bet · GB01KU30 · 1987-12-31 00:00:00 — KU 1987/88:30 I betänkandet behandlas proposition 1987/88:31 om en nyorganisation på lokal- och stiftsplanet i samt proposition1987/88:67 med följdlagstiftning samt ett antal därmed sammanhängande motioner.Dessutom tas upp några motioner angående stat-kyrka-frågan, som väckts underden allmänna motionstiden . Propositionen, som bl.a. innehåller förslagtill grundlagsändring, anmäldes i kammaren första gången den 16 november 1987.I ärendet föreligger yttrande från kulturutskottet (se bilaga 1). Inför utskottet har ärkebiskop samtgeneralsekreterare och kyrkosekreterare frånSvenska kyrkans centralstyrelse företrätt och lämnat synpunkter i ärendet. Utskottet tillstyrker i huvudsak föreslagna reformer menanser från principiella utgångspunkter att ansvaret för frågor rörandetjänstgöringsföreskrifter m.m. för prästerna skall ligga kvar hos domkapitletoch inte flyttas över till den nya stiftsstyrelsen, som förordas ipropositionen. Vidare föreslår utskottet vissa övergångsbestämmelser i syfteatt mildra ojämna effekter av den nya beräkningen av den särskildakyrkoavgiften vad gäller pastoratens skogsfastigheter. Utskottet föreslår ävenövergångsbestämmelser rörande tidpunkten för val av elektorer tillstiftsfullmäktige samt om allmänt utjämningsbidrag till församlingar. Utskottethar funnit att vissa frågor om kyrkokommunernas fondförvaltning, ersättningtill enskilda för begravningskostnader samt de föreslagna egendomsnämndernabör bli föremål för ytterligare överväganden. Det får ankomma på regeringen attbestämma formerna härför. Slutligen föreslår utskottet vissaövergångsbestämmelser som gäller reformernas ikraftträdande. Som framgår av betänkandets olika avsnitt har vissamotionsyrkanden tillstyrkts eller besvarats med vad utskottet anfört. Övrigamotioner har avstyrkts. I ärendet föreligger nio reservationer och ett särskiltyttrande. Vad gäller stat-kyrka-frågan har utskottet avstyrktmotionerna under hänvisning till bl.a. pågående översyn av kyrkomötetsorganisation. I frågan har tre reservationer avgetts. 1 1987/88. Propositionerna KU 1987/88:30 I proposition 1987188:31 föreslår regeringen att riksdagenskall dels i den ordning som anges i 8 kap. 15 § regeringsformenanta förslaget till 1. lagom ändring i regeringsformen, dels i den ordning som anges i punkt 9 första stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen anta förslaget till 2. ändring i lagen(1982:942) om , dels anta förslagen till 3. lag om ändringi lagen (1982:943) om kyrkomötet, 4. domkapitelslag, 5. kyrkofondslag, 6. lag omförvaltningen av kyrklig jord, 7. prästanställningslag, 8. församlingslag, 9. kyrkligindelningslag, dels medge att enligt regeringens bestämmande urkyrkofonden betalas engångskostnader för genomförandet av reformen (avsnitt3.6.9). I proposition 1987/88:67 föreslår regeringen att riksdagenskall anta förslag till 1. lag om ändringi lagen (1933:269) om ägofred, 2. lag om ändringi lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icketillhör , 3. lag om ändringi lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m.m., 4. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., 5. lag om ändring i lagen (1968:576) om KonungariketSveriges stadshypo- tekskassa och om stadshypoteksföreningar, 6. lag om ändringi lagen (1970:991) om ändring i och ecklesiastik indelning i sambandmed fastighetsbildning, 7. lag om ändringi förvaltningsprocesslagen (1971:291), 8. lag om ändringi lagen (1972:229) om kyrkliga indelningsdelégerade, 9. lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, 10. lag om ändring i lagen (1975:1132)om förvärv av hyresfastighet m.m., 11. lag om ändring i lagen (1976:600)om offentlig anställning, 12. lag om ändring i lagen (1979:411)om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, 13. lag om ändring i lagen (1979:412)om kommunala indelningsdelégerade, 14. