bet · GB01SoU18 · 1987-12-31 00:00:00 — Motionärerna förordarförsöksprojekt i ett par landsting innehållande intervjuer med föräldrar omderas levnadsvanor och undersökning om förekomsten av tungmetaller ochselenhalten hos mödrarna, undersökning av hormonbalansen, spontana aborter,tidigt födda och små barn, allergier m.n). för att kunna kartlägga sambandetmellan miljö, levnadsvanor och ovan nämnda skador eller sjukdomar hos barnet.Riksdagen bör, enligt motionärerna, hos statens miljömedicinska laboratoriuminitiera sådana forskningsprojekt, lärhpligen tillsammans med några landsting. Statens miljömedicinska laboratorium (SML) har tilluppgift att inom den fysikaliska och kemiska miljömedicinen saml hälsoskyddet bedriva långsik tig forskning samt undersöknings-, utrednings-och utbildningsverksamhet. SML skall särskilt samverka med och biträda myndigheter, institutioner och organisationer i syfte att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samlade resurserna inom miljömedicin, och hälsoskydd. SML skall på grundval av forskning och försök utarbeta, utveckla och pröva analys- och provtagriings- metoder. Vidare åligger del SML att genom dokumentations- och informa tionsarbete svara för att erfarenheter och rön från egen och andras forsknings- och utvecklingsverksamhet blir kända och nyttiggjorda. skallsärskilt biträda de centrala förvaltningsmyndigheterna med underlag SoU1987/88:18 för råd och riktlinjer samt med bedömningar i ärenden enligtgällande lagstiftning. SML skall ge företräde åt undersökning eller uppdrag sombegärs av myndighet. I proposition 1987/88:136 föreslås en ändrad organisationför SML, som med i stort sett oförändrade uppgifter inordnas i institutetsorganisation från . SML är engagerat i två projekt som avserbarn och , luftvägssjukdomar, i del ena fallet utgörs exponeringen av bilavgaser och i det andra undersöks passiv rökning. I sammanhanget kan även erinras om alt allergiutredningen(S 1986:02) har i uppdrag att utreda frågor kring hur allergier och andra överkänslighets- reakfioner skall kunna förebyggas. Kommittén skall härvid analysera vilka forskningsbehov som finns inom olika samhällssektorer. Bl.a. skall enligt , direktivenundersökas vilket forskningsmaterial som finns tillgängligt och , förslaglämnas om nödvändiga kompletteringar. Kommittén skall särskilt studera behovetav tvärsektoriell forskning. Lämpliga forskningsprojekt bör förankras vid bl.a.universitet och högskolor samt forskningsråden. Kommittén skall vidareundersöka om nuvarande åtgärder är tillräckliga inom olika samhällsområden,bl.a. inom arbetslivet, boendemiljön, skolan och förskolan. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete . . Enligt den av antagna propositionen 1986/87:80om forskning gäller vidare att man inom hälso- och sjukvårdsforskningenalltjämt bör prioritera långsiktig kunskapsuppbyggnad bl.a. inom ämnenaepidemiologisk forskning samt hälso- och sjukvårdsforskning i etthälsopolifiskt och samhällsvetenskapligt perspekfiv. Enligt utskottets mening är det viktigt att demiljömedicinska aspekterna belyses belräffande barn. Utskottet anser dock inteatt det finns skäl för att ta något sådant initiativ som föreslås imotionen. Utskottet avstyrker därför mofion So505 (c). Forskning kring åldrandets problem I motion So212 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag innebärande att forskningsinsatsernakring åldrandet förstärks (yrkande 6). I motion So264 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen vid behandling av proposifion 1987/88, bil. 7 G, anvisar ettförslagsanslag på . för gerontologisk, forskning. Motionärernahänvisar bl.a. till resursbehovet vid i . 