bet · GB01LU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Behovet av en lagreglering för homosexuella sambor gjorde sigdärför gällande på motsvarande sätt som det gjort i fråga om de heterosexuella.Härtill kom att en lagstiftning för de homosexuella rent allmänt sett skulleinnebära en markering av samhällets syn på homosexuella parförhållanden somkunde bidra till att undanröja negativa attityder hos allmänheten och till attändra känslan hos många homosexuella av att vara diskriminerade. Utskottet fannatt det förelåg starka skäl för en rättslig reglering av homosexuell samlevnadi enlighet med det framlagda regeringsförslaget. Utskottet tillstyrkte därförbifall till propositionen i denna del och avstyrkte följaktligen de motionervari yrkats avslag på förslaget. Lagen om homosexuella sambor trädde i kraftden . I lagutskottets ovan redovisade betänkande LU 1986/87:18behandlade utskottet med anledning av ett antal motioner också vissa allmännafrågor om äktenskap m.m. Utskottet underströk därvid (s. 48 f.) att det börvara ett mål för lagstiftningen att äktenskapet bevaras som den normala ochnaturliga formen för familjebildning för det helt övervägande antaletmänniskor. Genom att ingå äktenskap får parterna tillgång till ett regelsystemsom tillhandahåller lösningar på praktiska problem och ger dem skydd iåtskilliga hänseenden. Jämfört med andra samlevnadsformer ger alltsåäktenskapet betydande fördelar. Trots detta, konstaterade utskottet, väljer mångamänniskor av olika skäl att sammanleva utan att ingå äktenskap. Dettaförhållande måste lagstiftaren ta hänsyn till. Utrymme måste därför gesmänniskorna att själva forma sitt personliga liv och bestämma vilka normer somskall gälla för deras familjeliv. måste det beaktas att en ordningdär människors grundläggande behov och väsentliga intressen blir sämretillgodosedda eller helt åsidosatta enbart av den anledningen att de inte villingå äktenskap inte är godtagbar i ett modernt samhälle. På åtskilliga områdenmåste därför eftersträvas att reglerna i sak blir enhetliga för allasammanlevande oberoende av om samlevnaden sker i äktenskap eller ej. Vidutformningen av sådana regler är det självfallet angeläget att man intepåverkar människors val av samlevnadsform så att de förlorar på att gifta sigeller vinner på att separera. Enligt utskottets mening kunde det inte hellermed fog hävdas att lagstiftningen i vårt land generellt sett missgynnaräktenskapet. Mot bakgrund härav fann utskottet inte anledning för riksdagenatt - såsom hade begärts i två motioner - uttala att lagstiftningen inomfamilje-, skatte- och socialrätten skall ges en sådan utformning att denuppmuntrar till ingående av äktenskap. Med anledning av motionsönskemål om en kartläggning resp.översyn av LU 1987/88:19 gällande regelsystem m.m. framhöll utskottet att det imånga fall kan vara svårt att utforma reglerna så att inte en samlevnadsformframstår som mera förmånlig i ett särskilt hänseende. Vissa speciellabestämmelser, exempelvis i skatte- och socialförsäkringslagstiftningen, kanuppfattas så att lagstiftningen prioriterar en samlevnadsform på bekostnad aven annan. Utskottet framhöll att en sådan prioritering inte bör få förekomma. Attskillnad ändå i vissa fall görs mellan äktenskap och annan samlevnad har sinorsak i att - medan äktenskap är ett lätt konstaterbart förhållande - det ärsvårt att konstruera enkla och objektiva kriterier för när äktenskapsliknandesamlevnad skall anses föreligga vilka kan användas på olikalagstiftningsområden och i skilda syften. Kriterier som kan utnyttjas icivilrättsliga sammanhang därför att parterna har motstridiga intressen kansålunda vara mindre användbara i offentligrättslig lagstiftning på grund av attparterna kan ha ett gemensamt intresse av hur bedömningen utfaller. mening skulle de nämnda