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 15. lag om ändring i förvaltningslagen(1986:223). Motionerna ku 1987/88:30 Motioner med anledning av proposition 1987/88:31 1987/88:K24 av och () variyrkas att med avslag på propositionen i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om huvudmannaskapetför präster och tillvägagångssättet vid komministertillsättning. 1987/88:K25 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att det skall ankomma pådomkapitlet att meddela tjänstgöringsföreskrifter.för prästerna, utfärda tjänstgöringsbetyg, besluta i frågor om disciplinansvar m.m. för präster samt förordha pastorsadjunkter i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar att särskilda statsanslag anvisas för dess kostnader förpersonal och lokaler m.m. i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att riksdagenbeslutar att kyrkofondslagen skall ändras så att kyrkomötet får utsemajoriteten av ledamöterna i kyrkofondens styrelse, 4. att riksdagenavslår propositionen såvitt avser den särskilda kyrkoavgiften. 1987/88:K26 av m.fl. (c, s, m, fp, vpk)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen _ anförts om val avledamöter i egendomsnämnden, 2. att riksdagenger stiftsfullmäktige rätt att inrätta lokala egendomsnämnder i enlighet medvad som framförts i motionen. 1987/88:K27 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om frivilliga insatserinom församlingarna, , 2. att riksdagenger 1 kap. 3 § punkt 2 församlingslagen.följande som motionärernas förslagbetecknad lydelse. 2. anskaffande och underhåll av lös egendom som, utan attvara byggnadstillbehör, är avsedd för kyrkobyggnad, församlingshus och andraförsamlingslokaler eller annars för kyrkhga ändamål samt beska ombegravningsväsendet i församlingen. 3. att beslutar omansvarsfördelningen mellan domkapitel och stiftsstyrelsen i enlighet med kyrkomötets kyrkolagsutskotts betänkande KL 1987:5, ' ' 4. att beslutar att pastorat skall kunnabildas när församlingsvår den och lokala förhållanden i övrigt kräver det, 5. att beslutar att kyrklig indelningslag 3-kap.1 § skall ha följande som motionärernas förslag betecknad lydelse. Motionärernasförslag KU 1987/88:30 ----------------------------------------------- ellerannars skall ankomma Ettpastorat får inte utan särskilda skäl ha färre än 2 000 kyrkomedlemmar ellervara beläget i mer än en kommun. 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts omprästtjänsternas fördelning, 7. att riksdagenbeslutar att i prästanställningslagen 5 § införa ett nytt andra stycke somskall ha följande som motionärernas förslag betecknad lydelse. eller tillsättningsnämnd får besluta att somett led i tillsättningen av tjänst som kyrkoherde skall inhämtas synpunkterfrån de röstberättigade i församlingen/församlingarna. 8. att beslutar att prästanställningslagen 9 §skall ha följande som motionärernas förslag betecknad lydelse. Tjänster som komminister tillsättes på det sätt somenligt 5,6 och 8 §§ gäller vid tillsättning av tjänster som kyrkoherde. 9. att beslutar att samtiiga kyrkokommunerskall erhålla skatteutjämning, 10. att beslutar höja allmännakyrkoavgiften till per skattekrona, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om fastställande av nivån förden särskilda kyrkoavgiften, 12. att beslutar att 3 kap. 5§ punkt 3 församlingslagen skall ha följande som motionärernas förslagbetecknad lydelse. Propositionens förslag Motionärernas förslag Kyrkostämma skall hållas när 3. Kyrkostämma skallhållas när kyrkorådet begär det eller när ordfö- kyrkorådet begär det eller när ordfö randen anser att det behövs. randen anser att det behövs. sammanträdeföre utgången av november månad det år då val i hela riket av kyrkofullmäktigeägt rum, skall förrättas val av kyrkoråd för den kommande mandatperioden. Motioner från allmänna motionstiden 1986/87:K608 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenangetts om behovet av en utökad kommunalekonomisk kompetens i sambänd medbegravningar. 