1.beträffande grunder och inriktning a) att godkänner de principer för val avberedskapsåt gärder inom totalförsvarets civila del som föredragande statsrådet 0 har angett. b) att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet i FÖU 1987/88:11 övrigt har anfört om den fortsattautvecklingen av totalförsvarets civila del, 2) beträffande civd ledning och samordning att riksdagenmed avslag på motionerna I987/88:FÖ208, yrkandena loch2, 1987/88:FÖ506,l987/88:Fö515samt I987/88:FÖ523 lämnar utan erinran vad föredragande statsrådethar anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Civil ledning ochsamordning, 3. beträffandebefolkningsskydd och räddningstjänst a) att riksdagenavslår motion I987/88:FÖ20I, yrkande 5, om skyddet för civilbefolkningen ochcivilförsvarets undsättningsenheter, b) att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1987/88:Fö509,I987/88:FÖ5I2, yrkande 2, 1987/ 88:FÖ520, I987/88:FÖ527, I987/88:FÖ528, yrkandeI, och 1987/ 88:Fö534 godkänner de riktlinjer för den fortsatta utvecklingeninom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst som föredragandestatsrådet har förordat, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1987/88:Fö507, I987/88:FÖ508, I987/88:FÖ5I3, 1987/ 88:FÖ52I och l987/88:Fö528,yrkande 2, godkänner de rikdinjer för den fortsatta utvecklingen avfredsräddningstjänsten som föredragande statsrådet har förordat, 5. beträffandesamhällets sårbarhet attriksdagen avslår modonerna 1987/88 :Fö207, yrkande 17, 1987/ 88:Fö422,1987/88:FÖ512, yrkandena I, 4 och 5 samt 1987/ 88:FÖ530, a) att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inomfunktionen Livsmedelsförsörjning, b) att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inomfunktionen Energiförsörjning, c) att avslår motion1987/88:FÖ512, yrkande 3, om decentraliserad upphandling, d) att med avslag på motion 1987/88:FÖ533lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om den fortsatta ut vecklingen inom funkdonen Övrig varuförsörjning, 7. beträffandetotalförsvarets civila del i övrigt a) att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inomfunktionen Psykologiskt försvar, b) att godkänner deriktlinjer för säkerheten och den tekniska försörjningen inom hälso- ochsjukvården som föredragande statsrådet har anfört, c) att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet i 71övrigt har anfört om funktionen Hälso- och sjukvården m.m.. d) att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet 1987/88:11 har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Telekom- e) att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenTranspor- ter, . f) att , lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom Övriga viktiga sam- , hällsfunktioner, . g) att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört om beredskap inom ADB-området, , , 8.beträffande ekonomisk ram, m.m. a) att med bifall tillproposidonen och med avslag på , motionerna 1987/88:Fö202, yrkandena 13 och, 14, och 1987/ 88:Fö205, yrkandena 3 och 4 fastställer planeringsramenför totalförsvarets civila del för perioden /891991/92 i enlighet med ,, ,', vad föredragande statsrådet harangett, , , b) att med bifall tillpropositionen fastställer att an- , , * slagen på statsbudgeten inom denekonomiska planeringsramen för -, , , totalförsvarets civila delför /89 förs upp med sammanlagt I 639,9 milj. kr. i beräknatgenomförandeprisläge 1988/89, c) att bemyndigar regeringenatt för /89 ,, justera lämnade bemyndigandenmed hänsyn till prisutvecklingen : , enligtnettoprisindex, , ; d) att bemyndigar regeringen att medgeatt det med hän syn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex justerade anslagsbe- loppet /88, inkl. medel som överförts från bud- ' getåret1986/87, under anslaget H 3. Skyddsrum minskat med det faktiska utfallet för budgetåret förs över till motsvarande anslag bud- , . getåret1988/89, , - , . . e) att bemyndigar regeringen att /,, . 