bet · GB01FiU10 · 1987-12-31 00:00:00 — En sådan skatt skulle störa penningmarknadens funktionssätt och kunna resultera i att likviditeten i marknaden minskar och att räntenivån drivs upp ytterligare. Vad utskottet här anförtbör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande breddning av omsättningsskatten på värdepapper att medbifall fill motionerna 1987/88:Fill yrkande 6 och 1987/88:Fil2 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om den aviseradebreddningen av omsättningsskatten på värdepapper. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 10) i (vpk) anför: Enligtmin mening har propositionen en helt teknokrafisk ansats. Den nämner inte vilkasociala värderingar man utgår från eller vilka sociala mål man vill främja. Somjag ser det präglar denna yttre ideologilöshet alltmer de dokument som utgårfrån regeringen. Detta är i verkligheten uttryck för att socialdemokratinsledning tar för självklar den ideologi som är förankrad hos näringslivetstoppskikt. 1likhet med vad som sägs i mofion Fi9 (vpk) vill jag hävda att man måste se proposifionsförslagen i ljuset av utvecklingen . Den nya regering ens kungstanke var då att devalvering och exportoffensiv skulle vara drivmotor för att lösa balansproblemen i ekonomin. Man kan diskutera devalveringens effektivitet och risker. Obestridligt är, att den hjälpte näringslivet att bättre utnyttja de gynnsamma faktorerna i utvecklingen : utdragen högkonjunktur, stigande dollar med kulmen och låga drivmedelspriser. Alltdetta har dock ett pris: en stor omfördelning till förmån för kapitalet FiU1987/88:10 och på bekostnad av de breda folklagrens ekonomi, den offentligainfrastrukturen, sociala verksamheter och kultur. Dessa förlorade fält haraldrig kunnat återtas. Vad mera är - ett nytt djupgående obalansproblem haruppstått: obalans mellan arbetets och kapitalets andel ay resurserna,överackumulation av mervärde. Det är i ljuset härav man måste se och värdera propositionensförslag. Frånden här angivna utgångspunkten kan jag inte ställa mig bakom den allmännainriktning av den ekonomiska politiken som förslagen i propositionen byggerpå. Det hindrar emellertid inte att vissa förslag i propositionen kan ses somriktiga. Det gäller de föreslagna åtgärderna på byggmarknaden, utvidgningen avomsättningsskatten på värdepapper och utnyttjandet av investeringsfonder.Däremot går en sänkning av löneavgiften och angivandet av en löneram för denstatliga sektorn stick i stäv mot lönearbetarnas intressen. Jag kännerbestörtning över att regeringen inte inser att obalansen i ekonomin kräverresurser också till den stafiiga sektorns långsiktigt betydelsefullaverksamheter. En eventuell efterfrågedämpning måste bäras av välbeställdahushåll och företag. Begränsningar på byggmarknaden (mom. 11) GunnarBjörk och (båda c) anför: Videlar utskottets uppfattning att olika åtgärder behöver vidtas i avsikt attminska de klara tendenser till överhettning som finns på koncentrationsorterna,tendenser som bl.a. innebär accelererande inflyttning till dessa orter medanandra delar av landet uppvisar betydande problem med arbetslöshet. Icenterpartiets partimotion FilO har föreslagits att en regional överhettningsavgiftpå införs i koncentrationsområdena. Ett genomförande av dettaförslag medför att den nu tillämpade ordningen med rambegränsningar m.m. istorstadsområdena kan avskaffas. Vi förutsätter att så kommer att ske inom ensnar framtid. Sänkning av allmänna löneavgiften (mom. 14) i (vpk) anför: Avprincipiella skäl är jag kritisk fill att sänka allmänna löneavgiften, meneftersom avgiften missgynnar företag med hög sysselsättningsgrad anser jag attföretagen bör beskattas på annat och mer rättvist sätt t.ex. genom höjdvinstskatt. 