bet · GB01FiU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Även några områden i de södi-a delarna har haft en ogynnsam utveckling inom näringslivet och bör få en viss förstärkning av skatteutjämningsbidraget. Ett antal kommuner och landsting får emellertid infe skatteutjämningsbidrag pä grund av att de har en hög egen skattekraft. Dessa påverkas således inte ,r direkt avändringar i systemet. En viss utjämningseffekt kan emellerfid nås FiU1987/88:19 genom aft ändra grunderna för uttagande av den särskildaskatfeufjämningsavgiffen. I detta syfte föreslås en skärpning av deftaavgiftssystem för att ytterligare reducera de mest extrema skillnaderna iskattesats. I propositionen föreslås omfördelningen mellan norr ochsöder gå fill pä det sättet att grundgaranfierna i södra delen av landet sänksmed i princip . Härigenom kan grundgarantierna i norra delenhöjas med i princip utöver vad som föreslogs ibudgetpropositionen 1987. För sju kommuner i norr höjs garantin ytterligaremedan den hålls på samma nivå som föreslogs budgetproposition försju kommuner. I likhet med vad som föreslogs i budgetpropositionen 1987 innebärförslaget också en viss omfördelning inom norra delen frän kust till inland föratt ytterligare förstärka den regionalpolitiska effekten. Till den norra delen räknas i detta sammanhang de sjuskogslänen. Bergslagen och stödområdet i övrigt. De kommuner i södra ochmellersta som tillhör stödområdet (, , ochÅmål) behandlas pä samma sätt som den norra delen. Till Bergslagen räknasföljande kommuner utöver de som ingår i skogslän: , ,, , och i län, ,, , och i samtTierp, och i län. Enligt föredraganden är det vidare skäligt att ett störresammanhängande område i östra , östra och beaktasgenom höjda grundgaranfier. Även för några andra kommuner bör grundgaranfinhöjas. Sammanlagt skulle härigenom 35 kommuner och 4 landsting i den södradelen fä högre grundgaranti än av medelskattekraffen. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet böri princip behållas med bl.a. anknytningen till medelskattekraffen som en viktigdel i systemet. Det nuvarande intervallet om mellanskatfe-kraffsklasserna bör dock minskas till 2. Skälet till detta är atteffekterna av vissa ändringar som föreslås bör inarbetas i grundgarantin.Omvandlingen av dessa effekter till skattekraftsklasser underlättas omintervallerna minskas. Spärreglerna i nuvarande system bör avvecklas ocheffekterna av dessa inarbetas i grundgarantierna. I ett nytt system behöverockså det nuvarande bidraget till högskatlekommunerna för sänkning avskattesatserna inarbetas i grundgarantin. Den skattesats som får användas vidberäkningen av skatteutjämningsbidraget föreslås bli maximerad till viss nivå.Kommuner och landsting med en högre skattesats får därför mindre bidrag än deskulle ha fått om den egna skattesatsen obegränsat fått ligga fill grund förbidragsberäkningen. I möjligaste män har hänsyn tagits till denna förlust, närförslag till grundgarantier har upprättats. 1 proposifionen föreslås en ny teknik för beräkning avskillnader i kostnader för åldersstruktur och social struktur.Beräkningsmetoden bygger i huvudsak på skatteutjämningskommitténs förslag.Åldersfaktorn och bidrag för befolkningsminskning beräknas var för sig ochbestäms med en decimal. De åldersberoende verksamheter som beaktas iskatteutjämningssysfemet kompletteras med gymnasieskolan för kommunerna och medden öppna vården för landstingen. En av de tvä komponenter för beaktande av kostnader försfatskommunala FiU 1987/88:19 bostadsbidrag, som kommittén har föreslagit, tas bort. Ifrågavarande komponent anger andelen invånare 0-18år. Skälet härför är av närmast teknisk natur. Kostnaderna föreslås bliberäknade enbart med hänsyn till andelen familjer med bostadsbidrag. Kostnaderna för barnomsorg beräknas med utgångspunkt iantalet barn i berörda åldrar och atf den faktiska utbyggnaden av barnomsorgentills vidare vägs in fill , dvs. i princip det system som tillämpas. Hänsyn bör fas till kommunernas kostnader försocialbidrag. För att kommunerna själva i så liten utsträckning som möjligtskall kunna påverka skafteutjämningsbidragets storiek bör beräkningen baseraspå antalet bidragshushåll i resp. kommun. Enligt nuvarande system får kommunerna ett tillägg tillgrundgarantin om befolkningsminskningen under den senaste tioårsperiodenöverstiger . 