89 medge överskridande av anslagen inom den ekonomiska ramen , för totalförsvarets civila del samt av lämnade bemyndiganden om det behövs av beredskapsskäl, O att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört om ekonomiska resurser för totalförsvaretscivila del. 6 Forskning och försvarsindustri . Regeringen har i budgetpropositionen (s. 9093) föreslagitriksdagen att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört om vissa frågorrörande forskning och försvarsindustri. l budgetpropositionen anförs i detta avsnitt inledningsvisatt en kvalifice- ,, rad försvarsforskningar en viktig förutsättning för attvi.skall,kunna tillgo- 72 dogöra ossden militärtekniska utvecklingen. Forskningen bidrar till att FÖU 1987/88:11 upprätthålla ett visst nationellt oberoende till omvärlden vidframtagning av viktiga system. Härigenom utgör den ett betydelsefullt stöd förvår säker- ' hetspolitik. Anslagsramen för försvarsforskningen förutsätter enligtförsvarsministern en koncentration av verksamheten dll ett begränsat antalområden. Härvid bör, betonar han, särskilt sådana forskningsområden prioriterasdär den tekniska utvecklingen går särskilt snabbt eller eljest är av stor betydelseför totalförsvaret, exempelvis informationsteknologi, bioteknik, kemi ochforskning av särskild betydelse för det civila totalförsvaret samt ABC-skydd.Erforderlig kompetens för de militärtekniska tillämpningarna bör eftersträvasinom de viktigaste delarna äv områdena Underrättelse-,lednings- och sambandssystem Styrdammunition samt land- och sjöminor Beträffande försvarsforskningen anför föredragandestatsrådet avslutningsvis: Jag vill betona betydelsen av att det svenska försvaretkan utformas med egna värderingar och eget kunnande som grund. Försvarsforskningen skall i linje härmed stödja utvecklingen genom att tidigt upptäcka, identifiera och analysera sådana förändringar, dels i vår omvärld och dels inom lan det, vilka har betydelse för våra försvarsansträngningar. Försvarsforsk ningen skall vidare lämna,tinderlag för erforderlig anpassning inom total försvaret. alliarisfria politik gör att vi måste sätta målen högt i ..:- dessa hänseenden och innebär att den svenska försvarsforskningen måste ha hög kvalitet. Jag erinrar om det senast fattade försvarsbeslutet (prop.1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) där riktlinjerna för den framtidaförsvarsforskningen slås fast. Den föreslagna inriktningen av den försvarsgemensammaforskningen stämmer i allt väsentligt överens med inriktningen iförsvarsbeslutet. Beträffande den svenska försvarsindustrin anförförsvarsministern bl.a.: ., - Inhemsk kapacitet att utveckla, tillverka och uriderbållaförsvarsmateriel är en betydande säkerhetspolitisk tillgång. Vårförsvarsindiistri är därtill en viktig förutsättning för att vi självständigtskall kunna vidmakthålla, utveckla och tillverka försvarsmateriel under kriseroch krig. för-svarsbesliit framhöll bl.a. ätt industrinsförmåga att hålla samman utveckling och tillverkning av kvalificeradförsvarsmateriel så långt möjligt bör bevaras. Enligt min bedömning kommerdessutom behovet av inköp utifrån av tekniskt kunnande, komponenter ochdelsystem att öka i omfattning . Ett samarbete med utländsk industriför att bevara och befästa systemkompetenserbygger därför på förutsättningen att hög teknisk och industriell kompetens ävenfortsättningsvis kan lipprätthållas inom svensk försvarsindustri. En annanförutsättning för försvarsindustrins'förmåga och möjligheten : ' att bevaraväsentliga delar av sin kompetens, kapacitet och konkurrensför måga är möjligheter till export. Enbart det svenska försvarets planerade beställningar av utveckling och produktion ay materiel ger varken tids-eller volymmässigttillräckligbeläggning vid industrin för att göra verksarriheten , , 73 möjligtill rimliga kostnader och kanske än viktigare med bibehållan- FöU1987/88:11 de av en hög teknisk nivå. Frågor som rör krigsmaterielexporten äremellertid föremål för beredning inom . Övervägandeni hithörande