bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Den kurspolitik som förs gör att ibetydligt mindre utsträckning påverkas av de stora kast som sker i kursernamellan de stora internationella valutorna. Svenska kronan påverkas heller inteay de återkommande spekulationerna om kursjusteringar inom EMS. Avdessa olika skäl har regeringen valt att inte söka någon form för anknytningfill EMS. deltar emellertid i det löpande informationsutbyteom utvecklingen på valutamarknaden som hålls mellan centralbankerna iEMS-lånderna i vilket även centralbanker i ett antal andra industriländermedverkar. Vidare deltar i de möten som hålls mellan centralbankernainom ramen för G 10 i anslutning till månadsmötena i (). Den svenska valutaregleringeri har i princip varitbegränsad till kapitaltransaktioner i form av portföljinvesteringar. De senarekan sägas utgöra alla former av kapitaltransaktioner som inte resulterar idirektinvesteringar eller är knutna fill utrikeshandeln. Blandportföljinvesteringar intar handeln med värdepapper en central plats liksomolika korta placeringar. Den pågående liberalisering av valutaregleringen somriksdagen ' ställt sig bakom tar sikte på att avveckla de delar avregleringen vilka inte är av central betydelse för penning- ochvalutapolitiken. Till den hårda kärna som undantas från avvecklingen hörplaceringar i räntebärande papper och' bankdepositioner. Dessa utgör kanalerför korta kapitalrörelser som styrs av räntenivåer och valutaförväntningar. Det första större steget i denna process togs sommaren1986 då kravet på att direkta investeringar skulle refinansieras utomlands avskaffades. nyhgenbeslutade ökningen i valutainlänningars möjligheter att förvärva UU1987/88:24 utländska aktier är början av ett andra steg i liberaliseringen, somsiktar till att avskaffa alla restriktioner på förvärv av utländska aktier. Ett tredje steg i liberaliseringsprocessen har ocksåpåbörjats genom att fastighetsinvesteringar nu tillåts enligt samma kriteriersom direkta investeringar. En liberalisering av fastighetsinvesteringarnainnebår att man i det internationella varu- och tjänsteutbytet bättre kanutnyttja svenska byggnads- och fastighetsföretags kunnande. Enligt regeringen förbättrar en långsiktigt stark yttreoch inre balans och förtroende för den ekonomiska politiken förutsättningarnaför att man fullt ut skall tillgodogöra sig de positiva effekterna av denpågående liberaliseringen av valutaregleringen. Det är nödvändigt att denförbättring som ägt rum i budget- och bytesbalanserna åtföljsav en reduktion av pris- och löneökningarna. Om ökande obalanser på nytt skulleuppstå, får en uppbromsning i liberaliseringsprocessen dock inte ses som ettrimligt svar. 1 stället bör andra åtgärder sättas in, anser regeringen. Det fortsatta liberaliseringsarbetet kommer enligtregeringen att drivas med sikte på att så långt som möjligt delta i detvästeuropeiska samarbetet för liberalisering av kapitalrörelser. Enligt regeringen har det skett enutveckling mot ökad internadonell konkurrens inom den finansiellatjänstesektorn. öppnades möjlighet för utländska banker att etablerasig i genom dotterbanker. fick också utländskaförsäkringsbolag större möjligheter att driva verksamhet hår genom att dentidigare gällande behovsprincipen då upphörde att gälla. Fr.o.m. är 1987 medgesvidare svenska bankaktiebolag att etablera filial i utlandet. Ett utländskt försäkringsbolag kan driva verksamheti -genom en generalagent eller genom ett svenskt dotterbolag - under iprincip samma förutsättningar som ett svenskt försäkringsbolag. Svenskarättssubjekt har möjlighet att teckna försäkring - bortsett fråntrafikförsäkring - hos utländska försäkringsföretag oavsett om dessa harkoncession i . har i betänkanden, somframlagts (SOU 86:55 och 87:58), bl.a. lämnat förslag rörandeudändska akfieförvärv i svenska försäkringsbolag samt om försäkringsmäklaresrätt att - såvitt avser svenska försäkringstagares i lokaliseraderisker -upphandla direktförsäkring hos försäkringsgivare