bet · GB01FiU14 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag för /89 till revisoreroch deras kansli (prop. 1987/88:100 bil. Ibetänkandet behandlar utskottet anslaget fill revisorer och deraskansli för /89. Med hänsyn till att revisorer erhållitvidgade arbetsuppgifter föreslår utskottet att de tilldelas ettresursfill-skott motsvarande en kvalificerad handläggartjänst. Utskottetbiträder däremot inte revisorernas förslag att deras kansli skall tillföras sexnya tjänster . Utskoftet avstyrker också enmotion med krav på att revisorer skall göras ansvariga för denstatliga förvaltningsrevisionen. Moderatasamlingspartiets och företrädare i utskottet förordar i engemensam reservation att revisorers ansvar för den statligaförvaltningsrevisionen stärks. Riksdagensrevisorer och deras kansli Riksdagensförvaltningskontor har i proposition 1987/88:100 bilaga 17 under punkt B 4 (s.9-11) föreslagit aft till revisorer och deras kansli /89 anvisa ett förslagsanslag av . anslagsframställning som ligger till grund för förvaltningskontoretsförslag har revisorer redovisat ett huvudförslag enligt vilket derasresurser minskas /89-1990/91. Som ett alternativtill huvudförslaget har revisorerna föreslagit en utbyggnadsplan som innebäratt revisorernas kansli tillförs sex nya tjänster under samma treårsperiod.Revisorerna har därutöver motsatt sig en indragning av den handläggartjänst somår 1980 knöts till deras kansli för att detta skulle kunna bistå utskotten medhjälp under den mer arbetstyngda delen av . Denna tjänst harförvalfningsstyrelsen tidigare förutsatt skall bli indragen sedanutskottsorganisationen tillförts ytterligare en föredragandetjänst ochrevisorernas skyldighet att assistera utskotten därmed upphört. Inkl.denna tjänst skulle utbyggnadsplanen tillföra revisorernas kansli sex revisionsdirektörstjänsteroch en assistenttjänst. Den av förvaltningsstyrelsen föreslagnamedelstilldelningen för nästa budgetår inkluderar medel för 1Riksdagen 1987/88. Nr 14 Rättelse: S. 8-10. , pjU1987/88:14 Riksdagens.revisorer har vidare föreslagit att de påförsök skall anvisas medel över ett ramanslag. Denna nya anslagsform utnyttjasfrån och med innevarande budgetår på försök av ett tiotal myndigheter påregeringssidan. Revisorernas förslag har emellertid i denria del avstyrkts avförvaltningsstyrelsen. 1987/88:Fi407 av m.fl. (m) vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär förslag till nya organisationsformer för statensförvaltningsrevision i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen. Dessa riktlinjer innebär bl.a. att revisorerbör göras ansvariga för den statliga förvaltningsrevisionen enligt danskförebild. Detta förutsätter att revisorer erhåller ökade resurser.Eventuellt bör resurser och kompefens överföras från ()till förvaltningsrevision. har beretts tillfälle att yttra sigi ärendet. I yttrandet , (KU 1987/88:5 y), som fogas som bilaga tillbetänkandet, föreslår konsfitufionsutskottet bl.a. atf finansutskottet skallavstyrka motion Fi407. Till yttrandet har företrädarna för moderatasamlingspartiet och fogat en avvikande mening. revisorer ingår som ett viktigt led iriksdagens kontrollmakf. Revisorernas granskning är huvudsakligen inriktad päekonomiska förhållanden och omfattar i princip all statlig och statsunderstöddverksamhet. Undantagna granskningsområden är dels den administrativa praxis somtillämpas vid regeringsarbefet, dels.sådan statsunderstödd verksamhet därredovisningsskyldighet inte föreligger för mottagna medel eller där särskildaföreskrifter inte har meddelats om medlens användning. har revisorernas arbetsformer liksominriktningen på deras verksamhet förändrats påtagligt. Revisorerna har tillsitt förfogande fått ett fast kansli med ca 20 tjänstemän. Syftet medverksamheten har förskjutits till en granskning ay frågor av mer principielloch övergripande natur. Revisorernas egen medverkan och inflytande över deenskilda granskningsärendena har förstärkts. Dessutom har samverkansformernamellan revisorerna och utskott fördjupats. inhämtar t.ex.revisorerna regelbundet förslag till nya granskningsärenden från riksdagsutskottensamtidigt som resultatet av deras undersökningar alltid delges . Genombeslut vid föregående (prop. 1986/87:99, KU 29) har revisorerna -liksom () - slutligen också givits rätt att granskasådan statlig verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag eller stiftelser. I sin anslagsframställning för budgetåret, 1988/89hänvisar revisorerna till detta beslut och redovisar därjämte vissa ytterligaremotiv som grund för att föreslå enförstärkning av de egna utredningsresurserna. FiU 1987/88:14 har beretts fillfälle att yttra sigöver motion Fi407 (m) om nya organisationsformer för statensförvaltningsrevision. erinrar om att utskottet underföregående behandlade liknande mofionskrav vilka då avvisades avriksdagen på förslag av . Av yttrandet framgår vidare att konsfitutionsutskottetunder innevarande haft uppe till behandling en motion, 1987/88:K10(fp), som tar upp frågan om kontroll på lagstiftnings- ochbudgetområdena. Mofionärerna pekar på samordningsproblem i förhållandet mellande olika organ som utövar kontrollmakt. Någon samlad översyn avriksdagens kontrollfunktioner har inte gjorts under det författningsarbete sompågått. Därför föreslås i motionen aft en utredning tillsätts för att övervägafrågan om revisorers ställning och verksamhet samt frågan omriksdagens kontrollmakt i övrigt. har beslutat hänskjuta mofion KIO(fp) för vidare beredning fill utskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor.Beredningen skall omfatta sambandet mellan kontrollmakt ochriksdagens arbetsformer i övrigt. Däremot skall frågan om den statligaförvaltningsrevisionens huvudmannaskap inte ingå i beredningen. Mot dennabakgrund föreslår konstitufionsutskottet att finansutskottet skall avstyrkamotion Fi407 (m). får för egen del anföra följande. Utskottethar tidigare slagit fast att RRV inte bör frånhändas någotförvaltningsrevisionellt ansvar. Senast gjorde utskottet detta i ett yttrandetill (FiU 1986/87:3 y). Som stöd för sin uppfattningframhöll finansutskottet därvid bl.a. följande: I likhet med har regeringen ett berättigat behovav aft kunna utnyttja egen förvaltningsrevisionen expertis. Det har således,som utskottet ser det, ett värde i sig att det finns två av varandra oberoenderevisionsorgan vilka från skilda utgångspunkter kan ta upp olika förhållandentill granskning. revisorer svarar med sin granskning för en mycketviktig del av kontrollmakt. RRV:s förvaltningsrevision utgör å andrasidan ett viktigt underlag för de initiativ till förnyelse och omprövning avstatlig verksamhet som det ankommer på regeringen att ta. Utskottet anser alltjämt att inteskall frånhändas något förvaltningsrevisionellt ansvar. Den statliga danskarevisionen, som motionärerna ser som förebild för sitt förslag, innebär attansvaret för revisionen helt lagts på parlamentet. Förslaget strider därmed motden dualism som enligt utskottets mening bör råda i är för sin del inte heller berett att låta sin arbetsgruppför riksdagsfrågor överväga en ändring av huvudmannaskapet för den statligaförvaltningsrevisionen. Med hänvisning härtill avstyrker finansutskottet bifallfill motion Fi407 (m). Den föreslagna utbyggnadsplanen för revisorernaskansliresurser bärs upp av en vilja att göra riksdagsrevisionen mer slagkraftigoch att fördjupa och bygga ut kontakterna mellan revisorer ochriksdagsutskotten. Utskottet ser mycket positivt på denna strävan tillnärmare samarbete mellan riksdagsrevisionen och riksdagsutskotten. För egen delhar utskottet r 1987/88. tidigareframhållit det önskvärda i alt dessa kontakter inte bara vidmakthålls FiU1987/88:14 utan också byggs ut och fördjupas. Närmandet till riksdagsutskotten bör emellerfid åstadkommas genom atf samarbetsformerna utvecklas och inte i : förstahand genom tillskott av ytterligare personal. Som revisorerna själva påpekar är revisionsresurser blygsamma i jämförelsemed rege ringens. Det föreslagna resurstillskottet skulle inte heller nämnvärt ändra på detta förhållande. Enligt utskottets mening bör i stället riksdagsrevisionens särdrag utvecklas genom revisorernas personliga engagemang i verksamhe ten, genom valet av granskningsärenden och genom samarbetet med : utskotten. Ett fördjupat samarbete får självklart infe leda till aU revisionens oberoende sätts i fråga. Alltjämt måste således gälla attdet är revisorerna som avgör vilka ärenden som skall tas upp till granskning och . hur granskningen