4Riksdagen 1987/88.5 saml. FiU 1987/88:10 om vissaekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1987/88:60) Finansutskottethar berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:60om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. samt de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1987/88:FilO, Fill och Fil2 i vad motionernaavser skatteutskottets beredningsområde. Ipropositionen föreslås ett program för att dämpa den starka inhemskaefterfrågeökningen och hålla tillbaka kostnadsutvecklingen. Blandåtgärderna märks en sänkning av den allmänna löneavgiften, dels för attkompensera en tidigare beslutad höjning av arbetsgivaravgifterna, dels för attskapa ett utrymme för en höjning av ATP-avgiften. Ett annat förslag gällerolika sparstimulerande åtgärder inom ramen för allemanssparandet. Dessaförslag förutsätter - förutom ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande -ändringar i lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande och lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Även ett förslag om ungdomssparande medsärskild inriktning på bostadsanskaffning skall utarbetas inomregeringskansliet. En proposition om skatt också på räntebärande papper påpenning- och obligationsmarknaden och på optioner och terminskontrakt aviserastill . tre partimofionerna från de borgerliga partierna hemställs om ändringar iförslagen på vissa punkter eller tillkännagivanden till regeringen rörande detfortsatta arbetet på det ekonomisk-politiska området. Av intresse förskatteutskottets del är främst yrkandena 2,5 och 6 i parfimotion FilO,yrkandena 4,7,11,12 och 13 i moderata samlingspartiefs partimotion Fil2 ochyrkande 5 i folkpartiefs partimotion Fill. Vidare har i motionerna lagts framförslag rörande skatteskalan m.m. Sådana yrkanden finns i m-motionen yrkandena8 och 9, i fp-motionen yrkande 6 och i c-motionen yrkande 11. I den sistnämndamotionen har även tagits upp frågan om en differentierad mervärdeskatt (yrkande3). Vid behandlingen av förevarande ärende har utskottet även beaktatvänsterpartiet kommunisternas parfimotion Fi9, yrkande 1. Skatteutskottethar ufifrån de synpunkter utskottet har att beakta inte funnit anledning tillnågon erinran mot vad som föreslagits eller anförts i propositionen. Utskottetvill framhålla att den förslagna höjningen av ATP-avgiften medför enförstärkning i pensionssystemet. Härigenom värnas om tryggheten förATP-pensionärerna. Genom den samtidiga sänkningen av den allmänna löneavgiftensker inte på grund av höjningen av ATP-avgiften någonförändring av skatte-och avgiftstrycket. De sparstimulerande åtgärder FiU1987/88:10 som föreslås i propositionen bör enligt utskottets mening kunnaytterligare Bilaga 1 förbättra förutsättningarna för hushållens sparande,som visat en svag utveckling. I fråga om yrkandena i de borgerliga partiernas motionerrörande skatteskalan m.m. vill utskottet hänvisa till de betänkanden om vissainkomstskattefrågor och om vissa mevärdeskattefrågor som behandlades iriksdagen (SkU 1986/87:33 och 34). Hur skatteskalorna skall utformaspå sikt är enligt utskottet en viktig fråga. Denna och flertalet av de övrigafrågor rörande beskattningen som tas upp i motionerna kommer att belysas i detutredningsarbete rörande inkomstskatterna, företagsbeskattningen ochmervärdeskatten som pågår inom olika utredningar. Utskottet finner anledning att varna för en skattepolitikav det slag som presenteras i m-motionen. I denna framläggs konkreta förslagtill omedelbara sänkningar av inkomstskaften på fr.o.m. den1 , medan frågan om finansiering hålls öppen med hänvisning tillopreciserade budgetnedskärningar som skall komma i ett senare skede. erfarenheter både i och i andra ländervisar att en sådan politik lätt kan leda till ökade budgetunderskott ochförvärrade statsfinansiella problem. Därtill kommer aft skatteförslagen i mofionen haroacceptabla fördelningspolitiska effekter. En person med 700 000 kronorsbeskattningsbar inkomst skulle enligt förslaget få en skattesänkning , medan en person med beskattningsbar inkomst inte skullefå någon inkomstskattesänkning över huvud taget. Det finns inte heller i motionen angivet några riktlinjersom utesluter att de i motionen aviserade inskränkningarna av statliga utgifterkan komma att bli minst lika kännbara