bet · GB01JoU5 · 1987-12-31 00:00:00 — dels all utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande nationalparker ochnaturreservat att med anledning av motion 1986/87:Jo704 yrkandena 5och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vårdenav kulturiandskapet (mom. 4) JoU1987/88:5 (), (), LarsErnestarn (fp), (), (), ()och () anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Motion Jo762" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse: Utskottet delar synpunkterna i motion Jo762 sä till vidaatt naturvårdsarbetet i betydligt större utsträckning än som sker börinriktas på ett samarbete med enskilda jordbrukare m. fl. Som motionärenframhållit kan stora fördelar uppnäs om den enskilde markägaren anlitas för attvärda och bevara natur- och kulturvärden i sitt företag och även erhållerersättning härför. Härigenom minskar behovet av ingripanden med stöd avnaturvårdslagstiftningen. Kostnaderna för naturvårdsarbetet minskar. Genom attlägga ansvaret för värd och skötsel så nära skyddsobjektet som möjligt kan nytta av den enskildes detaljkunskaper om och personliga ansvarskänsla förobjektet. En omfördelning bör göras frän beredskapsarbeten till sådana direktaskölselinsatser som utskottet här förordat. Utskottet föreslår att riksdagenmed anledning av motion Jo762 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om riktlinjer för värden av det svenska kulturlandskapet. dets att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandevården av kulturlandskapet attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Jo762 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, och nationalpark iSjaunja (mom. 5 och 6) (m), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 6 som börjar"Med hänvisning" och slutar med "och " bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas åsikt att delar av StoraSjöfallets nationalpark är så påverkade av exploatering att de kansägas representera några väsentliga naturvärden. Vidare bör Sjaunjaomrädet gesstarkare skydd än vad nuvarande reservatsförordnande medger, dvs. området böravsättas som nationalpark. De delar av somfortfarande har något skyddsvärde kan införlivas med Sareks nationalpark, resp.den nyinrättade i . Detta bör ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställan under 5 och 6 bort haföljande lydelse: 5. beträffandeStora Sjöfallets nationalpark attriksdagen med anledning av motionerna l986/87:Jo704 yrkande 3 i motsvarande deloch 1986/87:Jo803 yrkande 47 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 6. beträffande nationalpark i 1987/88:5 att med anledning av motionerna 1986/87:Jo704 yrkande 4 och1986/87:Jo803 yrkande 43 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, nationalpark (mom.7) , och (allam) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Vidare avstyrks" och slutar med "nationalpark"bort ha följande lydelse: Även i nationalpark har ingrepp gjorts bl. a.i samband med vägbyggen. Dessa områden bör brytas ut från ochöverföras till naturreservat. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotion Jo704 yrkande 3 i motsvarande del bör ges regeringen till känna. dels att utskottels hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeAbisko nationalpark attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Jo 704 yrkande 3 i återstående delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Nationalparker i Taavavuoma och Rogen (mom. 8) och (båda fp) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Med samma" och slutar med "och Rogenomrädet" bort haföljande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförts i motionJo803, att både Taavavuoma och Rogenomrädet har unika naturvärden och att debör avsättas som nationalparker. Vad utskottet anfört med anledning av motion1986/87:Jo803 yrkandena 44 och 45 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandenationalparker i Taavavuoma och Rogen attriksdagen med anledningav motion 1986/87:Jo803 yrkandena44 och 45 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Skogsbruk i fjällområdet m. m. (mom. 10) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Yrkandena 46" och slutar med "naturvårdsverketsurskogsinventering" bort ha följande lydelse: I fjällvärlden finns landets mest värdefulla naturområdenmed bl. a. vildmarkskaraktär, alpina glaciäromräden, högproduktiva älvdalar,urskogar och hedomräden med rik flora. Området är genom sin storlek, sinrelativa orördhet och sina naturvärden unikt i . Fjällvärlden erbjuderockså utomordentliga rekreations- och turistvärden såväl sommar- som vintertid.Fjällområdet är också en bas för