skall genomföras ivarje enskilt ärende. Under utredningsarbetets gång kan det dock vara av värdeför riksdagsuf-' skotten om ett vidgat samrådsförfarande kommer till stånd, särskilt i de ärenden som har tagits upp på förslag av utskotten. Kontakter av dena slag kan t.ex. äga rum i ett tidigt skede av utredningsarbetet för atf informera berörda utskottspresidier om granskningsarbetets uppläggning och prelimi närt uppnådda resultat liksom för att inhämta de eventuellt tillkommande synpunkter som utskotten önskan få belysta. Eventuellt kan då också en ytterligareavgränsning av ärendet diskuteras, om det bedöms erforderligt för att påskyndaärendebehandlingen. En lämplig fidpunkt för en första kontakt av detta slagtorde vara när revisorerna efter att ha tagit ställning till en "förstudie beslutat fullfölja granskningen i ett ärende. ' Utskottet vill i defta sammanhang också erinra om vadkonstitutionsut skottet tidigare anfört om revisorernas samarbete med riksdagsutskotten. I sitt av godkända betänkande med anledning av verksledningspro positionen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) anförde konsfitutionsutskot- , fet bl.a. följande i denna fråga: , ,, Utskottet har ovan - behandlat frågan om kontrollen avmyndigheternas normgivning och därvid förordat en aktivare roll för riksdagsutskotten. I', samband härmed har utskottet framhållit att ett samarbete bör äga rum med revisorerna när det gäller normgivningens ekonomiska konsekvenser. Beho vet av samarbete mellan utskotten och revisorerna kan också öka om folkstyrelsekommitténs förslag om fördjupad budgetprövning i (se SOU 1987:6 s. 214) genomförs. , ,, ,. Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottet inteär berett att biträda ' den avrevisorerna föreslagna utbyggnadsplanen. Av betydelse i samman hanget är dock att revisorerna genom beslut vid föregående givits rätt att granska även sådan statlig verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag eller stiftelse. Däremot har de inte tilldelats särskilda resurserför denna granskning. Med hänsyn härtill finner utskottet det rimligt att revisorerna får behålla den tjänst som tidigare knutits till deras kansli för , Utskottet har vid, sin medelsberäkning beaktat atf krav påsärskild kompefens och fidigare erfarenhet av bolagsrevi- , sion bör kunnaställas på innehavaren av denna tjänst. Det får vidare förutsättas att denna typ av revisionkommer att ställa delvis FiU 1987/88:14 nya krav på granskningens uppläggningoch genomförande. Bl.a. kommer behovet av snabbt avrapporterade undersökningaratt öka. Detta är frågor som i huvudsak rör revisorernas interna arbetsförhållandenoch som revisorerna själva är bäst lämpade att pröva. Revisorerna bör därföröverväga formerna för denna typ av revision. Enligt utskottets mening kan detemellertid i ett sådant sammanhang finnas anledning att även se över tillämpadearbetsmetoder och rapporteringsformer för övriga granskningsärenden. Nuvarande ordning kännetecknas av aft revisorerna arbetarutifrån en fastställd granskningsplan som, i förhållande tilltillgängliga resurser, uppfar ett relativt stort anfaP granskningsärenden. Deärenden i vilka granskningen fullföljs blir i allmänhet föremål för eninträngande och grundlig undersökning vars resultat redovisas igranskningsrapporter som sänds ut på remiss till berörda institutioner.Förfarandet leder ofta till en lång och utdragen behandling. Därtill kommer attförutsättningarna kan ändras under ärendets gång, vilket ytterligare förlängerutredningsarbetet. Dessa omständigheter sammantagna har bidragit fill attantalet ärenden som redovisats till har varitförhållandevis få. Utskottet vill med hänsyn härtill förorda en delvis ändradinriktning. Som riktmärke för granskningsärenden bör gälla att den sammanlagdautredningstiden - inkl. tid för förundersökningar men exkl. remissbehandling -i allmänhet inte bör överstiga och endast undantagsvis ett heltår. Det bör övervägas om frågor som kräver större insatser inte lämpligen kantas upp i annnat sammanhang, t.ex. inom det allmänna utredningsväsendet. Revisorerna har slutligen också föreslagit atf de påförsök skall anvisas medel över ett ramanslag. Detta är en ny anslagsform sompå försök prövas av ett tiotal myndigheter på regeringssidan.Förvalfningsstyrelsen har för sin del avstyrkt revisorernas förslag. Eftersomen försöksverksamhet på riksdagsområdet förutsätter förvaltningskontoretsdirekta medverkan är utskottet inte berett att föreslå någonannan lösning än förvaltningsstyrelsen. 