1 Äldreberedningens betänkande (SOU 1987:21) Äldreomsorg iutveckling lämnas en redogörelse för forskningen på orrirådet (s. 168 f.). Forskningen om äldres levnadsförhållanden och om serviceoch vård till äldre finansieras framför allt av Delegationen för socialforskning (DSF). Andra finansiärer är (),(), (), samtHumanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet ().Forskningsrådsnämnden () har bl.a. samordnat finansieringen av vissa störreprojekt. På några orter, t.ex. vid universiteten i , Lundoch , finns SoU 1987/88:18 grupper av forskare från olika institutionersom genom informella kontakter utbyter erfarenheter. I ärforskningsgruppen knuten till . Denna grupp arbetar bl.a. medpopulationsstudien 70-åringar, i . Gerontologiskt centrum i är enstiftelse som i samverkan med bedriver forskning främst inom detbeleendevetenskapliga området. I finns också en stiftelse som bildats avlänels kommuner, landsting och . Denna bedriver kommunalekonomiskforskning där även äldreomsorgen ingår. I finns ett liknandekommunalt , engagemang. Vid pågår ett tvärvetenskapligtsamarbete mellan socialmedicinska institutionen och enheten för forskning inomprimärvård och socialtjänst. i är en enhet inomJönköpings läns landsting som bedriver forskning, utbildning och rådgivning.Vid institutet ' finns sex fasta forskartjänster med beteendevetenskapliginriktning. Forskningen är tvärvetenskaplig. Äldreberedningen piekar på en rad områden som är angelägnaför forsknings- och utredningsverksamhet (bet. s. 169 f.). Beredningen föreslåratt forskningsrådsnämnden och DSF ges i uppdrag att utarbeta ett samlat programför äldreforskningen. Etl sådant uppdrag har också beslutats av regeringen den18 februari . Uppdraget skall redovisas för regeringen senast den 15september 1989. Äldreberedningen uttalar bl.a. i fråga om forskningsmiljönatt det är angeläget att skapa goda förutsättningar för en kvalitativ ochkvantitativ utveckling av åldreforskningen i landet, vilket kräver att enlångsiktig' forskarkompetens utvecklas. Stöd bör därför ges till ett antalfasta grupper på några orter i landet. Till dessa grupper bör några långsiktigaprojekt förläggas. För att främja kontinuiteten och den långsikliga kunskapsuppbyggnadenbör DSF också avsätta ett antal forskarstipendier för äldreforskning, anförberedningen. Genom sådana åtgärder kan rekryteringen av forskarstuderande tillområdet underlättas. Det är dock angeläget att basen för kunskapsbyggandet skerinom sociologi, nationalekonomi, psykologi, socialt arbete m.fl. ämnen.Geronlologin bör vara ett tvärvetenskapligt kunskaps- och forskningsområde, därolika teorier och metoder tillämpas. Enproposition i maj månadom den framlida äldreomsorgen är aviserad Det föreligger ett stort behov av forskning kringåldrandet. Utskottet välkomnar därför uppdraget beträffande ettforskningsprogram i ämnet. I avvaktan härpå finns enligt utskottets mening inteskäl för åtgärder från sida. Utskottet avstyrker därför motion So212(c) yrkande 6. Det finns inte heller skäl att nu besluta om anslag enliglmotion So264 (vpk), som alltså avstyrks. Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagnamedelsanvisningarna till , Forsknings- och utvecklingsarbetesaml försöksverksamhet och Extra utgifter. Hemställan SoU 1987/88:18 Utskottet hemställer , , ,, , 1. beträffande översynav hela vårdsektorn att avslår motion 1987/88:So498, 2. beträffandeen utvärdering av socialtjänstlagen m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:So216, mofion 1987/88:So259, motion1987/88:So271 och motion 1987/88:So272, 3. beträffande enutredning om omsorgslagens överklaganderegler att avslår mofion1987/88:So267 yrkande 3, 4. beträffandemedelsanvisningen till Utredningar m.m. attriksdagen till Utredningar m.m. för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 5. beträffande'barni missbrukarfamiljer attriksdagen avslår motion 1987/88:So215, motion 1987/88:So218, motion1987/88;So220 yrkande 3, motion 1987/88:So236 yrkande 7, motion 1987/88:So237yrkande 5 och motion 1987/88:So243 yrkande 1, 6. beträffandealkoholforskning m.m. allriksdagen avslår motion 1987/88:So220 yrkande 1, motion 1987/ 88:So237 yrkande4 och motion 1987/88:So266 delvis, 7. beträffandeforskning om vård- och