rennäringen. På olika sätt har statsmakterna sökt skydda fjällvärldenmot exploate- JoU 1987/88:5 ring. Redan i seklets början avsattesnationalparker. Ytterligare parker har tillkommit . SarekPadjelantaStora Sjöfallet är ett av världens största sammanhängande skyddade områden.Genom den fysiska riksplaneringen har även andra delar av fjällen givits ettvisst om än osäkert skydd, bl. a. genom att obrutna fjällområden avgränsats. I praktiken är det dock inte lika väl beställt. Den nyanaiurresurslagen medger att mineralutvinning sker även i områden som åtnjutersärskilt skydd mot exploateringsföretag. Bestämmelsen bör utgå ur lagen. Inte ens nationalparksskyddet dvs. utfästelsen att tillkommande generationer spara särskilt värdefulla naturtyper har visat sighållbart. I har flagranta ingrepp ochgränsändringar skett vid en rad tillfällen för att möjliggöravattenkraftsutbyggnad. Omfattande vägbyggen har också utförts. Abiskonationalpark genombryts av den s. k. . Riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen har visat sig mycket tänjbara så snart de ställts mot mer konkretakrav från skogsbruket eller på utbyggnad av fritidshus och vägar. Det finns enrad hot av detta slag även mot de mest skyddsvärda fjällområdena. Skyddet harinte hindrat planer på vattenkraftutbyggnad, ytterligare vägdragningar ochprospektering efter malm och mineraler. Sådan exploatering drabbar ocksårennäringen. Det är nödvändigt att ge del svenska fjällområdet ettbättre och mer varaktigt skydd mot exploatering. Området innehåller värden sommåste bevaras för naturvård och för kommande generationer men också görastillgängliga för fler människor. Det är vidare angeläget att de fjällnära skogarbeträffande vilka överenskommelser träffats erhåller skydd somnaturreservat. Det skydd som ges genom inrättande av s. k. domänreservat ärenligt utskottets mening inte tillräckligt. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion Jo803 yrkandena 46 och 49 bör ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande .skogsbruk i fjällområdet m.m. att med anledning av motion 1986/87:Jo 803 yrkandena 46 och 49 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, naturreservat (mom. 11) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Det får" och slutar med "yrkande 32" bort ha följandelydelse: I likhet med vad som anförts i motion Jo803 anserutskottet att ambitions nivån i naturvårdsarbetet måste höjas när det gäller skyddsområ den. Inom vissa områden, främst i och runt , är t. ex. sandsugning ett hot mot den miljön. Flera områden i Stock holms skärgård och på behöver skyddas. Den allvarliga situatio nen för sälstammen i kräver vidare en rad kraftfulla åtgärder. Även de genetiska variationerna hos olika fiskarter måste bevaras. Utskot tet anser således att naturvärdsarbetet bör inriktas på att ytterligare 21 reservat inrättas. Detta bör ges regeringen till känna. dets attutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:5 11. beträffande naturreservat attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Jo803 yrkande 32 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, (mom. 12) och (båda fp) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Utskottet vill med anledning av motion Jo802 understrykadet angelägna i att samtliga fyra huvudälvar (dvs. , ,och ) erhåller ett starkare skydd mot exploatering än vadnatur-resurslägen medger. Detta kan endast åstadkommas genom alt de fyrahuvudälvarna förklaras som nationalälvar och erhåller motsvarande skydd somnationalparkerna. Det bör ankomma på regeringen att till återkommamed förslag om inrättande av fyra nationalälvar i enlighet med vad utskottetanfört. dets att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffandeKalixälven m. m. attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Jo 802 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anföri om inrättande av fyra nationalälvar, Flora-och faunavårdsarbetet (mom. 13) och (båda fp) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Yrkande 53" och slutar med "anförts ovan" bort haföljande lydelse: En viktig uppgift för naturvården är all slå vakt omfloran och faunan. Våra inhemska växt- och djurarter representerar stora värdenbåde i sig och som delar av ekosystem. Att de bevaras i sin naturliga miljö ärett grundläggande naturvårdskrav. Flora- och faunavärden utgör dock en starktförsummad del av naturvärden. Flera hundra växt- och djurarter hotas avutrotning. I de flesta fall är huvudorsaken miljöförändringar, oftast tillföljd av det moderna jord- och skogsbruket. Flora- och faunavårdsarbetet måste ges en ökad