1 propositionen föreslås atf samma gränsvärde även skall gällaför landstingen. Bidraget för befolkningsminskning föresläs bli mer änfördubblat. Den egna skattesatsen används viduträkningen av skatteutjämningsbidraget.. Defta förhällande har kritiseratsfrän den utgångspunkten atf skafteutjämningssystemet i princip skall varaopåverkbart av kommunernas och landstingens egna åtgärder. I propositionenföreslås en maximering av den skattesats som får läggas till grund förbidragsberäkningen. Talet sätts till /skr. för kommunerna, 13:50kr./skr. landstingen och till /skr. för de kommunersom inteingår i landsting. De kommuner och landsting som har en högre skaftesats fårgenom denna ändring minskade skatteutjämningsbidrag. Denna bidragsminskning harför kommunerna i norra kompenserats genom en högre grundgaranti. Det förslag till ändringar i skatfeutjämningssystemet somläggs fram i propositionen är så anpassat atf inga ändringar behövs av denproportionella skatfeufjämningsavgiffen för . Den nuvarande särskilda tilläggsavgiften behålls. Kommuneroch landsting som inte får skatteutjämningsbidrag på grund av för hög egenskattekraft påverkas emellertid inte av de föreslagna ändringarna ibidragssystemet. Den reducering av inkomster som kommuner och landsting i södradelen av landet fär kännas vid drabbar således infe dem. Föredraganden anserdet därför skäligt att ändra uttaget av tilläggsavgifter sä atf de kommiinersom har den högsta skattekraften fär vidkännas en ökad kostnad. Den nedregränsen för uttagande av avgift föreslås bli sänkt så atf ytterligare kommunerfår erlägga avgift och att dessutom progressivitefen skärps för aft ytterligarereducera de mest extrema skillnaderna i kommunalskatt. I motion Fi223 (m) anförs att om en god kommunalverksamhet över hela landet skall vara möjlig krävs ett väl fungerande kommunalt skatteutjäm ningssystem. Detta skall utjämna skillnader i de yttre förutsättningar som kommunerna inte själva kan påverka i nämnvärd utsträckning. Det gäller i första hand skatteunderlag, befolkningssammansättning och kostnadsläge, 17 2 1987/88. mendäremot infe kostnadsskillnader orsakade av olika standardnivåer på FiU 1987/88:19verksamheten eller misshushållning. Därigenom ges landets alla kommunerrättvisa grundförutsättningar. Skatteunderlaget frän fysiska personer skall utgöraunderlaget för den skattefinansierade delen av kommunens verksamhet. Rundgångav bidrag och avgifter mellan stat och kommuner måste undvikas. Därför skallinte några statliga avgifter på skatteunderlaget förekomma. Ett system därkommunerna betalar in,skattepengar till staten, som sedan i sin tur betalarfillbaka dem i form av riktade bidrag, är inte bara opraktiskt utan leder ocksåfill en urgröpning av den kommunala självstyrelsen. Skatteutjämningsavgif-fenbör avvecklas i sin helhet. Motionärerna anser,atf den särskilda tilläggsavgiften -den s.k. - skall avvecklas. Det är inte rimligt, menarmotionärerna, att kommuner som hushållar väl med skattebetalarnas pengar ochbedriver en effektiv och mindre kostnadskrävande verksamhet, vilket sammantagetgör kommunen attraktiv att bo i, skall bestraffas av staten. Det är kommunens invånareoch skattebetalare, inte kommunen, som betalar den särskildaskatfeufjämningsavgiffen. Invånare med låga inkomster i kommuner som drabbas avRobin Hood-skatten kan härigenom få betala utgifterna för invånare med högainkomster i andra kommuner. Regeringens förslag till förändringar av grundgaranfin,där den i vissa fäll utan sakliga skäl höjs för vissa kommuner och sänks förandra, avvisas bestämt av motionärerna. Det råder ingen tvekan om, sägs det imotionen, att förslaget i flera delar är orättvist och inte har den utjämnandeeffekt