utan svenskkoncession. Flera frågor befinner sig ännu på utredningsstadiet. Ensådan fråga är om utländska banker skall få etablera sig i genom attöppna filial här. (Fi 1983:06) kommer att ta upp fråganom utländska aktieförvärv i banker, finansbolag och fondkommissionsbolag samtfrågan om etableringar i utlandet av andra finansinstitut än banker. Även vad avser värdepappersmarknaderna, har det under desenaste åren skett betydande förändringar. Lagstiftningen har således ändrats för att anpassa den till de stora förändringar som skett på värdepappersmarknaden. Ny lagstifting har också införts, t.ex. regler för insiderhandel med aktier. Dessa regler är redan föremål för ''* översyninom (Fi 1987:03), som också UU 1987/88:24överväger frågor som bl.a. rör regler och fillsyn på värdepappersmarknaden,reglerna för fondbörsverksamhet och fondkommissionärernas verksamhet. Enligt regeringen har i flera fall spelat en aktivroll i det omfattande internationella samarbetet när det gäller finansiellatjänster. Eftersom handeln med sådana tjänster år mycket lättrörlig är detviktigt att få till stånd så långt möjligt enhetliga regler för handeln. Genominternationellt samarbete mellan övervakningsmyndigheter i olika länder ökarvidare möjligheterna att stävja olika former av missbruk inomtjänstehandelssektorn. Exempel härpå är otillåten insiderhandel med aktier o.d. När det gäller det västeuropeiska samarbetet går detenligt regeringen inte att hävda generellt, utan ytterligare jämförandeundersökningar, att den svenska lagstiftningen har andra syften eller innebärstarkare restriktioner för den finansiella sektorn än . Sverigehar enligt regeringen ett starkt intresse av att sä långt det år möjligt deltai det västeuropeiska samarbetet för att möjliggöra en enhetlig marknad förfinansiella tjänster. Det är därvid en svensk önskan att det informationsutbytesom redan inletts mellan EG och EFTA skall leda till att konkretasamarbetsmöjligheter identifieras. Det utredningsarbete som pågår i utgör enligtregeringens uppfattning såväl ett hinder som en fördel i detta sammanhang. Detutgör ett hinder i så måtto att man i avvaktan på resultatet därav kan ha svårtatt ta ställning till vissa centrala frågor i samarbetet. kan detpågående utredningsarbetet också vara en fördel eftersom det möjliggör att påett tidigt stadium belysa olika aspekter av ett utvidgat samarbete och attlägga fram förslag som underlättar sådant samarbete. Den svenska mervärdeskatten bygger i huvudsak på sammaprinciper som de europeiska mervärdeskatterna. Vissa skillnader finns vadgäller det beskattningsbara området, bl.a. vad gäller beskattningen av energioch vissa tjänster. Skattenivån är också jämförelsevis hög. De svenskapunktskatterna skiljer sig både vad gäller nivåer och strukturer ofta krafdgtfrän vad som gäller inom olika . Även beträffanderesandebestämmelserna och vägtrafikskatten finns väsentliga skillnader mellanSverige och EG. För att förverkliga den gemensamma marknaden inom EG krävsen långtgående harmonisering av framför allt den indirekta beskattningen. OmSveriges gränser mot EG skall öppnaspå samma sått, krävs även för svensk del enanpassning av både skattestruktur och skattenivåer. Det skulle exempelvisinnebära behov av sänkningar av mervärdeskatten och flera punktskatter. Ensådan anpassning till EG skulle enligt regeringen självfallet få omfattandeekonomiska återverkningar och kunna strida t.ex. mot svensk alkoholpolitik.Utan en sådan anpassning torde det dock inte vara möjligt att helt avskaffagränshindren mot EG vad gäller varor, tjänster etc. Sedan närmare pågår en genomgripande översyn avföretagsbeskatt ningen inom ramen för utredningen (Fi 1986:06) om reformerad företagsbes kattning. En viktig del i detta arbete är att följa utvecklingen påföretagsskat teområdet inom och utom . Vid utformningen av ett framtida 45 företagsskattesystemmåste enligt regeringen naturligtvis hänsyn tas till -UU 1987/88:24förhållandena i våra konkurrentländer. De internationella