tyngd. Detmåste bedri vas längs flera linjer. Lämpliga instrument finns delvis, men de måste an vändas i större utsträckning och på ett mer målmedvetet sätt. Av grundläg gande betydelse är att bibehålla eller återskapa lämpliga miljöer för de aktuella arterna. Särskilt värdefulla miljöer måste avsättas som naturreser vat. Vidare bör lagstiftningen ändras så att kritiska områden för hotade arter ges ett automatiskt skydd liknande det som finns i . Detta är dock inte tillräckligt, utan därutöver krävs allmänt ökad hänsyn till växt- och djurlivet från jord- och skogsbrukets sida. Tvingande regler om tillräckligt långtgående sådan hänsyn är nödvändiga. Denna fråga bör tas upp vid den av utskottet föreslagna revisionen av naturvårdslagen (reservation 13). Regeringens förslag om ett anslag för flora-och faunavårdär ett steg i rätt JoU 1987/88:5 riktning. Men det krävs ytterligare ätgärder. Växtarter som hotas av blom plockning måste skyddas genom fridlysning enligt naturvärdslagen. - samma sätt måste djurarter som hotas av förföljelse, insamling e. d. sas enligt jaktlagstiftningen eller naturvårdslagen. Till skydd för djurarter som hotas av störning (främst fåglar och salar) måste djurskyddsområden komma till stånd enligt naturvårdslagen och reglering av småbälstrafik med stöd av sjötrafikförordningen. Vidare krävs ökad forskning samt fortlöpande inventeringoch kartläggning av åtskilliga växt- och djurarter liksom i många fall aktivainsatser för djurlivet i form av utfodring, bevakning av bon, uppfödning ochäterin-plantering m. m. En permanent databank för utrotningshotade växt- ochdjurarter bör inrättas och ett handlingsprogram för bevarande av genetiskaresurser utarbetas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo803 yrkande53 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande fiora-och faunavårdsarbetetatt med anledning av motion l986/87:Jo803,yrkande 53 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Våtmarkernas betydelse (mom. 14) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "inte påkallad" bort haföljande lydelse: I landet finns 6 7 miljoner ha våtmarker av skilda slag,som inte ger någon produktiv avkastning för jord- och skogsbruket. Dessa områden är ekologiskt sett av utomordentligt stor betydelse. De spelar stor roll för vattenbalansen. Deras naturvårdsbetydelse ökar i takt med den ökande intensiteten i skogs-och jordbruket. De.utgör refugier, dvs. ostörda områ den för djur och växter, särskilt sädana arter som trängs tillbaka i det mo derna produktionslandskapet. Våtmarkerna bidrar också i hög grad till omväxlingen i landskapet. ' Våtmarkerna kan genom nya tekniska landvinningar numerautnyttjas i betydligt större utsträckning än man kunde tänka sig årsedan. De är därför intressanta för ett expanderande skogsbruk. Våtmarkerna äremellertid också av intresse för energiförsörjningen. Mänga av dem innehållerstora mängder torv, som kan brytas och utnyttjas som bränsle. De är ocksåintressanta för s. k: energiskogsodling. De samlade intressen och anspråk som redovisats eller kanräknas fram är väsentligt större än den totala areal av våtmarker, som finnsatt tillgå. Därför måste en planering av deras utnyttjande och skydd komma tillstånd. I den fysiska planeringen måste dessa områden pä allanivåer ägnas, ett avsevärt större intresse än . Beslutsunderlaget måste förbättras ge nom en planmässig satsning på forskning och på rikstäckande inventering- ,, ar.Naturvårdens synpunkter måste komma in redan i planeringsarbetets JoU1987/88:5 begynnelseskeden. Inventeringar av olika våtmarkers värde för naturvårdenhar utförts och pågår också i bl. a. regi. Dethar framgått alt nästan alla våtmarker skadats och att det är mycket angelägetmed snara skyddsåtgärder för mänga särskilt skyddsvärda områden, framför alltreservatsbildning. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo803 yrkande52 bör ges regeringen till känna. Härigenom tillgodoses även motion Jo834yrkande 7. dets all utskottels hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande våtmarkernas betydelse attriksdagen med anledning av motionerna l986/87:Jo803 yrkande 52 och 1986/87:Jo834 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ersättning till markägare m. m. (mom. 18) , och (allam) anser dets alt den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Det anförda" och slutar med "Jo705" bort haföljande lydelse: Utskottet konstaterar att de nya intrångsbestämmelserna iplan- och bygglagen och anknytande lagstiftning visserligen ger något bättremöjligheter att ersätta markägare för olika typer av intrång. Emellertid