som det hävdas, utan atf det snarare syftar till aft gynnasocialdemokratiskt styrda kommuner och missgynna borgerligt styrda. Skatteutjämningsbidraget får inte stimulera tillskaftehöjningar. Motionärerna ser det därför som positivt att regeringen nuföreslår ett fak för vilken högsta skattesats som får ligga till grund förberäkningarna, men menar aft detta inte är tillräckligt. I stället förordas ettsystem där skatteutjämningsbidraget beräknas utifrån en enhetlig skattesats,vilken bör vara . för kommunerna, . för landstingen och 29:50kr. för landstingsfri kommun. För kommuner med hög utdebitering kan bidragetkomma atf minskas. Förslaget i propositionen innebär aft endast kommuner i denorra delarna av landet som har högre skattesatser skall kompenseras. Enligtmotionärernas uppfattning bör alla sådana kommuner kompenseras. Kommuner med särskilt hög utdebitering, ,bör få extra skatteutjämningsbidrag i syfte att stimulera fill skaftesänkning.Detta extra skatteutjämningsbidrag skall utbetalas av skattesänkningenned till . det år skattesänkningen genomförs. Däi-igenom ger skafteutjämningenett incitament för lägre skattesatser och minskade utdebiterings-skillnadermellan olika kommuner. Defta är särskilt motiverat av aftskafteutjämningssystemet hitfills stimulerat höjningar, vilket pressat upp dekommunala skattesatserna. Den tekniska uppbyggnaden av det nuvarandeskatteutjämningssystemet bör i stort bibehållas. Grundgarantierna bör liggakvar på nuvarande nivå med undantag av den korrigering som bör ske för kommunermed . Vad gäller tekniken för beräkningar av skillnader ikostnader för FiU 1987/88:19 åldersstruktur och social struktur accepteras regeringens förslag med vissa undantag. Kostnader för barnomsorg bör uteslutande beräknas med ut gångspunkt från antalet barn i berörda åldrar. Något hänsynstagande fill den faktiska utbyggnaden av denkommunala barnomsorgen bör enligt mofionä rerna inte ske. Förslaget om bidrag för befolkningsminskning accepteras,liksom att faktorn kostnad för socialbidrag skall omfatta hushållsom får socialbidrag. Sammanfattningsvis föreslås i mofion Fi223 (m) följandeändringar' i systemet för skatfeufjämning. Skatteutjämningsavgiften och densärskilda skatfeufjämningsavgiffen () skall avvecklas fr.o.m.1989. Skatteutjämningsbidrag skallberäknas efter en bestämd skattesats: /skr. för primärkommun, 13:50kr. för landsting och . för landstingsfri kommun. Kompensation genomhögre grundgaranti skall avse hela landet. I övrigt bör nuvarande grundgarantinivåerinkl. Primärkommuner med särskilt högutdebitering - /skr. -som sänker skaften får ett extraskatteutjämningsbidrag av skattesänkningen ner till denna gräns. Faktorn kostnader för barnomsorgberäknas enbart med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Vad gäller beräkning i övrigt avkostnader för ålders- och socialstruktur inkl. fillägg för storbefolkningsminskning accepteras förslagen i proposifionen. I motion Fi232 (fp) konstateras aft regeringens förslaginnebär en omarbetning av den proposition som underkändes avriksdagen. Det är mot den bakgrunden anmärkningsvärt aft regeringen intebemödat sig om aft förelägga ett mer genomarbetat förslag. I propositionen framhålls att skillnaderna i utdebiteringhar ökat till skogslänens nackdel. Motiveringen för den föreslagnaförändringen finns i följande mening: "Det finns inte anledning anta attdenna utveckling beror på att standarden på servicen till medborgarna ökat sämycket mer i skogslänen än i andra delar av landet." Mofionärerna finnerdefta antagande otillräckligt som underlag för beslut. understryksatf det är angeläget att skafteutjämningssystemet nu reformeras. Betydelsefullabrister har påtalats såväl från enskilda kommuner och landsting som i skatteutjämningskommitténsbetänkande (SOU 1985:61). Om ett kompletterande underlag inte ger starka skälför motsatsen är motionärerna beredda att godta förslaget om ändrade grundgarantiersom en provisorisk reform. Förslaget i propositionen aft den skattesats som färanvändas