1986/87:K612 av RolandSundgren m.fl. (s) vari yrkas att beslutar KU 1987/88:30 om sådanändring i lagen om församling och kyrklig samfällighet att kyrkoherdessjälvskrivenhet som ledamot av kyrkorådet endast omfattar yttrande ochförslagsrätt. 1986/87:K616av och () vari yrkas att beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeprinciperna för nivån på den särskilda kyrkoavgiften till kyrkofonden. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:K609av () vari yrkas att beslutar att frågor som gällertjänstgöringsföreskrifter för präster, beslut i fråga om disciplinansvar m.m.samt förordnande av pastorsadjunkter skall ligga kvar på . 1987/88:K618av och () vari yrkas att regeringen tillsätter enutredning rörande begravningskostnader för enskilda med beaktande av vad somanförts i motionen. 1987/88:K621av () vari yrkas att i samband med behandlingen avförslaget till ny församlingslag uttalar att kompetensen för en samfällighetför alla ekonomiska angelägenheter (pastoratssamfällighet ochflerpastoratssamfällighet) skall omfatta alla ekonomiska angelägenheter utanannan begränsning än vad som kan vara särskilt föreskrivet. 1987/88:K705av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag omregler för införande av direktval till kyrkoråd i annan form än kyrkostämma. 1987/88:K60lav m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ till överläggningarmellan staten och i syfte att ge en gentemot statenfri ställning. 1987/88:K611av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar uttalaatt nuvarande relationer mellan kyrkan och staten skall bevaras, 2. att , om yrkande 1.avslås beslutar uttala att inga grundläggande förändringar i de nuvaranderelationerna mellan kyrka och stat får vidtas utan att frågan underställtsmedborgarna i en allmän folkomröstning. 1987/88:K624av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en i förhållande till staten frisvensk kyrka. 1987/88:K625av m:fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till kyrkans skiljande från staten. Utskottet KU 1987/88:30 kyrkokommitté (Kn 1982:05) tillkallades för attutreda frågan om struktur på lokalplanet m.m. (Dir. 1982:95). Kommittén gav tillsammans med kyrkomusikerutredningen (Kn 1980:04) ut diskussions betänkandet (SOU 1983:55) Församlingen . Kommittén sände ut betänkandet på en bred remiss till bl.a. församlingar och kyrkliga organ på olika plan. Remissvaren publicerades i betänkandet (SOU 1984:75) Försam lingarna om framtiden. I en lägesrapport (SOU 1985:1) Församlingar i ' samverkan redovisade kommittén därefter sina ställningstaganden. Rege ringen överlämnade rapporten till kyrkomöte som behandlade rapporten och ett antal motioner i anslutande ämnen (RegSkr. 1985:1, KO 10, kskr. avlämnade kyrkokommittén sitt slutförslag till lokal och regional organisation i i betänkandet (SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan. Regeringen överlämnade ett förslag om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i m.m. till kyrkomötet. Skrivelsen (RegSkr. 1987:1) behandlades i kyrkomötets kyrko lagsutskott och organisatiortsutskott. Dessa utskotts betänkanden (KL 1987:5 och KO 1987:3) samt kyrkomötets skrivelser 1987:20 och 1987:22 redovisas i huvudpropositionens bilagedel. Kyrkomötet har i allt väsentligt godtagit lagförslagen menframställt erinringar i vissa hänseenden. redovisar idet följande i samband med behandlingen av motionerna under olika avsnittskillnader mellan förslagen i propositionen och kyrkomötets ställningstaganden. I propositionen erinrar departementschefen bl.a. om att desenaste årens samhällsutveckling har präglats av en medveten strävan attdecentralisera viktiga delar av förvaltningen och att minska det statligainflytandet på olika områden. Inte minst i fråga om den kyrkliga förvaltningenhar åtskilliga grupper av ärenden flyttats från regeringen till underlydandemyndigheter. Där det har funnits lämpligt har också ramen för de kyrkokommunalaorganens självbestämmande vidgats. De nu