måstegrundprincipen vara att markägaren alltid hålls skadeslös när staten i detallmännas intresse inkräktar på driften av ett jordbruks- eller skogsföretag.Det fortsatta reformarbetet bör därför inriktas på att full ersättning utgårvid alla grader av intrång. Detta gäller självfallet även i samband med sådanainterimistiska beslut som avses i motion Jo705. Som utskottet anfört ovan(reservation 3) bör vidare understrykas möjligheten att ersätta ellerkomplettera naturvårdslagens skyddsformer med enskilda skötselavtal. Ett sådantsystem skulle innebära fördelar i mänga avseenden. Det förutsätter dock, sommotionärerna framhållit, ett nära samarbete redan i inledningsskedet mellanberörda myndigheter och markägare. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo236 yrkande 5 och Jo704 yrkande 10 bör ges regeringen till känna.Härigenom tillgodoses till stor del även motion Jo705. dets att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande ersättning lid markägare m.m. att med anledning av motionerna 1986/87 :Jo236 yrkande 5, 1986/87:Jo704 yrkande 10 och 1986/87 :Jo705 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Nynaturvårdslagstiftning (mom. 19) ochAnders Castberger (båda fp) anser dets attden del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 42" bort ha följande lydelse: Som visat i sitt förslagtill ny natur- JoU 1987/88:5 skyddslag har den nuvarande naturvårdslagenbetydande brister. Det gäller bl. a. den låga ambitionsnivån med otillräckligakravregler, svårigheter att med hjälp av lagen tillgodose behovet av skydd förväxt- och djurarter, skyddsinstitutet naturvårdsområde som visat sig svårt atttillämpa och samrådsförfarandet som visat sig uddlöst, främst genom att ettingrepp inte kan stoppas helt. Till detta kommer de från naturvårdssynpunktolyckliga ändringar av ersättningsbestämmelserna som är en följd avPBL-beslutet i . Därigenom försvagas naturvårdshänsynen i jord- ochskogsbruk, vilket ökar behovet av att använda naturvårdslagens skyddsinstitut.På detta sätt kan dock inte försämringarna för naturvården ens tillnärmelseviskompenseras. En utredning bör tillsättas med uppgift att pä grundval avbl. a. förslag utarbeta ett förslag till moderniseringav naturvårdslagen. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo781 ochJo803 yrkande 42 bör ges regeringen till känna. dels alt utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande ny naturvårdslagstiftningatt med anledning av motionerna 1986/87:Jo781 och 1986/87:Jo803yrkande 42 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Naturvårdslagens bestämmelser om hotade arter (mom.21) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Såväl naturvårdslagen" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas bedömning att skyddet förhotade växt-och djurarter bör förstärkas. Detta bör främst ske inomnaturvårdslagstiftningens ram. I naturvårdslagen bör införas regler sommöjliggör ett direkt skydd för sådana arter med genetiska variationer som ärutrotningshotade eller annars i behov av skydd. Skyddsåtgärderna bör bekostasav det allmänna. Ersättning skall utgå för försvårande av pågående markanvändning.Den skall vara sådan att markägaren upplever det som positivt att ta sittansvar för den hotade arten. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo704yrkande 8 bör ges regeringen till känna. Härigenom tillgodoses i viss mån ävenmotion Jo723 i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffande naturvårdstagens bestämmelser om hotadearter att med anledning av motionerna 1986/87:Jo704 yrkande 8 och1986/87:Jo723 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 15.Naturvårdslagens bestämmelser om hotade arter (mom. JoU 1987/88:5 21) och (båda fp) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Såväl naturvårdslagen" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Den viktigaste åtgärden för skydd av sällsynta ellerhotade arter är ätt säkerställa deras biotoper. innebär detta ett avsevärt försvå rande av pågående markanvändning vilket medför att markägaren är ér- sättningsberättigad. Enda möjligheten är då att tillgripa något av , främst naturreservat. Av skilda orsaker avsätts endast ett fåtal naturreservat . Resurserna är såsmå öch problemen så stora att inte ens de värdefullaste områdena kan skyddas som naturreservat inom överskådlig lid. Detta betyder alt del i praktiken är svårt att avsätta natur reservat enbart till skydd för en sällsynt eller hotad art. I regel krävs stora samverkande naturvärden för att naturreservat skall komma i fråga. Därtill kommer att det är myckel svårt att med