vid beräkningen av skatteutjämningsbidragen maximeras fill en vissangiven nivå godtas av motionärerna. Dagens system där den egna skattesatsenanvänds innebär nämligen aft skatteutjämningsbidraget ökar om kommunen höjerskaften. Mofionärerna är av samma uppfattning som regeringen atf de kommuneroch landsting som har högre skattesats bör kompenseras 19 genom enhögre grundgaranti. Mofionärerna accepterar också regeringens förslag omtillägg för stor FiU 1987/88:19 befolkningsminskning. Likaså godtas deföreslagna förändringarna i fråga om hänsynstagande till åldersstruktur ochsocial struktur. Däremot avvisar mofionärerna inslaget av progressivitet iskatfeufjämningsavgiffen. Den progressiva delen av avgiften bör avskaffas. Mofionen framhåller att det är angeläget att utvecklingenav skattekraft och skattesatser noga följs och att konsekvenserna avde nu föreslagna förändringarna noga analyseras. Som riktlinjer för en kommande mera permanent reformupprepas i mofionen tidigare redovisade uppfattning att effekternaav de specialdestinerade bidragen måste vägas samman med effekterna av skatteutjämningsbidragen.Merparten av statens bidrag till kommuner och landsting utgår somspecialdestinerade bidrag. Dessa har en tendens att förstärka den skillnad somberor på olika skattekraft. Motionärerna framhåller att studier som gjortsvisar aft det främst är kommuner med hög skattekraft som har finansiellaförutsättningar att utnyttja de specialdestinerade bidragen. Mot denna bakgrundkan hävdas aft de specialdestinerade bidragen motverkar det syfte som liggerbakom skatteutjämningsbidragen, nämligen aft utjämna för skillnader iskattekraft. 1 motion Fi307 (c) - med hänvisning till förslag i motionFi322 (c) - framhålls att regeringens motiv för att nu föreslå ändringar av deregler som är styrande för skaftekraftsutjämningen är huvudsakligen förknippademed skillnaderna i skaftesats. Dessa ändringar aktualiseras utan att debakomliggande orsakerna till skattesafsskillnaderna närmare utretts ochanalyserats. Som stöd för ändringarna åberopas ett allmänt uttalande.Tillvägagångssättet är, menar motionärerna, minst sagt anmärkningsvärt.Skaftekraffsutjämning-ens principer har vilat på föreställningen att endastfaktorer som inte kan påverkas av kommunerna skall styra behovet av medel förskattekraffsutjäm-nande ändamål. I mofionen understryks atf om, som föreslås iproposifionen, de aktuella skattesatserna upphöjs fill ledstjärna för defortlöpande reformerna inom skaftekraftsutjämningen uppstår snabbt ett läge därdet kommer att resas krav på ständiga ändringar av grundgaranfierna. Mofionärerna upplever vidare som starkt stötande att denödvändiga förbättringar som föreslås för vissa kommuner/landstinghuvudsakligen föreslås finansierade genom en försämring av dekommunalekonomiska villkoren för kommuner med läg egen skattekraft. 1 motionenbetonas att dessa kommuner dessutom ofta har låga specialdestinerade bidragfrän staten. I avvaktan på en utredning om mera genomgripande reformerav skaftekraftsutjämningen föreslås i motionen följande regler att gälla förutjämningen . - Grundgaranti.Nu gällande lägsta grundgaranti på av medelskattekraffen bibehålls försåväl kommuner som landsting. - TUlägg elleravdrag för ogynnsam resp. gynnsam åldersstruktur. Förslagen i proposifionengodtas. - Tillägg förstor befolkningsminskning. Förslagen i propositionen godtas. - Skattesatsens inverkan påutjämningsbidraget. I avvaktan på underlag från FiU 1987/88:19 den föreslagna utredningen föreslås övergångsvis aft bidragsberäkningen grundas påden egna skattesatsen men atf tak sätts till /skr. för kommunerna, /skr. för landstingen och fill /skr. kommunersom inte ingår i landsting. - Spärregler.Förslaget i propositionen godtas. - Övriga beräkningsgrunder.Beräkningarna enligt denna mofion har gjorts med utgångspunkt frän attskattekraften per invånare enligt taxering kommer att uppgå till 584kr. Även regeringens beräkningar utgår från defta antagande. Befolkningstalet har inte framskrivits utan