för de grupper av låginkomsttagare sominte alls får del av inkomstskattesänkningen som för de grupper avhöginkomsttagare som föreslås få mycket stora skattelättnader. Sammanfattningsvis tillstyrker skatteutskottetpropositionen och förordar att finansutskottet hemställer att avslårde här nämnda motionsyrkandena. Närvarande: (), (),()*. (), (), (), (), (), (), Karl-AndersPetersson (c), (), (), (), PaulLestander (vpk) och (). *Ej när\'arande vid justeringen 5j Avvikandemeningar FiU 1987/88:lo I.Knut (), () och MargitGennser (m) anser ° att dendel av utskottets yttrande som börjar med "har" ochslutar med "nämnda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Enligt skatteutskottets mening är de konkreta åtgärder somregeringen nu föreslår inte tillräckligt långtgående. De har också delvis enfelaktig inriktning. I fråga om förslaget rörande en sänkning av den allmännalöneavgiften är det enligt utskottets mening tillfredsställande att dentidigare höjningen av arbetsgivaravgifterna neutraliseras. En höjning avATP-avgiftsuttaget bör emellertid, som föreslås i parfimotion,anstå tills det föreligger ett underlag för ett sådant beslut frånriksförsäkringsverket. Utskottet vill - även framhålla att frågan om denframtida värdesäkringen och finansieringen av de allmänna pensionerna ärföremål för översyn i pensionsberedningen. Den utbyggnad av allemanssparandet som förordas ipropositionen kan ifrågasättas. Erfarenheterna tyder på att denna typ av sparandeinte leder fill något nämnvärt nysparande utan mest till omplaceringar avtidigare sparmedel. Utskottet anser att hushållens sparande i stället börstimuleras med åtgärder av mer generell natur. Det i propositionen framlagdaförslaget bör emellertid kunna accepteras i avvaktan på en sådan omläggning avde sparsfimulerande åtgärderna. När det gäller det i propositionen aviseradeförslaget till ett bostadssparande för ungdomar bör detta i likhet med vad somanförs i motion inte kopplas till allemanssparandet. En sådansparstimulans bör enligt utskottets mening i stället bygga på redan existerandespara/låna-system i fråga om bostadsanskaffning. Beträffande det i propositionen aviserade förslaget om enbreddning av omsättningsskatten på värdepapper vill utskottet redan i dettasammanhang nämna att ett sådant förslag inte bör genomföras. I motionen frånmoderata samlingspartiet har anförts övertygande skäl härför. Som framhålls imotionen bör omsättningsskatten på värdepapper i stället avvecklas. I partimotion föreslås att redan idetta sammanhang beslutar om en sänkning av den statliga inkomstskattenfr.o.m. Utskottet ansluter sig till att skatteskalan utformas så somföreslagits i motionen. Frågan om finansieringen av en sådan omläggning måstefå anstå till dess regeringen lagt fram budgetpropositionen i januari nästa år.Utskottet ansluter sig även till yrkandet att skall begära förslaghos regeringen om ett återinfört inflationsskydd av den statliga inkomstskatteskalani enlighet med vad som anförts i motionen. bör hosregeringen begära ett förslag om lindrad beskattning av vinstandelar på sättsom angivits i motionen. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet bifall tillyrkandena i motion Fil2 av m.fl.(m). Detta innebär att de ipropositionen upptagna förslagen bör avslås eller ändras i de delar de inte kangodtas enligt motionen. 2.Kjell () och () anser attden del av utskottets yttrande som börjar med "har" och slutar med"nämnda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det vara tillfredsställande att den tidigare höjningen av 2 arbetsgivaravgifterna nutas tillbaka genom en sänkning av den allmänna FiU 1987/88:10löneavgiften. Höjningen av ATP-avgiften kompenseras även den genom Bilaga1 sänkningen av den allmänna löneavgiften. Utskottet har inte någon erinran motpropositionen i dessa delar. Beträffandesparstimulerande åtgärder förslås i folkparfiets parfimotion Fi 11 vissaförändringar som enligt utskottets mening skulle skapa ett betydligt störreintresse för en angelägen ökning