svårigheterna komma att kvarstå oavsett omden då föreslagna sambolagen genomfördes eller ej. Mot bakgrund av det anförda förklarade sig utskottet intekunna finna att en kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser skullekunna fylla någon annan funktion än att visa att i vissa särskilda hänseendenäktenskap och andrå samlevnadsformer rent faktiskt behandlas olika. Etttillrättaläggande av sådana brister i lagstiftningen som leder till att ensamlevnadsform uppfattas som mera prioriterad än en annan borde kunna göras isamband med en översyn av reglerna i fråga och utan någon föregåendekartläggning. Utskottet förklarade sig förutsätta att så också skulle komma attske. Utskottet fann inte heller att det hade framkommit några bärande skäl föratt den av motionärerna begärda kartläggningen skulle tillgodose något verkligtbehov. På anförda skäl avstyrkte utskottet de motionsyrkanden som framställtsom en sådan kartläggning. I betänkandet behandlar utskottet tre motioner om ändringav bodelningsreglerna i samt tre motioner med krav påkartläggning m.m. av bestämmelser som missgynnar äktenskapet somsamlevnadsform. I en av motionerna yrkas dessutom upphävande av lagen omsambors gemensamma hem och lagen om homosexuella sambor samt därtill anknytanderegler i . Som en allmän bakgrund till motionsyrkandena villutskottet erinra om att den familjerättsliga lagstiftningen under de tvåsenaste årtiondena varit föremål för en genomgripande omarbetning. Efter enlång rad delreformer på området fattade beslut om attgiftermålsbalken (GB) skulle ersättas av en ny balk, ÄktB. fattadesbeslut om viktiga ändringar i och om införandet av lagen om samborsgemensamma hem. beslöt också att anta en lag omhomosexuella sambor. Den nya lagstiftningen trädde i kraft den 1 januari 1988och är i princip tillämplig på de äktenskap och samboförhållanden som bestodvid . Reformen av äktenskapslagstiftningen avser främst reglernaom makars LU 1987/88:19 egendom och särskilt bodelningsreglerna. ÄktB byggerliksom GB på principen att makarnas giftorättsgods efter avdrag för skulderskall delas lika mellan makarna vid bodelning. Vid bodelning med anledning aväktenskapsskillnad skall dock likadelningsprincipen kunna frångås i något störreutsträckning . Sålunda gäller enligt 12 kap. 1 § ÄktB att en makevid bodelningen kan få behålla mera av sitt giftorättsgods än som följer avlikadelningsprincipen i de fall en likadelning skulle framstå som oskälig medhänsyn särskilt till äktenskapets längd men också till makarnas ekonomiskaförhållanden och omständigheterna i övrigt. En annan nyhet i ÄktB är att somnärmare redovisats ovan (s. 3) rätt till pension på grund av en privatpensionsförsäkring skall, även om försäkringen utgör giftorättsgods, hållasutanför bodelningen under vissa förutsättningar. I motion L409 (s) kritiseras den genom ÄktB infördalagändringen som innebär att privata pensionsförsäkringar inte längre skallingå i bodelning med anledning av äktenskapsskillnad. Enligt motionärernamedför lagändringen att den ekonomiskt starkare av makarna kan använda sittgiftorättsgods för att betala en pensionsförsäkring som han sedan ensam kantillgodogöra sig efter en skilsmässa. I samma motion påtalas vidare att en förlåg värdering av aktier vid bodelning i vissa fall kan medföra ett orättvisttillgodoseende av i allmänhet mannens intressen. Motionärerna yrkar att ÄktBändras så att privata pensionsförsäkringar skall ingå i bodelning samt attregler införs om hänsynstagande till substansvärdet av aktier. Motionärerna i motion L403 (m) och motion L408 (m)framhåller att bestämmelserna om jämkning i 12 kap. 1 § ÄktB ensidigt skyddarden ekonomiskt starkare maken mot oskäliga bodelningsresultat. Något effektivtskydd för den ekonomiskt svagare pai-ten mot illojala transaktioner från denandra makens sida