behandlingshem att avslår mofion1987/88:So232, 8. beträfiandebarns villkor attriksdagen avslår motion 1987/88:So236 yrkandena 6 och 9, 9. beträffandeutländska adoptivbarn attriksdagen avslår motion 1987/88:So630, attriksdagen avslår motion 1987/88:So236 yrkande 8, ' 11. beträffanderniljöpåverkan på barns hälsa attriksdagen avslår motion 1987/88:So505, , , 12. beträffandeforskning kring åldrandet attriksdagen avslår motion 1987/88:So212 yrkande 6, 13. beträffandeanslag för gerontologisk forskning attriksdagen avslår motion 1987/88;So264, ' ' 14. beträffandemedelsanvisningen till attriksdagen till för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 15. beträff ande medelsanvisningen tillForsknings-och utvecklings arbete samt försöksverksamhet attriksdagen till Forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet /89 anvisar ett reservationsanslag av ; , 16. beträffandemedelsanvisning till Extra utgifter SoU 1987/88:18 att till Extrautgifter för /89 anvisar ett reservationsanslag av . Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande: (), (), (), (), (), (), Per (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), () och Lars-OveHagberg (vpk). En utvärdering av socialtjänstlagen m.m. (mom. 2 ihemställan) BlendaLittmarck, och (alla m) anser delsatt det avsnitt i betänkandet som börjar på s. 7 med "Socialtjänstreformenföregicks" och slutar på s. 8 med "So272 [m])" bort ha följandelydelse: Grundenför socialtjänstreformen lades i då en fortgående ekonomisk tillväxt ikommunerna förutsågs. Verkligheten blev emellertid en annan. I avvikande resurser lämnar ramlagsfiftningen i vissa fall utrymme förresursnedskärningar i strid med lagens målsättning (se bl.a. JO:s beslut omresursknappheten inom LVU- och LVM-vården) Bristenpå detaljreglering av rätten till bistånd lämnar utrymme för olika tolkningarsocialnämnderna emellan. Den rätt till ekonomisk och annan hjälp som lagenavser att tillförsäkra den enskilde är inte längre lika förutsebar. Denfrihet som lagsfiftningen avsett att tillförsäkra nämnderna har successivtfyllts ut av domstolarnas avgöranden; Rättspraxis tenderar all övertalagstiftarens roll. Helhetssynenhar visat sig medföra stora påfrestningar på . Socialarbetarnahar tvingats till en anpassning som förutsätter kunskaper inom nära nog alladelar av samhällslivet. Resultatet har i många kommuner blivit att vissa delarav har satts'åt sidan. Detta har kommit till uttryck bl.a. genomatt missbruksvården, den uppsökande verksamheten bland barn och ungdom samtfamiljhemstillsynen i många kommuner fått låg prioritet. Erfarenheterna leder imånga fall fram till en återgång lill etl mera specialiserat arbetssätt. Reglerna om det ytterstaansvaret har skapat stora svårigheter, främst när 2i det gälleransvarsfördelningen mellan landstingskommunen och kommuner- SoU 1987/88:18 na.Detta har kunnat leda till att den enskilde under ett utdraget besvärsförfarandegått miste om den hjälp från samhällets sida som lagstiftningen avsett atttillförsäkra honom. 1 andra fall, som i ett färskt regeringsrältsutslag, harkommunen fått stå för kostnader som som huvudman för sjukvården haratt bekosta men underlåtit att göra. Men även reglerna om vislelsekommunens ansvar har skapatsvårigheter. Bestämmelserna har lett lill tvister mellan kommuner som kunnatmedföra att ingen kommun har velat ta ansvaret för den enskildes situation.Avsaknaden av tillfredsställande regler om överflyttning av ärende har bidragittill dessa svårigheter. Socialtjänstlagen har varit i kraft . Betydandeerfarenheter finns hos enskilda och kommuner om hur lagen fungerar och i vilkenutsträckning den främjar de övergripande målen. Del är enligt utskottets meningnu tid alt göra en allsidig utvärdering av lagen liksom av dess anknytning tillLVU och LVM (lagen om vård av unga resp. lagen om vård av missbrukare). Ensådan utvärdering bör avse bl.a. de här berörda frågorna. Vad utskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande ;e« utvärdering av socialtjänstlagen m.m.att med anledning, av motion 1987/88;So216, motion 1987/88;So259, mofion 1987/88:So271 och motion 1987/88:So272 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, En utvärdering av socialjänstlagen m.m. (mom. 2 ihemställan). och (båda fp) anser Socialtjänstlagen betecknades vid tillkomsten som en"målinriktad ram lag". bar vid upprepade tillfällen uttalat att tillämpningen av ramlagar måste följas upp och utvärderas. Även när socialtjänstlagen antogs av underströks vikten av en, kontinuerlig uppföljning, (SoU 1979/80:24 och 1979/80:44 s. 105 f.). Denna uppgift anförtroddes socialberedningen. Iproposition 1981/82:8 s. 24 erinrade föredraganden om att "soeialberedningenhar till uppgift alt följa upp och utvärdera hela socialtjänstreformen". Viktiga delar av reformen har sedermera behandlats avsocialberedningen. Trots att uppdraget att följa upp och utvärdera hela reforrnen inte ärfullgjort har emellertid regeringen nu lagt ned socialberedningen. Vissa utvärderings- uppgifter har därefter uppdragits ål . Utskottetkan inte acceptera att utvärderingsarbetet därmed kommer att ' drivasvidare utan parlamentarisk medverkan. Härtill kommer alt vissa frågor som inte har täckts av socialberedningens betänkanden heller inte omfattas av det nu givna uppdraget till . Mol denna bakgrund 22 börriksdagen begära en samlad utvärdering av socialtjänstreformen. Såsom SoU1987/88:18 förutsattes när antog socialtjänstlagen bör dennautvärdering genomföras med parlamentarisk medverkan. I motionerna erinras om några frågor som förtjänar attbelysas vid en sådan översyn. Beträffande den i två motioner aktualiseradefrågan om besvärsinstitutet vill utskottet fastslå att någon inskränkning avbesvärsrällen inte bör komma i fråga. Såsom framhålls i motion So216 (fp) finnsdet skäl att slå vakt om den enskilda människans möjligheter att hävda sinarättigheter gentemot de sociala myndigheterna. Det kan däremot finnas anledningalt överväga om besvärsprövningen i lika stor utsträckning som i nuvarandelagsfiftning bör ligga hos rättsliga instanser. Särskilt iskälighetsbedömningar finns det skäl som talar för en annan instansordning. Ensådan ändring får dock inte gå ut över möjligheterna att hävda de klartdefinierade rättigheter: som fillerkänns enskilda individer i bl.a.omsorgslagen. Med anledning av de aktuella motionerna föreslår utskottetatt hos regeringen begär en parlamentarisk utvärdering avsocialtjänstlagen. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeen .utvärdering av socialtjänstlagen m.m. attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So216, motion 1987/88:So259, motion1987/88:So271 och motion 1987/88;So272 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, En utredning om omsorgslagens Överklaganderegler (mom.:3 i hemställan) , och (alla m) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 10 med "Av de nu" och slutar med "fråga (yrkande 3)"bort ha följande lydelse; Det har framkommit att länsrätter vid sin prövning avbeslut enligt omsorgslagen inte bara tar hänsyn lill huruvida räll tillsärskilda omsorger föreligger. Dessutom omfattar rättens domslut ettställningstagande i fråga om såväl omsorgsformer som till vilken tidpunktomsorgen skall beredas och rätten lar inte hänsyn till ekoiiomi.Detta strider mol lagstiftningens intentioner. Utskottet finner det angeläget att tillämpningen avöverklagandereglerna i omsorgslagen utreds och att nödvändiga förändringar avdessa regler genomförs. Detta bör med anledning av motion So267 (m) yrkande 3ges regeringen lill känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande en utredning om omsorgslagensöverklaganderegler att med anledning av motion 1987/88:So267 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Barni missbrukarfamiljer (mom. 5 i hemställan) SoU 1987/88:18 (), (), (), Per (), (), () och KarinFalkmer (m) anser dels all det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 12 med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning alt detbehövs forskning om alkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbru- ' kärnasfamiljer och omgivning och att det därvid är särskilt viktigt att undersökaförhållandena för barn i missbrukarfamiljer. En sådan karlläggning somföreslås i de nu aktuella motionerna bör därför genomföras, och erforderligaresurser bör ställas lill forskarnas förfogande för lösande av de föreslagnaforskningsuppgifterna. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffandebarn i missbrukarfamiljer altriksdagen med anledning av motion 1987/88:So215, mofion 1987/88:So218, motion 1987/88:So220yrkande 3, motion 1987/ 88:So236 yrkande 7, motion 1987/88:So237 yrkande 5 ochmotion 1987/88;So243 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Alkoholforskning m.m. (mom. 6 i hemställan) (), LUla Tilländer (c), (), Per (), Ann-Calhrine (), (), och KarinFalkmer (m) anser dels att det avsnitt i utskottels yttrande som börjar pås. 14 med "Forskning med" och slutar med "här aktuell del)"bort ha följande lydelse: En effektiv information om alkoholens skadeverkningarförutsätter exakt och aktuell kunskap om dessa verkningar. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det behövs ytterligare forskningsinsatser pådetta område. Bl.a. är det viktigt att undersöka vilka medicinska, sociala ochekonomiska skador som åsamkats av alkoholmissbruket. Forskning behövs också ömolika metoder att förebygga missbruk. En förbättrad alkoholslalistik bör 'utvecklas. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av de nu aktuellamotionerna ges regeringen till känna. e/5 att ulskoltet under mom. 6 bort hemställa 6. beträffandealkoholforskning m.m. attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So220 yrkande 1, motion 1987/88:So237yrkande 4 och motion 1987/88:So266 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Barnsvillkor (mom. 8 i hemställan) SoU1987/88:18 DanielTarschys och Per (båda fp) anser delsalt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 16 med "Utskottet-som vill" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse: Uiskotteianser att det finns ett stort behov av förbättrade kunskaper om barns livsvillkoroch om lämplig utformning av samhällets insatser för barn och ungdom. Särskiltgäller detta de socialt mest utsatta barnen, för vilka samhället måste la ettsärskilt ansvar. Utskottet delar således mofionärernas uppfattning attforskning och utvecklingsarbete som avser att ge fördjupad kunskap om barns ochungdomars livsvillkor bör prioriteras. Inrättandetav etl särskilt "tema" för barnforskning vid iLinköping är värdefullt, men utskottet finner det osäkert om forskningsområdetdär - i konkurrens med andra redan etablerade teman - kan komma att tilldelastillräckliga resurser. Utskottetanser därför att det finns skäl att utreda hur ett centrum för forskning ombarn skulle kunna vara organiserat och vilka resurser som är rimliga för attdel skall kunna fungera på ett acceptabelt sätt. Vad utskottet här anfört medanledning av motion So236 (fp) yrkandena,6 och 9 bör som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa 8.beträffande barns villkor att med anledning av motion 1987/88:So236yrkandena 6 och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Skolmiljön (mom. 10 i hemställan) DanielTarschys och Per (båda fp) anser delsalt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "(fp) yrkande 8" bort ha följande lydelse; Arbetsmiljölagenomfattar också skolelever från årskurs 7. Institutet förarbelsmiljöforskning sysselsätter 340 personer, varav ett fyrtiotal professoreroch laboratorer. Hitfills har dock inget forskningsprojekt vid institutetvarit direkt inriktat på barns och ungdomars speciella utsatthet och behov. Myckettyder på att yngre individer är känsligare för miljögifter än äldre, något somredan finns väl belagt när det gäller tobak och alkohol. Det är vidare dubbeltså vanligt att barn skadas i skolan som att vuxna skadas i arbetslivet. Tyvärrvet vi alltför litet om hur skadorna verkligen uppkommer och hur de kanförebyggas. Forskning angående barn och deras fysiska miljö år starkteftersatt. Det vore rimligt att dét vid insfitutet för arbetsmiljöforskningtillkommer forskning med speciell inriktning på hur barn och ungdomar påverkasav olika miljöfaktorer. Detta bör regeringen ges till känna med anledning avmotion So236 (fp) i här aktuell del (yrkande 8). de/5'atl utskottet undermom. 