bet · GB01TU27 · 1987-12-31 00:00:00 — att lämnar utanerinran vad som härom anförs i proposi tion 1987/88:129 samt lämnar motionerna 1987/88:Sk486 (c), 1987/88;T65 (fp) yrkande 20 i denna del, 1987/88:T89 (m) yrkande 19 i denna del, 1987/88:T106 (fp) yrkande 2, 1987/88:T602 (c) yrkande 7 i denna del, 1987/88:T610 (m) yrkande 2 och 1987/88:T612 (fp) i denna del utan särskild åtgärd, jg 3. beträffandearbetsreseavdrag för sjömän /88: 27 att avslår motion 1987/88:Sk403(c), 4. beträffandeett svenskt internationellt fartygsregister attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T65 (fp) yrkande 20 i denna del,1987/88:T89 (m) yrkande 19 i denna del, 1987/88:T102 (m) yrkande I,1987/88:T103 (c) yrkande !, 1987/88:T106 (fp) yrkande 4 och 1987/88:T6I0 (m)yrkande 14 samt lämnar motionerna 1987/88:T66 (vpk) yrkande 25 och 1987/88:T104(vpk) yrkande 2 utan särskild åtgärd, 5. beträffande sjöfartspoliliska åtgärder i syfteatt minska rede riernas kapitalkostnader attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T65 (fp) yrkande 20 i denna del,1987/88:T89 (m) yrkande 19 i denna del, 1987/88:T103 (c) yrkande 2,1987/88:T106 (fp) yrkande 5, 1987/88:T602 (c) yrkande 8, 1987/88:T610 (m)yrkandena 4-6 och 1987/88:T612 (fp) i denna del, 6. beträffandevissa sjöfartspolitiska mål aUriksdagen avslår motionerna 1987/88:T105 (c), 1987/88:T208 (c) yrkande 3,1987/88:T602 (c) yrkandena 1-3 och 1987/88:T610 (m) yrkande 1, 7. beträffandetrafikpolitiska aspekter på sjöfarten m. m. attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:T44 (s), 1987/88:T104 (vpk) yrkandeI och 1987/88:T602 (c) yrkande 4 lämnar utan erinran vad som i proposition1987/88: 50 bilaga I anförs om sjötransporternas och svensk sjöfartsutveckling, 8. beträffandesamhällsägd rederiverksamhet attriksdagen avslår motion 1987/88:T104 (vpk) yrkande 3, 9. beträffandeavveckling av bekvämlighetsregisiren m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1987/88:T607 (s) och 1987/88:T610 (m) yrkande 16utan särskild åtgärd, 10. beträffandeupphävande av fiagglagen attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T89 (m) yrkande 19 i denna del och1987/88:T610 (m) yrkande 8, 11. beträffandeEG:s regler på sjöfarisområdet attriksdagen lämnar motion 1987/88:T610 (m) yrkande 15 utan särskild åtgärd. Närvarande: (), (),(), (), (), Per Stenmarck (m),(), (), (), (), (vpk), (), (),() och (). Sociala avgifter (mom. 1) RolfClarkson (m), (), Per Stenmarck (m), () och IngridHasselström Nyvall (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Medanledning" och på s. 11 slutar med "Motionsyrkandena avstyrks"bort ha följande lydelse: Enligtutskottels mening utgör det av regeringen föreslagna bidraget till svenskarederier en mindre lyckad lösning för att få till stånd den erforderligaförstärkningen av den svenska rederinäringens internationella konkurrenskraft.Förslaget innebär att näringen blir beroende av årliga politiska beslut ochstår därför inte i överensstämmelse med del av uttalade önskemåletalt få sig förelagd förslag till långsiktiga åtgärder, som gör del möjligt attbibehålla en svenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning. Härtillkommer de enligt utskottets mening allvarliga riskerna att stödet kan förorsakamotåtgärder från konkurrerande sjöfartsnationer eller andra komplikationer iförhållande till dessa länder. Sådanaproblem kan undvikas om man lagstiftningsvägen vidtar åtgärder i syfte attminska de sociala avgifterna för det berörda sjöfolket och överlåter åtarbetsmarknadsparterna att träffa överenskommelser om det sociala skyddet. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag att riksdagentill bidrag till svenska rederier för nästa budgetår anvisar ett förslagsanslagav 300 milj. kr. Regeringenbör återkomma till med förslag om en sådan sänkning av de lagstadgadesociala avgifterna för ombordanställda i fjärrfart att rederiernas kostnaderför dessa avgifter kraftigt reduceras. Förslaget bör föreläggas i sågod tid alt nya regler kan träda i kraft . Avdet anförda följer att utskottet tillstyrker motionerna T102 (m) yrkande 2 ochT106 (fp) yrkande I saml att syftet med de övriga motionsyrkanden som är ifråga torde få anses tillgodosett. Vad utskottet nu anförtbör av ges regeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande ioc/a/a avg//fer att med bifall tillmotionerna 1987/88:T102 (m) yrkande 2 och 1987/88:T106 (fp) yrkande I samt medanledning av motionerna l987/88:Sf340 (c), 1987/88:T65 (fp) yrkande 20 i dennadel, 1987/88:T102 (m) yrkande 3, 1987/88:T106 (fp) yrkande 3, 1987/88:T602 (c)yrkande 7 i denna del, 1987/88:T6I0 (m) yrkande 3 och 1987/88:T612 (fp) i dennadel dels avslår regeringens förslag i proposition 1987/88:129 aft till Bidragtill svenska rederier för /89 anvisa ett förslagsanslag av300000000 kr., dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört. Ettsvenskt internationellt fartygsregister (mom. 4) /88:27 RolfClarkson (m), (), Per Stenmarck (m), (), () () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "särskild åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till de överväganden som enligt m-, fp- och c-motionerna talarför att ett internationellt fartygsregister bör införas även i . Regeringenbör därför skyndsamt låta utreda förutsättningarna härför. Erfarenheterna frånNorge och bör därvid kunna tjäna som vägledning. Förslag pä grundval avutredningsarbetet bör med minsta möjliga tidsutdräkt och ej senare än under1988/föreläggas . nu anfört - och som i huvudsak torde tillgodose syftet medifrågavarande motionsyrkanden - bör av ges regeringen till känna. delsalt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4.beträffande ett svenskt internationellt fartygsregister att medanledning av motionerna 1987/88:T65 (fp) yrkande 20 i denna del, I987/88:T89(m) yrkande 19 i denna del, 1987/88:T102 (m) yrkande 1, 1987/88:T103 (c)yrkande I, 1987/88:T106 (fp) yrkande 4 och 1987/88:T610 (m) yrkande 14 samtmed avslag på motionerna I987/88:T66 (vpk) yrkande 25 och 1987/88:T104 (vpk)yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Ett svenskt internationellt fartygsregister (mom. 4 - motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med"Utskottet vill" och slutar med "särskild åtgärd" bort haföljande lydelse: Utskottetansluter sig helt till de överväganden som enligt vpk-molioner-na talar för attstatsmakterna med största bestämdhet bör avvisa varje förslag om att införa etts. k. internationellt eller öppet fartygsregister i . Meddet anförda avstyrker utskottet yrkandena i m-, fp- och c-molioner-na. Syftetmed vpk-motionernas yrkanden torde genom utskottets ställningstagande få ansestillgodosett. Dessa synes därför kunna lämnas utan särskild åtgärd. 4.Sjöfartspolitiska åtgärder i syfte att minska rederiernas /88:27kapitalkostnader (mom. 5). RolfClarkson (m), (), Per Stenmarck (m), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Trafikutskottetgör" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Föregen del vill trafikutskottet erinra om att de svenska rederiernas negativaekonomiska utveckling under ett flertal år har omöjliggjort investeringar inya fartyg och att rederierna inte heller haft möjlighet alt beställa billigtandrahandstonnage vid lågkonjunkturerna. En förutsättning för att en svenskhandelsflotta av rimlig omfattning skall kunna bibehållas är därför attinvesteringar i fartyg underlättas och stimuleras. Sådana åtgärder utgör ocksåett nödvändigt inslag i en långsiktig sjöfartspolitik. De allmännainvesteringsfonderna får enligt gällande regler endast tas i anspråk för nyafartyg. Enligt utskottets mening bör denna begränsning nu tas bort ochregeringen förelägga erforderligt lagförslag om att de allmännainvesteringsfonderna skall kunna tas i anspråk även för begagnade fartyg. Skattepolitikenbör vidare enligt utskottets mening ges en sådan utformning att den stimulerartill nyinvesteringar i fartyg. regler om begränsning av rätlen altgöra avdrag för underskott i partrederi bör i det sammanhanget bli föremål fören översyn. nu anföri - och som i huvudsak torde tillgodose syftet med demotionsyrkanden som är i fråga - bör av ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande sjöfartspoliliska åtgärder i syfte att minska rederiernaskapitalkostnader att medanledning av motionerna 1987/88:T65 (fp) yrkande 20 i denna del, 1987/88:T89(m) yrkande 19 i