ger däremot inte ÄktB. Reglerna behöver därför enligtmotionärerna ändras så att det vid bodelning blir möjligt att göra enskälighetsprövning till förmån inte bara för den rikare utan också för denfattigare maken. I motion L408 begärs också en översyn av bestämmelsen om attprivata pensionsförsäkringar skall hållas utanför bodelningen. Utskottet erinrar om att reformen aväktenskapslagstiftningen föregåtts av ett långvarigt lagstiftningsarbete. Denya reglerna trädde i kraft och har således tillämpats underföga mer än . Utskottet saknar därför underlag för en bedömning av ivad mån det finns behov av ändringar i regelsystemet i enlighet med motionärernasönskemål. Utan att nu i sak ta ställning till de ändringsförslag som förts frami motionerna anser utskottet att erfarenheterna från den praktiskatillämpningen av ÄktB bör avvaktas innan frågan om en översyn tas upp tillnärmare prövning. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna L403, L408och L409. I rhotion L404 (c) anförs att de som är gifta missgynnas iolika hänseenden jämfört med par som lever i samboförhållanden. Motionären anser att en utredning bör tillsättas med uppdrag att göra en genomgång av regelsystemet och framlägga förslag tiU undanröjande av de bestämmelser som missgynnar äktenskapet. Motionärerna i motion L411 (c) framhåller att det självfallet skall vara helt fritt för varje par att välja samlevnadsform men att-det är väsentligt att de ekonomiska konsekvenserna av äktenskap är sådana att det storaflertalet kan finna att äktenskapet är en lämplig och naturlig samlev- LU1987/88:19 Enligt motionärerna framhålls det ofta att flera regler för beskattning,bidrag, stöd m.m. är utformade så att äktenskapet missgynnas. Mot dennabakgrund anser motionärerna att det bör göras en fullständig kartläggning av de olika ekonomiska konsekvenserna av äktenskapet jämförtmed samboende och även jämfört med förhållandet för dem som avstårfrän direkt samboende. En sådan kartläggning skulle bl.a. ge underlag förutarbetandet av förslag till erforderliga lagändringar så att äktenskapet Även i motion L417 (c) anförs att lagstiftningen diskrimineraräktenskapet i ekonomiska och andra hänseenden. yrkar atten utredning tillsätts rörande de förhållanden inom familje-, skatte- ochsociallagstiftningen som leder till att äktenskapet missgynnas eller likställsmed samboende utan äktenskap. I samband med proposition 1986/87:1 om äktenskapsbalk m.m.behandlade utskottet även motioner med samma syfte som den nu aktuella. godkända betänkande LU 1986/87:18 framhöll utskottet att det imånga fall kunde vara svårt att utforma reglerna så att inte en samlevnadsformframstår som mera förmånlig i ett särskilt hänseende. Vissa speciellabestämmelser, exempelvis i skatte- och socialförsäkringslagstiftningen, kunde uppfattasså att lagstiftningen prioriterar en samlevnadsform på bekostnad av en annan.Enligt utskottet borde emellertid en sådan prioritering inte få förekomma. Attskillnad ändå i vissa fall gjordes mellan äktenskap och annan samlevnad hadesin orsak i att - medan äktenskap är ett lätt konstaterbart förhållande - detär svårt att konstruera enkla och objektiva kriterier för näräktenskapsliknande samlevnad skall anses föreligga, vilka kriterier kananvändas på olika lagstiftningsområden och i skilda syften. Kriterier som kanutnyttjas i civilrättsliga sammanhang därför att parterna har motstridigaintressen kunde sålunda vara mindre användbara i offentligrättsliglagstiftning på grund av att parterna kan ha ett.gemensamt intresse av hurbedömningen utfaller. Enligt utskottets mening skulle de nämnda svårigheternakomma att kvarstå oavsett om den i propositionen föreslagna sambolagengenomfördes eller ej. Vad utskottet sålunda anförde äger alltjämt giltighet.Utskottet kan därför lika litet nu som då frågan prövades