NVL:s hjälp tillfälligt skydda en lokal som endast är häckningslokal fören hotad art. Några statliga medel för att skydda lokaler som inte omfattas av något av , t. ex. med nyttjanderältsavtal, finns.inte. Då inte naturreservat eller nationalpark kan bli aktuellaåterstår möjlig heten för att tillgripa naturvårdsområde eller samrådsplikt enligt 20 § NVL och slutligen de allmänna naturyårdshänsyn som för sko- , gensvidkommande är uttryckta i 21 § skogsvårdslagen. Gemensamt för dessa är att deinte får innebära annat än marginella inskränkningar i pågåendemarkanvändning. Mänga arter är dock sällsynta eller hotade just därför att dehar svårt att samexistera med dagens skogs- och jordbruk. Lokalt är därför meromfattande inskränkningar i markanvändningen än vad som kan krävas med 21 § SVLofta av nöden. Man kan således med fog hävda att det föreligger ettstort gap mellan ä ena sidan NVL;s skyddsinstitut och å andra sidan demöjligheter till biotopskydd som ges i NVL och SVL. Detta gap är en mycketförsvärande faktor i arbetet med att skydda hotade eller sällsynta arter. Medde nya ersättningsreglerna i m. fl. lagar kan gapet bliödesdigert stort. Såkräver exempelvis ett havsörnsbo 1012 ha skyddad skogoch ett revir för den akut utrotningshotade vitryggiga hackspetten 50 100 ha,där samtliga lövträd (2 00010 000 stycken) lämnas vid allaskogsbruksåtgärder. För att skydda våra mest hotade djur- och växtarter skullevi behöva något tusental skyddade småområden. Totalt sett skulle dessa inteomfatta så stora arealer, men i,dag är de inte möjliga att klara med nuvarandelagstift-- : ning och naturvårdsresurser. Det anförda innebär att naturvårdslagens bestämmelserom.skydd för hotade arter måste bli föremål för en översyn.,Utskottet förordar att en , sådanöversyn kommer till stånd, i enlighet med de synpunkter som ,, . ... redovisas i motion Jo723. Härigenom tillgodoses i viss mån även motion Jo704 yrkande 8. dels attutskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:5 21. beträffande naturvårdslagens bestämmelser omhotade arter att med anledning av motionerna 1986/87:Jo704 yrkande 8 och 1986/87:Jo723 i motsvarande del som sin meningger regering en till känna vad utskottet anfört, Strandskyddet (mom. 22) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sorribörjar med "Utskottet har" och slutar med "Jo715" bort haföljande lydelse: Som anförs i motion Jo715 har vårt land en utomordentligtgod tillgång pä strandområden som skulle kunna utnyttjas för t. ex. bebyggelseutan att naturvärdens intressen behövde trädas för när. Naturvårdslagens bestämmelserom sirandskydd bör därför ändras så att endast de strandområden som kommunernaundantar från bebyggelse skyddas. Undantag måste givetvis göras även i områdenav nationellt intresse. Utskottet förordar således i likhet med motionärernaatt det generella strandskyddet avskaffas och att strandskyddsreglerna utformaspå sätt som föreslagits i motionen. Det bör ankomma på regeringen att lämnaförslag till lagändring i enlighet med det sagda. Detta bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Jo715 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, (mom. 24) (), (), LennartBrunander (c) och () anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Vid beredningen" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: 1 likhet med vad som anförs i motion Jo837 vill utskottetför sin del framhålla att spelar en avgörande roll i jordensekologiska system. miljö är mycket känslig, och det kan med fogsägas att är det enda större område pä jorden som ännu inte harutsatts för mänskliga ingrepp i någon större omfattning. Området har därför särskildbetydelse som referensomräde för forskningen, och dess betydelse härvidlag kanförväntas öka i takt med att övriga delar av jorden utsätts för ett alltmerökat tryck från en växande befolkning. Genom de förhandlingar som, enligt vad utskottet erfarit,har pågått sedan flera är om mineralutvinning på har frågan om etttotalt skydd för området mot sådan exploatering blivit högaktuell. En mineralutvinningpä skulle utan tvivel innebära allvarliga störningar i flerahänseenden. Enligt utskottets mening är det därför nödvändigt attSverige nu tar inter- JoU 1987/88:5 nationella initiativ genom UNEPförattfå förklarat som en internationell nationalpark, öppen för alla länderför fredlig samverkan och fri forskning ulan kommersiell exploatering. sålunda anfört med anledning av motion Jo837 bör geregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande att medanledning av motion 1986/87:Jo834 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.