aktuella förslagen innebär att man gårvidare på denna väg. Det blir sålunda möjligt att till kyrkokommunala organ istiften överföra statliga förvaltningsuppgifter som har handhafts avregeringen eller statliga myndigheter på olika nivåer. En överföring av sådanauppgifter till de stiftsstyrelser och egendomsnämnder som föreslås innebär bådeatt besluten flyttas närmare dem som berörs av dem och att kyrkans egna organfår handlägga förvaltningsuppgifter med stöd av lag som stiftar. Det är enligt departementschefen angeläget att beredakyrkan ett ökat inflytande på sina egna angelägenheter. Ett fullföljande avkyrkomötesreformen på stiftsplanet ökar enligt departementschefenförutsättningarna för en utveckling i sådan riktning. Stiften får genom idemokratisk ordning utsedda beslutande och verkställande organ en avsevärtstarkare ställning i . De kommer att, inom vissa givna ramar, fåmöjlighet att själva besluta om fördelningen av resurserna för den kyrkligaverksamheten i stiften och långsiktigt utforma denna på det sätt som man ivarje stift anser Biskopens ställning i den nya stiftsstyrelsen ger KU1987/88:30 biskopen tillfälle att mera aktivt utöva sin stiftsledande funktioni en nära samverkan med företrädare för stiftets församlingar. Utskottet delar i allt väsentligt den grundsyn som kommertill uttryck i propositionen och vill tillägga att utgångspunkten förpropositionens förslag är den s.k. dubbla ansvarslinjen, vilken innebär att endemokratiskt uppbyggd församlingsorganisation kombineras med ett prästerligtämbetsan-svar som inte är underställt de demokratiskt valda organen. De lagförslag som lagts fram i huvudpropositionen innebärbl.a. Genom ändring i övergångsbestämmelserna tillregeringsformen förs normgivningen i fråga om det kyrkliga ämbetet över tillkyrkomötets kompetensområde. Församlingarna ansvarar som för sådana frågor somfrämjande av kyrkans gudstjänstliv, undervisning, diakoni och evangelisation. Obligatoriska pastoratssamfälligheter skall ha hand omunderhåll m.m. av församlingskyrkorna och övriga byggnader. På samfällighetenfaller vidare ansvaret för kyrkogårdar och andra begravningsplatser samtpersonal och personaladministration. Sådan samfällighet kan också få etttotalansvar för alla ekonomiska församlingsangelägenheter, s.k. totalapastoratssamfälligheter. Härutöver kan församlingarna i flera pastorat bildakyrkliga samfälligheter för att stödja en eller flera ekonomiskaförsamlingsangelägenheter, s.k. flerpastoratssamfälligheter. I varje församling skall finnas ett kyrkoråd. I allaförsamlingar med fler än 500 röstberättigade kyrkomedlemmar skall det finnaskyrkofullmäktige. I små församlingar kan det i stället finnas kyrkostämma. Itotala pastoratssamfälligheter inskränker sig fullmäktiges uppgift till attvälja kyrkoråd. I sådana samfälligheter skall man därför kunna få direkt väljaett kyrkoråd. I flerförsamlingspastorat och flerpastoratssamfälligheter utövasbeslutanderätten av församlingsdelegerade och i totala samfälligheter avkyrkofullmäktige. Kyrkoherden är självskriven ledamot i församlings- ochpastoratskyrkoråd. I varje stift skall bildas en.obligatorisk stiftssamfällighetmed kompetens att sköta bl.a. följande församlingsangelägenheter, nämligenfrämjande av församlingslivets utveckling inom stiftet, andlig vård vidsjukhus, större vårdinrättningar, kriminalvårdsanstalter och militära förbandsamt för att främja finskspråkigt församlingsarbete och församlingsarbete blandsamer. Vad gäller den andliga vården inom kriminalvården villutskottet i sammanhanget erinra om vissa tidigare riksdagsuttalanden i frågan (se JuU 1986/87:20). Delar av uppgifter, bl.a.arbetsgivarfunktionerna för den personal som behövs, överflyttas påstiftssamfälligheterna. Dessa skall också svara för avlöningsförmåner förpersonalen hos samfälligheten. Stiftssamfälligheterna får även besluta attutvidga sin verksamhet till att omfatta ytterligare ekonomiskaförsamlingsangelägenheter som är