beräkningarnagrundas på de befolkningstal som finns redovisade per . Följande tabell anger de ekonomiska konsekvenserna avförslagen i motionen. Förändringar i förhällande till propositionen Milj. kr. Uppskrivning av grundgarantierna för kommunernatilllägst Uppskrivningav grundgarantierha för landstingen till lägst Uppskrivning avgrundgarantierna av medelskattekraften utöver regeringsförslaget förvissa kommuner enligt särskild förteckning 56 Nuvaranderegler för uttag av tilläggsavgift tillämpas även för år Eftersom kommunerna i här angivna förslag kompenseras förde stora bidragsminskningar som regeringsförslaget leder till, behövs enligtmotionärerna i princip ingen särskild kompensation för utdebiteringshöjningöver . Återstående belopp i särskilt skatteutjämningsbidrag kanförbehållas kommuner som på grund av egen låg skattekraft och i övrigt bekymmersammaförhållanden behöver extra skatteutjämningsbidrag . kommunisterna tar inte upp förslaget iproposition 1987/ 88:100 om ett nyft skatteufjämningssystem till behandling inågon parti- eller kommittémotion. Allmänt om kommunsektorns utveckling fram Fr.o.m. mitten av och fram till början av1980-talet expanderade den offentliga sektorn mycket kraftigt. Som framgår avfigur 1 var främst koncentrerad fill den kommunala sektorn.Från slutet av 1960-falef fram till har, som framgår, den stafiigasektorns andel av bruttonationalprodukten minskat. Den totalaofTehtliga och den statliga sektorns andel av BNP 1950-1986' 50 55 60 65 70 75 80 85 7 ' Konsumtion ochinvesteringar till BNP till marknadspris, löpande priser. Utvecklingeninnebar en betydande fillväxt i den kommunala konsumtionen. Den årliga realafillväxten uppgick till . En viss avmattning skeddeunder , men den genomsnittliga årliga tillväxten var alltjämt högoch uppgick till . Den första hälften av 1980-talef harinneburit atf den årliga tillväxten har ytterligare minskat och uppgick fördenna period till något . Jämförtmed 1970-falet sjönk sålunda expansionstakten under 1980-falets första år. Tillföljd av ett minskande elevunderiag upphörde den kraftiga expansionen iutbildningssektorn, medan barnomsorg och äldreomsorg dominerade en i övrigtnerbantad utbyggnad. Arbetsbefrämjande åtgärder blev ett allt vanligare inslagi primärkommunernas budgetar. Dekommunala investeringarna ökade också kraftigt bl.a. beroendepå de följdinvesteringar som ett omfattande bostadsbyggande genererade. Mensedan 1970 har de sjunkit och uppgår 1985 i reala termer endast till av1970 års nivå. Nedgången gäller i stort sett alla verksamhetsområden, medundantag för energiinvesteringar som ligger över 1970 årsnivå. Transfereringarnahar i fasta priser ökat med . Expansionenvar störst då särskilt bostadsbidragen ökade kraftigttill följd ay eU ambitiöst bostadsbyggnadsprogram och bosfadssocialasatsningar. under 1980-falet har socialbidragen dominerat bilden.Dessa har mer än fördubblats . Denkommunala expansionen har haft stor betydelse för sysselsättningen. År 1986hade primärkommunerna något mer än 690 000 anställda, vilket motsvarar avsamtliga sysselsatta. ökade antalet sysselsatta iprimärkommunerna med omkring 22 000 mot knappt 12 000 perår hitfills . Om anställda i beredskapsarbete och FiU1987/88:19 ungdomslag räknas bort framträder trendbrottet ännu tydligare. Enårlig ökning på 22 000 skall jämföras med en ökning på 6 500under 1980-talets första hälft. Kvinnorna har utgjort fyra femtedelar av dentotala sysselsättningsökningen . Landstingens verksamhet har varit och är alltjämt nästanhelt inriktad på hälso- och sjukvård. Inkl. folktandvård och omsorgen om psykiskt utveck lingsstörda svarar hälso- och sjukvården för av landstingens totala utgifter. . r Landstingen sysselsätter drygt 430 000 personer. Denkraftiga sysselsättningsökningen inom landstingssektorn under 1970-taletförklaras i första hand av atf verksamheten byggdes ut . Underden första har utbyggnadstakten minskat, vilket harmedfört atf sysselsättningsökningen har begränsats. ökade antalet landsfingsansfällda medi