frågor kommer därför att närmare presenteras i samband med enkommande proposition orn ökad styrning och kontroll av krigsmaterielexporten.Jag har i denna fråga samrätt med statsrådet . Jag delar överbefälhavarens uppfattning attförsvarsindustrin står inför anpassningsåtgärder som i vissa fall äveh kankräva strukturförändringar. Försvarsindustrins kapacitet behöver anpassas tillförsvarsmaktens behov av materiel och till rimliga exportantaganden. En sådananpassning förutsätter att försvarsmaktens planering i högre grad änvad som är fallet anpassas till industrins behov av jämnare beläggning. Idet följande utvecklar jag min syn på vissa materielområden. Föredragande statsrådet berör därefter situationen inom 1987/88:Fö207 av m.fl. (m) såvitt gälleryrkande 14 att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försvarsindustrins situatiori. I987/88:FÖ601 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överflytta översynen av ett antal ubåtar till Karlskronavar- ; 1987/88:Fö602 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förutsättningarna för att flytta viss militär verksamhet till krona. I987/88:FÖ603 av () och Kari-AndersPetersson (c) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att även ubåtsproduktionen förden svenska marinens räkning förläggs dll , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i inotionen anförts om underhållet av svenskamarinens ubåtar, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om underhållet av statsisbrytarna, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering avunderhållsavdelningen vid FMV till , 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen 74 anförts omtillverkningaven mål-ubåt för ubåtsskyddsverksamhet samt för FöU 1987/88:1' forskningsändamål. 1987/88:Fö605 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen, anförts omåtgärder för att trygga sysselsättningen vid . I987/88:FÖ606 av () och Karl-AndersPetersson (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den militära utbildningen vid örlogsskolor. I987/88:FÖ607 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att behålla och utveckla KarJskronavarvet AB:skompetens på det området. I987/88:FÖ608 av och ()såvitt gäller yrkandena 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det framtidasysselsättningsläget vid , 4. att hos regeringen begäratt överbefälhavaren och chefen för marinen får i uppdrag att redovisa marinensbehov av nya fartyg för tiden fram samt därmed sammanhängandebehov av med angivande av kapacitet och kompetens. Utskottet har redovisat sin övergripande syn i fråga omden svenska försvarsindustrins säkerhetspolitiska betydelse och framtidaförutsättningar betänkande (FöU 1986/87:11) med anledning avtotalförsvarspropositionen, där även utskottets syn i fråga omförsvarsforskningens inriktning redovisades, och senast i ett yttrande tillutrikesutskottet över regeringens proposition om frågor rörandekrigsmaterielexport (FöU 1987/ 88:4 y). Utskottet konstaterar att föredragande statsrådetsanförande i fråga om forskning och försvarsindustri ligger i linje med och näraöverensstämmer med inriktningen försvarsbeslut. I motion 1987/88:FÖ207 (m) framhålls, med instämmande ipropositio nen i denna del, vikten av att vår försvarsindustriella förmåga så långt möjligt bevaras. En förutsättning härför är möjligheten till export. Vidare betonar motionärerna att det ökande beroendet av kvalificerad teknik nöd vändiggör försvarsindustriellt samarbete med omvärlden. Såvitt möjligt bör dock en högteknologisk svensk försvarsmaterielproduktion bibehållas, något som kräver en noggrann prioritering. Motionärerna anför att utebliv na beställningar från det svenska försvaret i kombination med exportrest riktioner kan ge allvarliga svackor i kompetensutnyttjande i försvarsindust rin. Speciellt allvarligt är läget för varför särskilda, kapa- 75 Motionärerna;yrkar,att skall FöU 1987/88:11 uttala sig i enlighet med motionen om försvarsindustrins