skattefrågor somaktualiserasvid transaktioner över gränserna kan i stor utsträckninghanteras -med hjälp av dubbelbeskattningsavtalen. Det närmare samarbete med EG som regeringen föreslåromfattar i hög grad även det ekonomiska området. En ökad rörlighet förmänniskor, kapital, varor och tjänster kräver uppenbarligen en samordning av deregler som styr det ekonomiska livet. Regeringen är som framgår avpropositionen inställd på att pröva vilka möjligheter det finns att minskaskillnaderna mellan och även på kapitalmarknadens ochskattepolitikens område. Detta är emellertid fråga om en lång process. behandlar i sitt yttrande överpropositionen och motionerna fyra områden, nämligen ekonomiskt-pohtisktsamarbete, kapitalrörelser, valutasamarbete och finansiella tjänster. I fråga om ekonomiskt samarbete föreslås i motion U5 (c)att den bör inidera ett gemensamt västeuropeiskt forum förekonomiskt samarbete. Som skäl anförs bl.a. att de små europeiska ländernabättre skulle kunna göra sig gällande i en sammanslutning som inte domineras avUSA och , såsom fallet är i . ställer sig tveksamt till förslaget, bl.a.med motiveringen att det inte är en nackdel om också de ekonomiska stormakternadeltar i samrådet och att inrättande av ett västeuropeiskt organ skuUe kunnaleda till dubbelarbete. Utskottet delar denna uppfattning. Det kan därutövertilläggas att ett samråd i ekonomiska frågor mellan de västeuropeiska ländernapå skulle kunna bli en följd av det närmare samarbete mellan EG ochEFTA-länderna som vi hoppas skall komma till stånd. Med det anförda får yrkande 13 i motion U5 (c) ansesbesvarat. , Såväl i motion U6 (fp) som i motion U7 (m) föreslås att den svenskavalutaregleringen skall avskaffas. Som framgår av finansutskottets yttrande på denna punkthar valutaregleringen gradvis liberahserts, . En fortsattliberalisering bör drivas med sikte på att så långt möjligt delta i detvästeuropeiska samarbetet för liberalisering av kapitalrörelser:Finansutskottet är emellertid inte berett att förorda att valutaregleringenhelt avvecklas. Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker därför yrkande12 i motion U7 och ifrågavarande del av yrkande 5 i motion U6 (fp). En ökad handel med finansiella tjänster av olika slag ochetablering av banker och försäkringsbolag förutsätter en fortsattliberalisering av valutaregleringen. I motion U6 heter det bl.a. att Sverigebör erbjuda en öppen bank-och försäkringsmarknad i förhållande tilFEG. har inga erinringar mot de allmännasynpunkter som framförs i motionerna men erinrar om att området finansiellatjänster är berört av flera pågående utredningar. delar de synpunker som framförs ifinansutskottets yttrande. Som framhålls i propositionen har ett starktintresse av att så långtdet är möjligt delta i det västeuropeiska samarbetet även på UU 1987/88:24marknaden för finansiella tjänster. Fortsatta utredningar och kontaker med EGfår avgöra den närmare utformningen av samarbetsmöjligheterna på detta område. Återstående del av yrkande 5 i motion U6 (fp) samt yrkande12 i motion U5 (c) får härmed anses besvarade. Det föreslås i motion U7 (m) att skall anknytatill valutasamarbetet inom EG, (). Som framgår av finansutskottets yttrande och avpropositionen deltar inga utanförstående länder i EMS. Inte heller allaEG-medlemmar deltar i detta samarbete. Syftet med EMS är dels att skapa en fast växelkurs för deenskilda medlemsländernas valutor, dels att skapa ett område i vilket de olikaländernas valutor är stabila i förhållande till varandra. EMS-valutorna är,fastlagda i förhållande till varandra inom ett visst intervall. ,, och deltar inte. Valutasamarbete av detta slag är isin tur en förutsättning för fortsatta steg mot en europeisk valutaunion. har för sin del valt att knyta kronkursen till enkorg av ett antal valutor. Därigenom uppnås én förhållandevis fast växelkurs i förhållande till genomsnittet av dessa valutor, vilket motsvarar det första syftet med EMS. EG-valutorna svarar för den övervägande delen av den svenska