1. att riksdagenavslår motion 1987/88:Fi407, 2. atf riksdagenmed anledning av proposition 1987/88:100 bilaga 17 punkt B 4 till Riksdagensrevisorer och deras kansli för /89 anvisar ett förslagsanslag av8 . Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), 1987/88:14Mårtensson (s), (), (), (),(), i (vpk), (), (), (), (),() och (). Nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision(mom. 1) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "har beretts" och på s. 4 slutar med"genomförs" bort ha följande lydelse: har beretts tillfälle atf yttra sigi detta ärende. Av yttrandet framgår att utskottet under innevarande riksmötehaft uppe till behandling en motion, 1987/88:K10 (fp), som tar upp frågan omriksdagens kontroll på lagstiftnings- och budgetområdena.Konstitutionsutskottet har beslutat hänskjuta denna motion för vidare beredningtill utskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor. I motionen ifrågasätts om inteansvaret för den statliga kontrollen av förvaltningen i högre grad än nu börligga på . får för egen del anföra följande. 11 kap.4 § regeringsformen föreskrivs att skall granska rikets styrelse ochförvaltning. förvaltningsekonomiska kontroll inskränker sig ihuvudsak till den granskning som revisorer med sina begränsaderesurser kan svara för. Med hänsyn till det grundlagsenliga ansvar som riksdagenhar i dessa frågor anser finansutskottet det naturligt att också gesett väsentligt större inflytande över den statliga förvaltningsrevisionen.Defta är för övrigt en ordning som tillämpas i de flesta jämförbara länder därden statliga revisionen betraktas som en naturlig och självklar uppgift för iförsta hand parlamentet. I motion Fi407 (m) redovisas ett förslag till förändringmed denna innebörd. Motionärerna vill enligt dansk förebild göra riksdagensrevisorer ansvariga för den stafiiga förvaltningsrevisionen. I Danmarkgenomförs revisionen av ett professionellt verk som står under ledning av enrigsrevisor. Denne har en oberoende ställning och arbetar på egetämbetsmannaansvar. Rigsrevisorn rapporterar till där hans rapportertas upp till behandling av särskilda statsrevisorer utsedda av . anser detta vara en mycket intressantlösning för att stärka ansvar för den statliga revisionen. Utskottettillstyrker därför motionärernas förslag. Enligt utskottets mening bör reformensyfta till att tar hela ansvaret för förvaltningsrevisionen. Deterforderliga resursbehovet bör åstadkommas genom att resurser och kompetensförs över från riksrevisionsverkettill förvaltningsrevision. Hithörande FiU 1987/88:14 frågor harutretts . Ett omfattandeutredningsmaterial finns att fillgå. Förslag bör därför kunna läggas fram förriksdagen . I avvaktan härpå bör det av revisorerföreslagna resurstillskottet anstå. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.att med bifall till mofion 1987/88:Fi407 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om nya organisafionsfor-mer förstatens förvaltningsrevision. 1987/88:5 y om revisorer och deras kansli jämte FiU 1987/88:14 Bilaga har berett utskottet tillfälle atf avgeyttrande rörande proposition 1987/88:100 bilaga 17 och dessmyndigheter, i vad avser punkt B 4. revisorer och deras kansli samtmofion 1987/88:Fi407 om den stafiiga förvaltningsrevisionen, såvitt avserkonstitutionsutskottets beredningsområde. Enligt beslut av (prop. 1986/87:99, KU29) skallrevisorernas granskning fr.o.m. också omfatta verksamhet somstaten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelser. Detta gäller omverksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om statensom ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtaleller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Mot bakgrund av bl.a. defta beslut och en ökadambitionsnivå i granskningen har revisorerna i sin anslagsframställning för budgetåret1988/89 begärt en förstärkning enligt en utbyggnadsplan som avsertreårsperioden /89-1990/91. Ufbyggnadsplanen innefattar bl.a. två nyatjänster som