av det personliga sparandet. Utskottetansluter sig till dessa förändringsförslag. I fråga om ungdomars sparande förbl.a. bostadsändamål vill utskottet i likhet med vad som anförs i motionenbetona vikten av att ett sådant sparande skall behandlas skattemässigt likaoavsett hos vilken organisation eller i vilken form sparandet sker.. Utskottetvill redan i detta sammanhang uttala att en sådan utvidgning avomsättningsskatten på värdepapper som bereds i inte börgenomföras. Enligt utskottets uppfattning kommer erfarenheterna av nedgångenpå aktiebörsen att ha en betydligt mer återhållande verkan än införandet av enstörande skatt. Dessutom skulle skatten ytterligare höja skaftetrycket. Underde har skett en skärpning av skattetrycket, bl.a. genom attinkomsterna stigit mer än väntat. Det otillräckliga inflationsskyd-def under1987 och innebär en real skattehöjning som enligt utskottets meningbör återställas. Utskottet förordar den ändring i 10 § lagen om statliginkomsskatt som föreslås i folkpartimotionen. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet bifall till yrkandena i motion Fill av . (fp). Propositionen bör kunna godtas i de delar den inte innehåller någonavvikelse i förhållande till den nämnda motionen. 3.SfigJosefson (c) och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "har" och slutar med"nämnda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: mening är de åtgärder som föreslås i proposifionen svaga ochägnade att i viss del motverka sitt syfte. Vadgäller sänkningen av den allmänna löneavgiften förordas i partimotionett system som innebär att ytterligare stimulans koncentreras fill områdenutanför storstadsområdenas överhettade delar. Motionsförslaget innebär ettavskaffande av den allmänna löneavgiften i andra delar av landet än de nyssnämnda. ansluter sig till detta förslag och förordar attfinansutskottet lägger fram ett lagförslag i enlighet med centermotionen. Icenterns partimotion har presenterats ett förslag om sparsfimulerande åtgärdergenom införande av ett system med personliga investeringskonton. Det i motionenförordade systemet skulle enligt utskottets mening ha gynnsamma effekter förenskilda sparare och även ur samhällsekonomisk synpunkt. Utskottet ansluter sigtill förslaget i motionen att skall begära ett förslag frånregeringen om personliga investeringskonton. vill utskoftet intemotsätta sig de ändrade reglerna för allemanssparandet som föreslagits iproposifionen. Förslaget bör dock i enlighet med vad som föreslagits icentermotionen inte genomföras i den del det avser en utökning av antalettillåtna sparare i allemansfond. Utskottetdelar uppfattningen i partimotion att hos regeringen bör begära ett förslag om diffrenfiering av mervärdeskatten i 53 enlighet vad som närmareutvecklas, i motionen. Ett sådant förslag bör läggas FiU 1987/88:10 fram för i samband med kommande budgetproposition. Sammanfattningsvistillstyrker skatteutskottet yrkandena av m.fl. (c) i motionFilO. Detta medför att propositionen bör avslås eller ändras i den mån de ipropositionen framförda förslagen innehåller avvikelser från centermotionen. 4.Paul Lestander (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"har" och slutar med "nämndamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: partimotion kommunisterna har förordats attpropositionen skall godtas av utom i ett par hänseenden. Såvitt är avintresse för skatteutskottet i förevarande ärende föreslås att förslaget om ensänkning av den allmänna löneavgiften inte skall genomföras. Som skäl härföranförs i motionen bl.a. aft löneavgiften inte är i sig ett rättvist instrument,eftersom den missgynnar företag med hög sysselsättningsgrad. Utskottet anslutersig till detta betraktelsesätt och förordar att ett ökat uttag från företagen istället utformas på ett annat och mer rättvisande sätt. Utskottet anser attförslagen i propositionen kan godtas i de delar motion Fi9 inte innehållerannat förslag. 