situation. Utskottet anser inte att ett allmänt uttalande frånriksdagens sida i enlighet med detta motionsyrkande skulle tillföra någotväsentligt nytt element, utöver vad som anfördes i tillkännagivandeotfi försvarsindustrin försvarsbeslut och vad som anförs ipropositionen. Utskottet hänvisar också till nämnda yttrande tillutrikesutskottet (FöU 1987/88:4 y). Utskottet anser mot denna bakgrund attriksdagen inte bör bifalla motionen i denna del. Motion 1987/88:FÖ207, yrkande14,börsåledes avslås. Beträffande den svenska varvsindustrin, som uppmärksammasi ett antal motioner, anför försvarsministern att denna industris förmåga att utveckla och producera örlogsfartyg enligt marinens behov så långt möjligt bör be- Därefter uttalar han: i', Jag konstaterar dock att det svenska försvarets behov avvarvskapacitet blir lägre . Dessa lägre behov hänför sig främst till den minskande produktionen av övervattensfartyg. Ubåtspro duktionen kan dock i stort upprätthållas enligt tidigare inriktning. Mot ovanstående bakgrund är detmin uppfattning att den totala kapaciteten för nybyggnad och underhåll av örlogsfartyg måste anpassas till aktuella för hållanden. Härvid måste kompetensen att utveckla och producera ubåtar ' enligt min mening prioriteras. Utskottet behandlar i anslutning härtill ett antalmotioner som tar iipp situationen vid . I dessa motionerframläggs, mot bakgrund av den kris med åtföljande varsel om uppsägningar istor skala som drabbat företaget till följd av uteblivna beställningar, ettantal olika förslag till åtgärder som skulle kunna förbättrasysselsättningsläget i . Sålunda föresläs i motion 1987/88:Fö60l (s) att översynenav ytterligare fyra ubåtar flyttas till . I motion 1987/88:Fö602(s) föreslår sam ma motionärer ett antal tänkbara åtgärder för att flytta viss militär verksam- het till . Motion I987/88:FÖ603 (m, c) omspänner fem olika yrkanden om tillkännagivanden angående ubåtsproduktionens förläggan de till , ubåtsunderhåll, underhåll av statsisbrytarna, under hällsavdelningens vid FMV lokalisering till och tillverkning av en mål-ubåt. Även i motion 1987/88 :Fö605 (fp) föreslås ett antal åtgärder för att förbättra sysselsättningssituationen, däribland överförande till av underhållet på övervattensfartyg, ubåtsunderhåll, viss mili tär utbildning samt ubåtsproduktionen i sin helhet. Motionärerna,i motion I987/88:FÖ606 (m, c) tar likaledes upp frågan om överflyttning till Karls- . krona avviss militär utbildning. I motion 1987/88:FÖ607 (s), slutligen, ; anges ytterligare åtgärder, däribland direktiv till ökad möjlighet tillalterna-, tiv produktion, tidigäreläggning av ubåtsprojekt, byggande av miniubåt främst för målgångsverksamhet och tillverkning av kustbevakningsfartyg. , , ,. f//5A:o//e/konstateraratt motionärerna i dessa motioner uppvisar en bety- , . " dandeuppfinningsrikedom när det gäller att föreslå åtgärder som skulle kunna bidra dll att förbättra det kritiska sysselsättningsläget dll följd av ,, Utskottet vill ånyo uttala,som sin ,. :, , rneningatt det med hänsyn till betydelse för det svenska . försvaretoch även av regionalpolitiska skäl är angeläget att de negativa FöU 1987/88:11effekterna av förestående produktionssvacka kan begränsas. Utskottet kanemellertid inte tillstyrka att något av här redovisade motionsyrkanden bifallsav . Utskottet förutsätter att såväl regeringen som berördaförsvarsmyndigheter och även den statligt ägda koncernen , i vilkendet statliga ägarskapet företräds av industridepartementet, kan ha anledningatt pröva motionsförslagen till åtgärder vid sökandet efter lösningar påKarlskronavarvets problem. Utskottet vill dock i detta sammanhang hänvisa tillatt regeringen i bilaga 8 till årets kompletteringsproposition föreslårriksdagen att får en beställning om ytterligare ettminröjningsfartyg till ett värde av 200 milj. kr., något som i väsentlig gradtorde tillmötesgå strävan i här behandlade motioner. Motionerna FÖ601, FÖ602,FÖ603, FÖ605, FÖ606 och FÖ607 bör således