finna atten sådan kartläggning som begärs i motionerna skulle kunna fylla, någon annanfunktion än att visa att i vissa särskilda hänseenden äktenskap och andrasamlevnadsformer rent faktiskt behandlas olika. Ett tillrättaläggande av sådanabrister i lagstiftningen som leder till att en samlevnadsform uppfattas sommera prioriterad än en annan bör kunna göras i samband med en översyn avreglerna i fråga och utan någon föregående kartläggning. Utskottet förutsätteratt så också sker. Några bärande skäl för att kartläggningen skulle tillgodosenågot verkligt behov har inte heller framförts av motionärerna. Utskottetavstyrker således bifall till motionerna L404, L411 och L417 yrkande 1. I sistnämnda motion begärs även ett tillkännagivande omatt lagstiftningen bör utformas så att den uppmuntrar till äktenskap (yrkande 2). Utskottet erinrar om att liknande motionsyrkanden också behandlades i samband med propositionen om äktenskapsbalk m.m. Av närmare anförda skäl fann 12 utskottet då (se LU1986/87:18 s. 48 och 49) att det inte fanns anledning för LU 1987/88:19riksdagen att göra något sådant uttalande som begärdes i de då aktuellamotionerna. Enligt utskottets mening har några nya omständigheter intetillkommit som bör föranleda ett ändrat ställningstagande. Utskottet avstyrker.således bifall till motion L417 yrkande 2. Imotion L417 yrkas också att sambolagen och därtill anknytande regler iärvdabalken samt lagen om homosexuella sambor skall upphävas (yrkandena 3-5). Fråganom behovet av särskilda lagregler för heterosexuella samboförhållandenprövades ingående av då sambolagen infördes (prop.1986/87:1, LU 1986/87:18). Någon anledning för att nu bedömaspörsmålet annorlunda än kan utskottet inte finna. Utskottetvidhåller därför uppfattningen att det finns starka skäl för lagstiftningen ifråga. Utskottet vill också understryka att det av rättssäkerhetsskäl inte kankomma i fråga att nu skulle upphäva den lagstiftning för sambor somträdde i kraft . Ett slopande av reglerna skullenämligen kunna leda till allvarliga rättsförluster för dem som anpassat sinarättsförhållanden till de nya reglerna. Utskottet avstyrker således bifall tillmotion L417 yrkandena 3 och 4. Av enahanda skäl bör ävenyrkande 5 i motionen avslås. att avslårmotionerna 1987/88:L403, 1987/88:L408 och 1987/88:L409, 2. beträffandekartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekven ser att avslårmotionerna 1987/88:L404, 1987/88:L411 och 1987/88:L417 yrkande 1, 3. beträffandeprioritering av äktenskapet att avslårmotion 1987/88:L417 yrkande 2, att avslårmotion 1987/88:L417 yrkandena 3 och 4, 5. beträffandelagen om homosexuella sambor att avslårmotion 1987/88:L417 yrkande 5. Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande:Lennart (), (), (), LU 1987/88:19Martin (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), ()och (). Kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser(mom. 2) (), (), (),(), (), () och () anser , ! dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "I samband" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Vad härefter angår önskemålet om en kartläggning avgällande regelsystem vill utskottet framhålla att det inte bör komma i frågaatt i alla avseenden jämställa äktenskap med andra samlevnadsförhållanden. Ensträvan måste däremot vara att lagstiftningen inte är utformad så att människorav . ekonomiska skäl väljer att bo samman utan äktenskap i stället för attgifta sig. Av olika skäl har emellertid denna strävan inte upprätthållits utanpå vissa områden har reglerna getts en sådan innebörd att de i realitetenekonomiskt missgynnar äktenskapet. I motionerna lämnas flera exempel på reglerinom bl.a. skatte-och bidragsområdet som leder till sådana negativakonsekvenser för dem som gifter sig. Med hänsyn till det anförda delar utskottet uppfattningenatt