genomsnitt 19 000 . ökade de med fotalt ca 50 000,eller ca 9 000 . Därtill kommer ca 10 000 anställda i samband med attKarolinska sjukhuset. samt vissa ungdomsvårdsskolor ochnykterhetsvårdsanstalter övergick från statligt till landsfingskommu-nalt ochkommunalf huvudmannaskap. Kommunsektorn svarar för av den offentligasektorns totala konsumtion och investeringar. I tabell 1. anges vissa nyckeltalför hela kommunsektorn som ger en bild av denna sektors storlek. Den kommunala sektorns storlek Konsumtion, andel av BNP Konsumtionoch investeringar, andel av BNP Totalautgifter, andel av BNP Totalainlomster, andel av BNP Andel avsysselsättningen (arbetade timmar) Källa: Kommunernas finanser 1986, SCB Av den kommunala sektorns utgifter ,beräknade fill , utgjordes av löner ocharbetsgivaravgifter. Den kommunala .sektorns inkomster , beräknadetill , bestod till hälften av inkomster från den allmännakommunalskatten och fill av statsbidrag. I figur 2 ges en översikt över kommunernas utgifter ochinkomster fördelade på olika områden. Preliminäraberäkningar för ger vid handen aft för de större aggregaten har detinfe skett några förändringar. Utgifter och inkomster för kommuner,landsting, kyrkokommuner och FiU 1987/88:19 kommunförbund Nya lån /\övrigt p"""'"*-- Köpta / \ tjänster / \ / ]4 1\ Källa; Kommunernas finanser 1986. Denkommunala sektorns finansiering av driftkostnaderna för den s.k. egentligaverksamheten, dvs. exkl. den finansiella verksamheten, framgår av figur 3. Den kommunala sektorns finansiering avdriftkostnaderna för olika verk samheter , procent . Energi,vatten och avfall 0 Skatt E3 Erh avgifter övj-jot 1 Statsbidrag D Interna Källa: Kommunernas finanser, SCB Somframgår av figur 3 är driftkostnaderna för hälso- och sjukvården nästan heltfinansierade genom skatter medan utbildningsområdet i mycket stor utsträckningfinansieras genom statsbidrag. Energi-, vatten- och avfallsområdet är i stortsett helt avgiftsfinansierat. Statsbidragen för kommunerna var /, vilket var mer än /86.Utvecklingen av de totala kommunala skatterna ochstatsbidragen framgår av figur 4. Totala statsbidrag till kommuner ochskafteutjämningsbidragets del därav samt total kommunalskatt ,miljarder kronor. Källa: Statens finanser 1987, RRV Figur 4visar att tillväxten i statsbidraget successivt minskat. Storleken och fördelningen av de specialdestineradebidragen på olika verksamheter i kommunerna framgår av tabell 2. Specialdestinerade statsbidrag till kommuner budgetåren 1985/86 och FiU 1987/88:19 1986/87, milj. kr. Särskilda åtgärder för arbetsanpass- Bostadsbidrag, främst till barn- Drift och byggande av Lokal och regional kollektiv " Till följdav vissa felaktigheter i redovisningen ärbeloppet /86 ca för lågt. Källa: , . Ipropositionen anförs atf kommunalskatterna under senare är har kunnat hållas påen i stort oförändrad nivå. När det gäller den reala utvecklingen däremot, kommunala konsumtionens tillväxt varit betydligt högre än den årliga ökningpå högst som har uttalat sig för (FiU1984/85:6, rskr. Tyngdpunkten i utbyggnaden har legat på områden somstatsmakterna har prioriterat, nämligen barnomsorg, vård och omsorg av de äldresamt primärvård. På områden där en neddragning av resurser är möjlig, bl.a. medhänsyn till befolkningsutveckling och omstrukturering, har detta infeåstadkommits i någon nämnvärd utsträckning. Samfidigt finns indikafioner på attunderhåll av fastigheter m.m. sätts efter. Imofionerna Fi223 (m), Fi232 (fp), Fi220 (c) och Fi322 (c) kommenterasutvecklingen och framförs olika krav på begränsningar i de stafiiga överföringarnatill denna sektor. Imotion Fi223 (m) ställs krav på nolltillväxt i kommunsektorn. Motionä rerna menar aft om den pågående produktivitetsminskningen i den offentliga 26 sektorn genom i motionenföreslagna åtgärder upphörde, skulle samma 'FiU 1987/88:19 verksamhet kunna bedrivas inom ramen för oförändrade kommunala utgifter som sker viden real kostnadsökning med . förordade nolltillväxten,dvs. aft de sammanlagda kommunala utgifterna