10 bort hemställa . SoU 1987/88:18 att medanledning av mofion 1987/88;So236 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Miljöpåverkan på barns hälsa (mom. 11'i hemställan) UllaTilländer och (båda c) anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 18 med "" och slutar med "So505 (c)" bort ha följande lydelse: Eftersombarn hör till de mest utsatta grupperna är det enligt utskottets uppfattning viktigt att koncentrera forskningsinsatserna kring miljöns påver kan på dem. I vissa län har man med gott resultat genomfört projekt på , mödra- och barnavårdscentraler under temat Föräldrar - alkohol, innehål lande intervjuer, behandling m.m. Liknande projekt angående övrig miljö påverkan skulle kunna genomföras på försök i ett par landsting med olika levnadsbetingelser (storstad och mera landsbygdsbetonat). Där skulle man genom intervjuer med föräldrar om deras levnadsvanor och undersökning om förekomsten av tungmetaller ochselenhalten hos mödrarna, undersök- ning av hormonbalansen, spontana aborter, tidigt födda och små barn, allergier m.m. kunna kartlägga sambandet mellan miljö, levnad,svanor och ovan nämnda skador eller sjukdomar hos barnet. Regeringen bör hos statens miljömedicinska laboratorium initiera sådana forskningsprojekt, lämpligen tillsammans med några landsting. Vad utskottet nu har anfört bör med anledning av motion So505 (c) ges regeringen till känna. ?att utskottet under mom. 11 bort hemställa , , - 11. belräffandemiljöpåverkan på barns hälsa alt medanledning av motion 1987/88:So505 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, ' Forskning kring åldrandet (mom. 12 i hemställan) UllaTilländer och (båda c) anser delsatt det avsnitt i utskdttets yttrande på s. 19 som börjar med "Detföreligger" och slutar med "(c) yrkande 6" bort ha följandelydelse; Forskningsresultatrörande äldres situation saknas i stor utsträckriing . Den forskning sombedrivs i har pågått under en mycket , . Dettamedför att de beslut som fattas rörande äldre i stor omfattning sker utanbasfakta när det gäller äldres sjukdomspanorama. Detär bara på ett fåtal platser i landefsoni det sker någon'ordentligundersökning av äldre med ett åldersdemenl beteende. Normalt för äldres 'utveckling är inte att bli äldreförvirrad. Men alltför många äldre får denallmänna diagnosen demens och placeras då i sådana vårdformer som man anservara de rätta. Många äldre far genom delta förfarande myckel illa, och-vårdenges i felaktiga former. Detfinns många orsaker lill ett åldersdemenl beteende och som är av största vikt att diagnostisera. Alzheimers sjukdom - som på etl mycket 26 påfrestandesätt drabbar den sjuke, och de anhöriga - skulle om diagnosen SoU1987/88:18 sattes tidigt kunna medföra en betydligt bättre vårdsituation förden sjuke och ett bättre omhändertagande från de anhörigas sida. Hjärninfarkter och Hunlings chorea är andra sjiikdomar somorsakar ett dement beteende. Även bristsjukdomar beroende på tarmfel och alkohol missbruk orsakar demens, samt depressioner. Det finns alltför liten , kunskap om detta ute i sjukvården. Om kunskapen fanns, skulle de äldres ' situation förbättras. Regeringen bör få i uppdrag att pröva hurforskningsinsatserna kring' ' åldrandet kan förslärkas så alt beslut kanfällas och insatser ske utifrån en adekvat kunskapsnivå. Delta bör regeringenges till känna. Je/.? utskottet under mom. 12 bort hemställa 12. belräffande/or5A:/i(ngkring åldrandet