det skulle vara av värde om en närmare kartläggning skedde i fråga om de olika ekonomiska konsekvenserna av äktenskapet och andra samlevnadsformer. Sålunda skulle klarhet vinnas om i vilka avseenden de olika samlevnadsfor merna skiljer sig åt. Vidare skulle underlag erhållas för bedömningen av vilka lagändringar som erfordras för att äktenskapet i fortsättningen inte skall anses vara ekonomiskt diskriminerat. Enligt utskottets mening talar således starka skäl för motionärernas önskemål, och utskottet förordar att den begärda kartläggningen genomförs. Det bör ankomma på regeringen att bestämma formerna för arbetets bedrivande. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion L411. Motion L404 och motion L417 yrkande 1 får härigenom anses i allt väsentligt tillgodosedda. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa: 2. beträffande kartläggning av äktenskapets ekonomiskakonsekvenser attriksdagen med bifall till motion 1987/88:L411 och med anledning av motionerna1987/88:L404 och 1987/88:L417 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Lagenom homosexuella sambor (mom. 5) LU1987/88:19 (), (), (), () och HåkanStjernlöf (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på sid. 13 som börjar med "Avenahanda" och slutar med "motionen avslås" bort ha följandelydelse: Vidbehandlingen i lagutskottet av propositionen om homosexuellas situation isamhället tog ledamöterna från och två ledamöter från moderatasamlingspartiet på anförda skäl avstånd från förslaget att göra den då redanantagna sambolagen tillämplig även på homosexuella sambor. Utskottet anser attde skäl som åberopades i det lagstiftningsärendet bibehåller sin fullagiltighet. Med hänsyn härtill och då den omständigheten, att lagen omhomosexuella sambor hunnit vara i kraft , inte i sigutgör ett tillräckligt skäl häremot bör lagen upphävas. delsatt utskottet under moment 5 bort hemställa: 5.beträffande lagen om homosexuella sambor att med bifall till motionL417 yrkande 5 beslutar anta följande: Lagomupphävande av lagen (1987:813) om homosexuella Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813) omhomosexuella sambor skall upphöra att gälla vid utgången av . Sambolagen (mom. 4) AllanEkström, och (alla m) anför: Vidbehandlingen i lagutskottet av förslaget om sambolag reserverade sigledamöterna från moderata samlingspartiet mot att lagfästa denna samlevnadsform.Till stöd därför åberopade vi en mångfald skäl, såväl att anledning saknadesför lagfästande som att lagen var behäftad med betydande tekniska brister ochdärför helt allmänt kunde inge de berörda en falsk trygghetskänsla. Lagenhar emellertid nu trätt i kraft efter att ha antagits medäktenskapsbalken för nära . sålunda föreliggande situationen har vi - vid en helhetsbedömning -ansettoss kunna avstå från att reservera oss mot utskottets ställningstagande. 2.Sambolagen och lagen om homosexuella sambor (mom. 4 LU 1987/88:19 UllaOrring och (båda fp) anför: Vidbehandling i lagutskottet av rättslig reglering för heterosex uellaförhållanden - sambolagen - och för homosexuella samboförhållanden föreslogfolkpartiet en annan konstruktion än den som blev lag. Förvårt ställningstagande åberopade vi olika skäl, bl.a. att det är angeläget attregler ställs upp till skydd för dem som verkligen behöver skydd i ettheterosexuellt förhållande, nämligen barnen. Vianser att homosexuella bör erbjudas en rättslig reglering som så långt sommöjligt anknyter till existerande lagregler för att uppnå största möjliga likabehandling. Debåda lagbestämmelserna har trätt i kraft och med hänsyn till risken för ickeacceptabla rättsförluster för dem som inrättat sina förhållanden efter den nyalagstiftningen har vi anslutit oss till utskottets ställningstagande. Vi avseremellertid att intensivt följa sakläget. gotab 1988 14890 16