av gemensamt intresse för församlingarna istiftet. Den frivilliga verksamhet som huvudsakligen sköts avstiftstingsorganisationen kommer aft kunna inordnas i kyrkokommunal verksamhetpå stiftsplanet. Stiftssamfällighetens beslutande organ skall varastiftsfullmäktige som KU 1987/88:30 väljs och skall bestå avminst 51 ledamöter jämte suppleanter. Förvaltningen och verkställighet istiftssamfälligheten vilar på en stiftsstyrelse samt andra nämnder. Istiftsstyrelsen är biskopen självskriven ledamot och ordförande. Reformen skall inte medföra kostnadsökningar utöverengångskostnader på sammanlagt 6 miljoner. Skattekraftsgarantin ändras så atten besparing uppnås inom utjämningssystemet som motsvarar beslutad minskningtill borgerliga kommuner. Kyrkofondens utgifter begränsas och utjämningssystemetutformas så att nuvarande underskott i kyrkofonden täcks och balans uppnås mellanfondens utgifter och inkomster. Ett belopp motsvarande kyrkofondens nuvarande kostnaderför vissa löner m.m. på sammanlagt 130 milj. kr. samt statens och kyrkofondenskostnader för stiftsmyndigheterna skall utgå som stiftsbidrag till stiftssamfälligheternaoch användas till löne- och förvaltningskostnader på stiftsplanet. I stiftsbidragen skall vidare ingå belopp motsvarandenuvarande lönebidrag inom det särskilda utjämningsbidraget - ca 69 milj. kr. -samt kyrkofondens nuvarande kostnader - ca 12 milj. kr. - för icke prästvigdatjänstebiträden, vilka i fortsättningen skall betalas av pastoraten ellersamfälligheterna själva. Fördelningen av stiftsbidragen skall göras av kyrkofondensstyrelse. Därvid skall styrelsen fastställa för varje stift hur stor del avbidraget som genom stiftsstyrelsens försorg skall utbetalas som strukturbidragtill pastorat och övriga samfälligheter i stiftet. Denna bidragsdel kan avsebåde vissa personalkostnader och olika aktiviteter hos kyrkliga kommuner som,beroende på deras struktur, har behov av stöd. Stiftsbidraget skall äveninnefatta medel för domkapitlens kansliresurser. Det allmänna utjämningsbidraget skall bestå men ifortsättningen endast utgå till pastorat och samfälligheter och ej tillförsamlingar. Vidare ändras skattekraftsgarantin så att besparingar uppnås,motsvarande den av beslutade minskningen av transfereringarna tillde borgerliga kommunerna. Det särskilda utjämningsbidraget slopas och ersätts av nyabidragsformer, såsom den i stiftsbidraget ingående s.k. strukturbidragsdelen.Det extra utjämningsbidraget behålls med oförändrad konstruktion men bör ifortsättningen endast utgå till pastorat och samfälligheter. skall kunna fördela bidrag till merakostnadskrävande underhåll av församlingskyrkor i form av ettkyrkobyggnadsbidrag. Den allmänna kyrkoavgiften som erläggs av pastoratenbehålls. Den särskilda kyrkoavgiften, som pastoraten betalar i relation tillsitt innehav av boställsegendom, skall i fortsättningen bestämmas ochberäknas på innehavet av sådan egendom året före bidragsåret.Avgiftssatsernas storlek skall i båda fallen fastställas i lag. Nuvarande stiftsnämnder och boställsnämnder, vilka ärstatliga myndigheter, avskaffas och ersätts av egendomsnämnder. Dessa blirkommunala organ vars ledamöter väljs av stiftsfullmäktige. Ansvaret förförvaltningen av kyrkofondens fastigheter åvilar kammarkollegiet.Egendomsnämnderna övertar de uppgifter som ligger på stiftsnämnder ochboställsnämnder. Arrendevillkorförutsätts bli utarbetade efter samråd med de kyrkliga KU 1987/88:30 arrendatorerna.Personalen hos egendomsnämnderna blir kyrkokommunalt Församlingarnas storlek regleras inte i författning utanfår bestämmas av de lokala förhållandena. Kammarkollegiet skall i principöverta regeringens roll som centralt beslutande organ i ärenden om riketsindelning i församlingar. Kollegiet beslutar om ändringar iförsamlingsindelningen och meddelar de föreskrifter som behövs för attgenomföra ändringarna. Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenligpastoratsindelning, varvid hänsyn skall tas till pastoratens förmåga att svaraför de angelägenheter som enligt särskilda föreskrifter ankommer på dem.Stiftsstyrelsen skall fortiöpande se över pastoratsindelningen.Pastoratsregleringen skall bygga på frivillighet och samverkan. Stiftsstyrelsenövertar regeringens uppgift att besluta om ändrad kontraktsindelning. I ett pastorat kan det förutom kyrkoherde finnas en ellerflera komministrar anställda. De avlönas av pastoratet. Hosstiftssamfälligheten kan stiftsadjunkter och kontraktsadjunkter finnasanställda. Dessa avlönas av stiftssamfälligheten. I stiftssamfälligheten fårdessutom finnas tjänster som pastorsadjunkt, vilka närmast är avsedda förnyblivna präster. Prästtjänsterna är statligt reglerade tjänster.Kyrkoherdarna för döva förs över till den rikskyrkliga organisationen ochavlönas av stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Nuvarande antal prästtjänster inberäknatpastoratsadjunktstjänsterna skall vara vägledande för den nyatjänsteorganisationen. Regeringen fastställer det totala antalet prästtjänsteri landet. får fördela tjänsterna mellan stiftensamt besluta om inrättande och indragning av alla stiftstjänster utompastorsadjunktstjänster. Stiftsstyrelsen har ansvaret för inrättande ochindragning av pastoratstjänster och pastorsadjunktstjänster. Första och en kyrkoherdetjänst är ledig skalldomkapitlet först pröva vilka sökande som är behöriga för tjänsten. Dennatillsätts sedan efter yttrande av , i enförsamlingspastorat avkyrkorådet och i flerförsamlingspastorat av en tillsättningsnämnd.. Tredjegången tjänsten är ledig tillsätts den av efter yttrande frånberörda församlingars kyrkoråd. Komministertjänster tillsätts av kyrkorådeteller tillsättningsnämnden. prövar vilka sökande som är behörigatill tjänsten och avger ett inte bindande yttrande i frågan till pastoratet. Biskop tillsätts som av regeringen efter förslagfrån vissa valkorporationer bestående av präster och lekmän. Ävendomprosttjänsterna tillsätts av regeringen. I sådana fall skall domkapitlethöras, sorn i sin tur skall ge samtliga församlingskyrkoråd i pastoratentillfälle att yttra sig. Tjänster som stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkttillsätts av stiftsstyrelsen efter behörighetsprövning och yttrande avdomkapitlet. Tjänster som pastorsadjunkt tillsätts av stiftsstyrelsen.Förflyttningsskyldigheten för präster behålls. Reformerna avses i princip träda i kraft redan år 1989.Utskottet övergår härefter till att behandla ett antal motioner som haranknytning till propositionen. Församlingarnasrätt att disponera enskilda medel och gåvor KU 1987/88:30 m.m. Enligt 1 kap. 6 § förslaget till ny församlingslag kan somtidigare nämnts en pastoratssamfällighet komma att sköta de ekonomiskaangelägenheter som eljest ankommer på församlingen (s.k. totalpastoratssamfällighet). Som framgår av 13. övergångsbestämmelserna i förslagettill den nya församlingslagen skall pastoratssamfälligheten övertaförvaltningen av fonder som avser sådana ändamål som enligt församlingslagenskall förvaltas av samfälligheten. I propositionen framhålls att de donationersom inte omfattas av övergångsbestämmelsen liksom tidigare måste bh föremål föransökan om permutation och att pastoratet bör ta initiativ till sådanaansökningar. I motion 1987/88:K27 yrkande 1 (c) understryks vikten avatt enskilda medel och gåvor kan disponeras av församlingarna även på områdensom ligger inom pastoratens kompetens. I motion 1987/88:K621 (c) framhålls vikten av attriksdagen klarlägger att kompetensen för de sarnfälligheter som omfattar allaekonomiska angelägenheter verkligen kommer att gälla detta. I motionenhänvisas till ett avgörande av kammarrätten i enligt vilketuttalanden i förarbetena till lag om församlingsstyrelse ger vidhanden att med ekonomiska församlingsangelägenheter avses endast sådanaangelägenheter som gäller användandet av utdebiterade medel. Detta synsättstrider enligt rnotionären mot tillämpad praxis.