enligt utskottets mening avslås. I motion l987/88:Fö608(m) behandlas ytterligare aspekterpå problem. Motionärerna frågar sig bl.a. hur längeKarlskronavarvet får och kan behålla sina skickliga yrkesarbetare och teknikersom bär upp varvets unika kompetens på plastteknikens område. De anför ettantal områden och funktioner inom vilket det finns behov av nya fartyg,militära och civila, och betonar statens ansvar för sysselsättningen och förvarvet som sådant. Äventyras nu framtiden för innebär det enligtmodonärerna ett ökat säkerhetspolitiskt risktagande. I två här behandladeyrkanden hemställs om ett riksdagsuttalande om det framtida sysselsättningslägetsamt att hos regeringen skall begära att överbefälhavaren och chefenför marinen får i uppdrag att redovisa marinens behov av fartyg för tiden framtill och därmed sammanhängande behov av med angivandeav kapacitet och kompetens. t//,so//e/kan inte tillstyrka bifall till dessamotionsyrkanden. Något uttalande från sida utöver vad som här ovanåtergivits om sysselsätt-' ningsläget i kan inte anses motiverat.Vidare pågår enligt vad utskottet har inhämtat diversekartläggnings- och studiearbeten inom marinstaben och försvarsstaben samt inomFMV för att inom ramen försvarsbeslut och som förberedelse för1992 års försvarsbeslut pröva olika sätt att möta Karlskronavarvetsbeläggningsproblem och även pröva marinens behov avvarvsresurser i ett längre perspektiv. Något nytt uppdrag i enlighet med vadsom föreslås i motionen torde inte erfordras. 1. beträffande åtgärder för att avhjälpa krisenvid att avslår motionerna 1987/88:FÖ601, 1987/88:Fö602, I987/88:FÖ603, I987/88:FÖ605, 1987/88:Fö606 och 1987/ 88:Fö607, 2. beträffande det framtida sysselsättningslägetvid Karlskronavar vet, m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88;FÖ608, yrkandena 3 och 4, 77 3.beträffande forskning och försvarsindustri i övrigt att med bifalltill propositionen och med avslag på motion 1987/88:FÖ207, yrkande 14, lämnarutan erinran vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört om forskning ochförsvarsindustri. FöU1987/88: 7 Anslagsfrågor för /89 Regeringen har ibudgetpropositionen föreslagit att för /89 anvisamedel och lämna beställningsbemyndiganden m.m. enligt följande sammanställning. -122 000 000 Försvarsdepartementet (s. 96) Utredningar m. m. (s. 96) Extra utgifter (s. 96-97) Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet (s. 98 101) 7 055 000 000 Arméförband: Anskaffning av materiel (s. 101-104) 4 277 500 000 2 145 000 000 Arméförband: Anskaffning av anläggningar (s. 104105) Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet (s. 106 108) 2 200 000 000 Marinförband: Anskaffning av materiel (s. 109-111) 1 187 400 000 1 743 000 00 Marinförband: Anskaffning av anläggningar (s. 111 113) Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet (s. 114 116) 3 407 000 000 Flygvapenförband: Anskaffning av materiel (s. 117-119) 3 545 300 000 5 241 000 000 Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar (s. 119 120) Operativ ledning m, m.: Ledning och förbandsverksamhet (s, 121-123) Operativ ledning m. m.: Anskaffning av materiel (s. 123 181 200 000 207 500 000 E 3, Operativ ledning m. m.:Anskaffning av anläggningar (s. 124-125) Operativ ledning m. m.: Forskning och utveckling (s. 125 127) 55 600 000 87 000 000 Försvarets civilförvaltning (s. 128-129) (s. 129-131) (s. 131-133) (s. 133-136) 700 000 000 761 700 000 Gemensam försvarsforskning (s. 136-138) 11 000 000 366 580 000 Anskaffning av anläggningar för (s. 138-139) (s. 139 140) (s. 140-142) (s. 142-144) Försvarshögskolan (s. 144-145) (s. 145-147) Försvarets förvaltningsskola (s. 147-149) Försvarets läromedelscentral (s. 149-150) (s. 150-152) (s. 152-153) Frivilliga försvarsorganisationer m. m. (s. 153-154) Försvarets datacentral (s. 154 156) Vissa nämnder m. m. inom det militära försvaret (s. 159161) Reserv för det militära försvaret (s. 161-162) Reglering av prisstegringar för det militära försvaret