valutakor gens vikt. ' Utskottet delar finansutskottets bedömning att det nu inteär aktuellt att söka inträde i EMS. Därmed avstyrks yrkande 11 i motion U7 (m). Även på skatteområdet är inställt på att vidtasådana åtgärder att en nära anknytning till den inre marknaden blir möjlig. Somframgår av skatteutskottets yttrande pågår utredningar om företagsbeskattningenoch om den indirekta beskattningen som bl.a. har syftet att studera EG:sregler. Det år ännu för tidigt att ange närmare vilka förändringar avskattestrukturer och skattenivåer som kan bli erforderliga för att uppnå detsamarbete vi önskar. I motionerna berörs skattefrågorna endast i två konkretaavseenden. Det gäller kilometerskatten (yrkande 14 i motion U5 (c)) och densvenska beskattningen på alkohol (motion U2). I den senare motionen föreslåsatt området alkohol och tobak av sociala och medicinska skäl undantas frän integrationsarbetet. Utskottet instämmer i social- och skatteutskottenssynpunkt att de sociala och hälsomåssiga strävanden som vägleder den svenskaskattepolitiken på alkoholens och tobakens område inte bör försvagas genom ettsamarbete med EG. Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att fåförståelse för dessa synpunkter i kommande kontakter med EG, där det ocksåfinns en opinion som alltmer uppmärksammar tobaksrökningens och alkoholbruketsskadliga verkningar. Utskottet kan emellertid inte förorda att alkohol- ochtobaksbeskattningen redan i utgångsläget undantas från integrafionsar-betet. Motion U2får därmed anses besvarad. Utskottet behandlar i detta sammanhang också motion So404vari föreslås att skall samarbeta med kring en gemensam strategi för 47 attbegränsa tobaksskadorna och bekämpa cancer. UU 1987/88:24 Som framgår av socialutskottets yttrande bedrivs det inomEG ett relativt omfattande arbete som syftar till att begränsa tobakskonsumtionen.EG-kommissionen har också framlagt ett handlingsprogram mot cancer. Utrikesutskottetser för sin del inget hinder mot att på olika sätt deltar i dettasamarbete, i enlighet med intentionerna i motion So409. Yrkande 1 i motionSo409 får därmed arises besvarat. Utskottet ansluter sig även till skatteutskottetssynpunkter vad beträffar kilometerskatten och erinrar om att den framtidautformningen av vägtrafikbeskattningen i ännu inte är avgjord. Ocksådetta område börsåledes kunna bli föremål för fortsatta kontakter mellan EG ochSverige. Därmed får yrkande 14 i motion U5 (c) anses besvarat. Propositionen (s. 111-113) EG:s satsningar på ökad akademisk rörlighet mellanmedlemsländerna () kan enligt regeringen få konsekvenser för och högskolor kan få svårigheter att öka utbytet medEG-länderna om dessa prioriterar det interna utbytet. är därförangeläget om samarbete med EG inom detta område. Aktiviteterna inom COMETT-programmet gör att företag iEG-länderna kan bli mindre intresserade att ställa platser till förfogande försådana studerande som inte har stipendier från EG. Utbytet av praktikplatsermellan och övriga kan däreigenom minska, vilket givetvisskulle innebära nackdelar för svenska studerande. Även inom detta område harEFTA-länderna anmält sitt intresse för ett samarbete med EG. Det är enligt regeringen angeläget att noga följerdet arbete som bedrivs inom EG för att få till stånd önsesidiga erkännanden avexamina. Av särskilt intresse är de kriterier som EG beslutar sig för attanvända vid värderingen av olika länders högre utbildning. Svenska myndigheter överväger vilka konsekvenserEG-kommissionens förslag till ungdomsutbytesprogram kan få för svensk del ochför europeiskt ungdomsutbyte i övrigt. En viktig utgångspunkt för dessaöverväganden är att bevara ungdomsorganisationernas medinflytande i detinternationella samarbetet. I moderata samlingspartiets motion U7, i folkparfietsmotion U6 och i motion U524 betonas vikten av att svenska ungdomar kan delta i det utvidgade ungdoms- och studerandeutbytet inom EG. Den svenska politi ken borde vara mer aktiv på detta område, anser motionärerna. Ökade utlandskontakter