1987/88:1 y över proposition 1987:88:60 om vissa ekonomiskpolitiskaåtgärder, m.m. jämte motioner FiU 1987/88:10 Bilaga 2 Finansutskottethar beslutat att bereda socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:60 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämte eventuella motioner. De med anledningav propositionen väckta motionerna är följande. Motionerna 1987/88:Fi8 avHans-Eric (), 1987/88:Fi9 av m.fl. (vpk), 1987/88:FilOav m.fl. (c), 1987/88:Fill av m.fl. (fp) och1987/88:Fil2 av m.fl. (m). ,som begränsar sitt yttrande till de delar av propositionen och de motioner somdirekt berör utskottets verksamhetsområde, får anföra följande. Avgiftsuttag till tilläggspensioneringen m.m. Försäkringenför tilläggspension (ATP) finansieras genom avgifter som regleras i lagen(1981:691) om socialavgifter, socialavgiftslagen. Avgifterna skall betalas avarbetsgivare samt av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete. Avgifterna beräknas på detavgiftsunderlag som anges i socialavgiftslagens 2 kap. om arbetsgivaravgiftereller 3 kap. om egenavgifter. Försäkringen för tilläggspension finansierasockså av vinstdelningsskatf enligt lagen (1983:1086) om vinstdelningsskau. Beslutom avgiftsuttaget skall fattas senast . Detnuvarande avgiftsuttaget har fastställts i lagen (1985:1005) om procentsatserför uttag av avgift till försäkringen förtilläggspension, och avgiftsuttaget utgör för och för år1987. Ipropositionen föreslås en höjning av ATP-avgiften ochatt avgiftsuttaget för ATP sålunda fastställs till för åren 1988 och1989. Chefen för anför i denna fråga bl.a. följande. ATP-systemetsstarka beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen gör att antaganden om ekonomins utveckling har en avgörande betydelse för bedömningen av hur stort avgiftsuttaget för ATP bör vara. Regeringens ekonomiska politik har möjliggjort en fillväxt i ekonomin samfidigt som inflationstakten har kunnat sänkas. Detta har inneburit att underlaget för uttag av ATP-avgifter har utvecklats på ett positivt sätt, som pensionsutbetalningarna hållits tillbaka genom en 55 låg prisutveckling.ATP-systemet är dock fortfarande i utveckling både när FiU 1987/88:10 detgäller antalet pensionärer och pensionernas genomsnittliga storlek. Bilaga 2Detta medför att även om den ekonomiska utvecklingen har varit gynnsam så haravgiftstäckningen i systemet successivt minskat och minskningen kommer atffortsätta vid ett oförändrat avgiftsuttag. Det är därför uppenbart att -om inteden ekonomiska tillväxten blir exceptionellt stark - ATP-systemet kommer urbalans om inga åtgärder vidtas för att minska avgiftsunderskottet. Medhänsyn till den stora betydelse ATP-systemet har för pensionärernas ekonomiskatrygghet är det angeläget att motverka tendenserna till obalans mellan avgifteroch utgifter. Vidareerinrar departementschefen om att det i pensionsberedningens (S 1984:03) arbeteingår att se över värdesäkringen och finansieringen av de allmänna pensionernasamt att () kommer att lägga fram förslagtill avgiftsuttag för ATP för de närmast följande sju åren. I avvaktan påresultatet av pensionsberedningens arbete och på RFV:s förslag tillavgiftsuttag förordas i propositionen att avgiftsuttaget inte fastställs förmer än . Imotion Fil2 av m.fl. begärs i yrkande 12 aft avslårregeringens förslag om höjning av ATP-avgiften med 0,4 procentenheter.Motionärerna konstaterar att även om pensionsutbetalningarnas storlek iATP-systemet överstiger de inbetalningar som görs ökar fortfarande AP-fondernasreala värde till följd av de ränteinkomster som fondkapitalet genererar. Enhöjning av avgiftsuttaget i enlighet med propositionen torde ytterligare ökafondernas reala storlek under nästkommande år och enligt motionärernasuppfattning saknas det anledning härtill. Med hänvisning till att RFV senare iår kommer att lägga fram underlag för och förslag fill avgiftsuttag fill ATPför de närmast följande sju åren anser motionärerna att höjningen avavgiftsuttagen bör anstå till dess underlaget från RFV föreligger. Såsomanförs i propositionen skulle - med rimliga antaganden om den framfidaekonomiska utvecklingen - ett oförändrat avgiftsuttag för ATP inom några få årmedföra att pensionsutbetalningarna översfiger de sammanlagda inkomsterna avavgifter och räntor från fondmedlen. Sålunda skulle fondkapitalet få tas ianspråk för de löpande utbetalningarna. Utskottet, som inte vill medverka sådan utveckling, anser att det finns starka skäl att nu höja ATP-avgiften.Proposifionens förslag om en höjning för åren 1988 och1989 är enligt utskottets mening väl avvägt. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att finansutskottet tillstyrker propositionen i nu behandlad del ochavstyrker bifall till motion Fil2 yrkande 12. Propositionens förslag om ändrade regler föröverföring av egenföretagar-nas tilläggspensionsavgifter från statsverket tillAP-fonden har inte föranlett något motionsyrkande och utskottet biträderförslaget. Socialavgifterpå vinstandelar FiU 1987/88:10 Bilaga 2 beslutade underföregående (prop. 1986/87:107, SfU 20, 334)att fr.o.m. skall arbetsgivaravgifter tas ut på de bidrag enarbetsgivare lämnar till en s.k. vinstandelsstiftelse, dvs. en stiftelse tillvilken ett företag lämnar medel för att tillgodose de anställdas ekonomiskaintressen. Den anställde skall fillgodoräknas pensionsgrundande inkomst för sinandel då bidraget lämnas. I motionerna Fill av m.fl. (yrk. 7) ochFi 12 av m.fl. (yrk. 10) begärs atf upphäver sitt fidigarebeslut om att socialavgifter skall tas ut på vinstandelar. Utskottet vill med anledning härav erinra om vad utskoftetanförde i sitt ovannämnda betänkande SfU 1986/87:20. Utskottet konstateradedärvid att de skäl som främst åberopades mot ett genomförande av förslaget varatt avsättningar fill vinsfandelsstiftelser inte kan jämställas med lön förutfört arbete, eftersom avsättningarna inte bestäms på förhand i löneförhandlingarutan först i efterhand av arbetsgivaren, och att den anställde ofta inte kandisponera andelen förrän . Utskoftet erinrade om att det inteär ovanligt med ersättningar från arbetsgivare till arbetstagare som iavgiftshänseende betraktas som lön trots atf ersättningarnas belopp intebestäms i löneförhandlingar. Exempel på sådana ersättningar är gratifikationer,bonus, tantiem och vinstandelar som utbefalas direkt till arbetstagaren. Detförhållandet atf de aktuella vinstandelsbeloppen först utbetalas fill enstiftelse för att i ett senare skede slussas vidare till andelsägarnaförändrade enligt utskottets mening inte beloppens karaktär avlöneersättningar. Utskottet ansåg således att någon principiell invändning intekunde riktas mot att arbetsgivaravgifter tas ut på avsättningar tillvinsfandelsstiftelser. Vidare delade utskottet de farhågor som framfördes ipropositionen att om överföringar till vinstandelsstiftelser är undantagna frånavgiftsskyldighet kan detta leda till en snedvridning avkonkurrensförutsättningarna företag emellan och också - vid en mera utbreddförekomst av vinstandelssystem - urholka det sociala trygghetssystemet.Utskottet ville inte främja en sådan utveckling och tillstyrkte såledespropositionen. Utskottet ser inget skäl för att nu frångå sinuppfattning i frågan och föreslår därför att finansutskottet avstyrker bifalltill motionerna Fill yrkande 7 och Fil2 yrkande 10. Närvarande: (), (), RalfLindström (s), (), (), (), (), (), (), (), Margö (vpk), (), i (m), () och (). " 5 1987/88. Avvikandemeningar FiU 1987/88:10 NilsCarlshamre, och i (alla m) ' ° anser attden del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar med "Såsom anförs"och slutar med "yrkande 12" bort ha följande lydelse: Såsomframhållits i motion Fil2 ökar AP-fondernas reala värde konfinuer-ligt tillföljd av de ränteinkomster som fondkapitalet genererar trots attpensionsutbetalningarnas storlek översfiger de inbetalningar som görs. Enhöjning av avgiftsuttaget såsom föreslagits i proposifionen skulle såledesmedföra att fondernas reala storlek ökar ytteriigare under nästkommande år ochutskottet delar mofionärernas uppfattning att det saknas anledning härtill.