revisionsdirektör fr.o.m. , två fr.o.m. den 1 juli1989 och slutligen en fr.o.m. den . I motion 1987/88:Fi407 (m) begärs förslag till nyaorganisationsformer för statens förvaltningsrevision i enlighet med deriktlinjer som redovisas i motionen. Dessa riktlinjer innebär bl.a. attriksdagens revisorer bör göras ansvariga för statens förvaltningsrevision.Detta förutsätter aft revisorer erhåller ökade resurser. Eventuelltbör resurser och kompetens överföras från RRV till riksdagensförvaltningsrevision. Liknande motionskrav behandlades av utskottet underföregående i samband med den s.k. verksledningspropositionen (prop.1986/87:99, KU29). Ynrande i ärendet avgavs av finansutskottet (FiU 1986/87:3y). instämde i finansutskottets uttalande att det varett värde i att både revisorer och , i huvudsakoberoende av varandra och från delvis skilda utgångspunkter, arbetar medförvaltningsrevisionella undersökningar. revisorers ställning har enligt utskottetstärkts genom det samarbete med riksdagsutskotten som inleddes i slutet av1970-talet. Liksom finansutskottet ser utskottet det som angeläget att dessakontakter byggs ut. Utskottethar ovan- behandlat frågan om kontrollen av myndigheternas normgivningoch därvid förordat en aktivare roll för riksdagsutskotten. sambandhärmed har utskottet framhållit atf ett samarbete bör äga rum när FiU1987/88:14 det gäller normgivningens ekonomiska konsekvenser. Behovet av samarbete. Bilaga mellan utskoftet och revisorerna kan också öka om folkstyrelsekommitténs förslag om fördjupad budgetprövning i (se SOU 1987:6 s. 214) genomförs. Detta förslag ansluter till den försöksverksamhet med fördjupade anslagsframställningar och treåriga budgetramar som be handlas i den nu aktuella propositionen . Enligt utskottet kan dessa förslagmedföra aft en översyn senare behöver göras av riksdagsrevisqrernas , organisation,resurser och samverkan med andra riksdagsorgan. Med hänvisning till det anförda hemställde utskottet ömavslag på motioner- I enreservation (m och fp) yrkades bifall till motionerna. följdeutskottets förslag. ' Under innevarande har frågan om riksdagensställning aktiialise- ' rafs i genom beredningen avpropositionen om vissa grundlagsfrågor (prop. 1987/88:22) och tillpropositionen hörande motioner. I en av dessa motioner, KIO (fp), behandlasfrågan om kontroll på lagstiftnings- och budgetområdena.Motionärerna pekar på samordningsproblem i förhållande mellan de olika organsom utövar kontrollmakt, , riksdagensrevisorer och JO. Någon samlad översyn av kontrollfunktioner harinte gjorts under det författningsarbete som pågått. Därför föreslås imofionen att en utredning tillsätts för att överväga frågan om riksdagensrevisorers ställning och verksamhet samt frågan om kontrollmakf iövrigt (yrk. Utskoftet har beslutat hänskjuta denna motion för vidareberedning fill utskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor. Denna beredning skallomfatta sambandet mellan kontrollmakt och arbetsformer iövrigt. Däremot skall frågan om den statliga förvaltningsrevisionens huvudmannaskapinfe ingå i beredningen. Mot denna bakgrund vill utskottet föreslåfinansutskottet aft avstyrka motion Fi407. Beträffande frågan om personalförstärkning vid riksdagensrevisorers kansli vill utskottet endast framhålla att revisorerskall erhålla de resurser som krävs för att de skall kunna fullgöra de nyauppgifter som tilldelats dem genom riksdagsbeslutet . Närvarande: (), (),(), Berfil Fiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), (vpk), (), (), () och ChristinaPettersson (s). Avvikandemening FiU 1987/88:14 BilagaBirgit (), Hans Nyhage (m), (), () och IngerKoch (m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar"Utskottet har" och slutar "mofion Fi407" bort ha följande,lydelse: Utskottethar beslutat hänskjuta denna motion för vidare beredning till utskottetsarbetsgrupp för riksdagsfrågor. I motionen ifrågasätts om inte ansvaret för denstatliga kontrollen av förvaltningen i högre grad än nu bör ligga på riksdagen.Det skulle bl.a. innebära att en del av uppgifter skulleöverföras till . Eftersom frågan om huvudmannaskapet för den statligaförvaltningsrevisionen också behandlas i motion Fi407 anser utskottet detlämpligt att denna motion överlämnas fill för vidareberedning.