är väsentliga för att vidmakthålla utbildningskvaliteten vid svenska universitet, anser . Uppläggningen måste enligt m vara att den högre utbildningen i grundas på ett europeiskt synsätt . understryker i sin motion att ett av syftenamed den västeuro- UU 1987/88:24 peiska integrationen är att stärka deneuropeiska gemenskapskänslan inte minst bland ungdomen. Det är väsentligt förSverige att inte hamna helt utanför det europeiska samarbetet vad gäller vidgatstudent- och praktikantutbyte i . Detsamma gäller ömsesidigt erkännandeav examina. anser i U6 att samordningen med EFTA avseendestudent-och praktikantutbytet är väsentligt men att denna inte bör hindrakomplette-, rande svenska åtgärder i syfte att redan nu ge ett stort antalsvenska studenter ekonomiska möjligheter att förlägga en del av sina studiertill ett . Moderata samlingspartiet anser att regeringen bör tillseatt tillgångliga medel för regeringens medverkan i kan realiseras underkommande budgetår. Även m betonar arbetet med att fastställa gemensammaexamenskrav. anser i motion 5 att samarbetet såväl pådetta område som avseende svenskt deltagande i och bör omfattaalla EFTA- och . I motion Ub806 (m) framförs att det är angeläget att fåtill stånd en anslutning av EFTA-länderna till forskning ochutbildningsprogram. Den bör enligt m utarbeta en strategioch verka för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s samarbetsprogram. Imotion N150 betonas behovet av att den vetenskapliga kompetensen avseende EGförstärks vid de svenska högskolorna samt att forskningsråden initierar ensådan kompetensuppbyggnad. Det är enligt utskottets uppfattning ytterst viktigt attsvenska ungdomar blir delaktiga av EG:s utbytesprogram och delar den oro som framförs i propositionen, i motionerna samt iyttrandet från utbildningsutskottet om att svenska ungdomar riskerar att intefå samma förutsättningar som studenter i att under sina studierknyta kontakter med studenter, lärare och forskare i andra länder. Det är därför angeläget att EFTA-länderna får möjlighetatt på ett fullvärdigt sätt anslutas till EG:s samarbetsprogram på dettaområde. Utskottet välkomnar den möjlighet för EFTA-länderna att få medverka iCOMETT som synes öppnas. Det är utskottets förhoppning att samma möjlighetskall kunna förverkligas vad gäller och att regeringen till dessfortsätter ett aktivt förberedelsearbete såväl inom ramen för EFTA-EG sombilateralt. Häri ingår enligt utskottets uppfattning även åtgärder för att görastudier i vår larid lockande för studenter från . En utgångspunkt härvidlag kan vara bl.a. de diskussionersom pågår inom beträffande utbyte av studerande,lärare och forskare samt det arbete som är engagerat i för att ökakontakterna mellan ungdomar i olika länder. (UbU) tar uppdetta i sitt yttrande. UbU nämner vidare den handlingsplan som utarbetats avNordiska rådets ministerråd, vari ingår ett förslag om ett nordiskt utbytesprogramför lärare och studerande (). 4 1987/88. Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motionerna U6(fp) och U7 (m) UU 1987/88:24 om värdet att fä till stånd ömsesidigterkännande av examina i och i . Det ligger som framförs i U6ett stort allmänkulturellt värde i att möjligheten står öppen för svenskar attarbeta i andra länder och därigenom skaffa sig erfarenheter och kontakter. Vi bör därför från svensk sida enligt utskottetsuppfattning på samma sätt som sker inom EG sträva efter ett system förömsesidigt erkännande av examina. Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att noga följer arbetet på detta område. Av särskilt intresseär här kriterier för värderingen av den högre utbildningen vilket även påpekasi propositionen och i motion U7. Likaså är det betydelsefullt att uppläggningenav den högre utbildningen grundas på ett europeiskt synsätt. har en stor värdegemenskap med länderna iVästeuropa. Utskottet betonar frågans vikt och utgår från att regeringenfortsätter arbetet på ett svenskt deltagande i EG:s kultur ochutbildningspolitiska samarbete. I detta sammanhang får utskottet vad avser yrkandet i motionN150 om kompetensuppbyggnad i EG-kunskap vid de svenska högskolorna, anföraföljande: Utskottet delar vad som framförs i motionen om behoven för svenskaföretag att tillägna sig kunskap för att kunna dra nytta av och anpassa sigtill den inre marknaden. Enligt vad som framgår av propositionen ochnäringsutskottets yttrande pågår inom arbete på att öka ochförbättra informationen runt EG och Europafrågorna. Regeringen kommer enligtvad som framförs i propositionen bl.a. att initiera en bredinformationsverksamhet om det västeuropeiska integrationsarbetet. Genom att skapa ett råd för Europafrågor till vilket harinbjudits representanter för näringslivet och löntagarorganisationerna är detvad utskottet förstår, också regeringens avsikt att ge tillfälle tillinformationsutbyte och konsultationer om utformningen av den framtidaEuropapolitiken. Vad gäller kompetensuf)pbyggnaden vid universiteten ochhögskolorna är det utskottets uppfattning att det vore värdefullt om dessasjälva tar erforderliga initiativ för att anpassa sin kompetensuppbyggnad tillde krav som den ökade internationaliseringen ställer. Härmed fåryrkande 6 i motion N150 anses besvarat. Vad gäller yrkandet i motion U6 (fp) om att underlättautbytet mellan europeiska och svenska ungdomar där särskilt tar upplågpristurism som är speciellt inriktad på ungdomar anför kulturutskottet isitt yttrande att vissa konkreta åtgärder härvidlag vidtagits på europeisk bas. Enligt kulturutskottet (KrU) lanserade den franska regeringenår ett sk. ungdomskort som berättigar till rabatter på bl.a. resor, kultur-, idrotts- och fritidsaktiviteter. Vid europeiska ungdomsministerkon antogs en rekommendation om att skulle låta undersöka möjligheterna att införa ett europeiskt ungdomskort. Frågan kommer enligt vad KrU inhämtat att tas upp dels vid en av den franska regeringen arrangerad konferens, dels vid en ungdomsministerkonferens i regi. Inför dessa konferenser pågår enligt vad KrU inhämtat inom ett beredningsarbete i samråd med bl.a. svenska ungdomsorganisationer och berörda organ på turistområdet. Utskottet ansluter sig till KrU:s yttrande men villdärtill understryka UU 1987/88:24 betydelsen av att arbetet för en ökadrörlighet för människor i i särskilt hög grad har ungdomarna i åtanke. Ipropositionens inledning konstaterar regeringen att vi har våra kulturella ochhistoriska rötter i . Regeringen konstaterar också att utvecklingen i våreuropeiska omvärld också är av stor betydelse när vi skall utforma dagens ochmorgondagens politik. I detta spelar de som är ungdomar en avgöranderoll. Det är även genom dem som det vidare överbryggade skall kunnaskapas som är ett av målen för svensk Europapolitik. Med det ovan anförda får yrkandena 11 i motion U5 (c),yrkandena 1 och 2 i motion U6 (fp), yrkande 17 i motion U7(m), yrkande 3 imotion U524, samt yrkande 30 i modon Ub806. Propositionen (s. 113-117) Den sysselsättningspolitiska målsättningen enligtRomfördraget har uttryckts sä, att varje medlemsstat skall föra en ekonomiskpolitik som säkerställer en hög sysselsättning. Målet för den svenskasysselsättningspolitiken är mer långtgående, och i fråga om praktisk politikför att uppnå målen är skillnaderna högst betydande. Den svenskaarbetsmarknadspolitikens instrument är inte unika i . Omfattningen avinsatserna är däremot utan jämförelse. innehåller ingaföreskrifter som hindrar att arbetsmarknadspolitiska åtgärder och särskiltriktade insatser används. I är invandringen frän icke-riordiska länderreglerad, bl.a. på grund av risken för att en fri invandring skulle försvåramöjligheterna att fullfölja målen för arbetsmarknadspolitiken och denekonomiska politiken över huvud taget. En oreglerad invandring skulle dessutomförsvåra möjligheterna att bereda sysselsättning åt de grupper på den svenskaarbetsmarknaden som har störst svårigheter att finna arbete. Det rör sigsärskilt om äldre, kvinnor, handikappade samt flyktingar och tidigareinvandrade personer.