denna del, 1987/88:T103 (c) yrkande 2, 1987/88:T106 (fp)yrkande 5, 1987/88:T602 (c) yrkande 8, 1987/88:T610 (m) yrkandena 4-6 och1987/88:T612 (fp) i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. Vissa sjöfartspolitiska mål (mom. 6) RolfClarkson (m), (), Per Stenmarck (m), (), (), () och () anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följandelydelse: Isitt belänkande /88: 8 betonade utskottet vikten av långsiktiga sjöfartspoliliska åtgärder. Detförslag som regeringen nu lägger fram kännetecknas dock enligt TU1987/88:27 utskottets mening av bristande långsiktighel. Ibetänkandet framhölls vidare fördelarna av att inom landet kunna bevara eninternationellt inriktad sjöfartsnäring av rimlig omfattning liksom näringensbetydelse från beredskapssynpunkt och för bytesbalans. Utskottetunderströk också att sysselsättningsaspekterna inte endast berör deombordanställda utan också andra sjöfartsanknutna verksamheter än självafartygsdriften. Totalförsvaretkommer som en konsekvens av försvarsbeslut om reduceradfredskrigslagring att i högre grad än tidigare vara beroende av en välfungerande utrikeshandel. Ettgrundläggande motiv för alt behålla en svensk handelsflotta är nödvändighetenav att har en egen transportkapacitet i en kris- eller krigssituation.Det är då tillgängligheten sätts på prov. Om och när stora delar av sjöfartenbehövs för militära ändamål som lager ska byggas upp för att klara enavspärrning ställer nationerna krav på all få disponera de fartyg som bär derasflagg. Om få fartyg eller ett otillräckligt antal fartyg bär svensk flagginnebär detta en katastrof i försörjningshänseende. 1ett läge där den svenska handelsflottan minskat kraftigt torde samhälletssårbarhet ha ökat väsentligt vad gäller sjötransporter. Att med en kraftigtdecimerad handelsflofta planera för ett antagande om ökad import i ettavspärrningsläge är inte realistiskt. Utskottetfinner del anmärkningsvärt att regeringen underlåtit att för redovisaöverväganden huruvida de förslag som läggs fram och aviseras i den sjöfartspolitiskapropositionen är tillräckliga för att de av angivna målen försjöfartspolitiken skall kunna uppfyllas. Enanalys av dessa måls betydelse för utformningen av en långsiktigsjöfartspolitik bör enligt utskottets mening ske utan dröjsmål och redovisas iden aviserade propositionen om befrielse från sjömansskatt. nu anfört och som torde tillgodose syftet med motionsyrkandena bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande vissa .sjöfartspoliliska mål att med anledning av motionerna 1987/88:T105 (c), 1987/88:T208 (c) yrkande3, 1987/88:T602 (c) yrkandena 1-3 och 1987/88:T610 (m) yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Trafikpolitiska aspekter på sjöfarten m. m. (mom. 7) (vpk) anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Med anledning" och på s. 16 slutar med "utan erinran" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning all det från miljö- och energi- politisk synpunkt är angeläget att i största möjliga utsträckning föra över godstransporter från lastbilar till fartyg. sjöfartspolitiskt program med den inriktning somförordas i vpk-mo- /88: 27 tionen bör utarbetas genom regeringensförsorg och föreläggas . Det betyder att till grund för programmet bör liggaöverväganden inte endast om erforderligheten av att föra över godstransporterfrån lastbilar till fartyg. En utgångspunkt för programmet bör vara den frånberedskapssynpunkl alarmerande situationen för svensk handelssjöfart saml detförhållandel att redarnas kortsiktiga intressen i längden är oförenliga medmålet att skapa förutsättningar för att landels utrikeshandel skall kunnabedrivas på ett effektivt sätt till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Programmet bör syfta till en sjöfartspolitik som genom attslå vakt om nationell suveränitet, tryggad miljö och samhällsekonomiskaöverväganden säkerställer upprätthållandet av svenskflaggad sjöfart. Med detanförda tillstyrker utskottet yrkandet i vpk-motionen. Utskottets ställningstagande innebär att syftet medyrkandena i s- och c-motionerna torde få anses i huvudsak tillgodosett. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandetrafikpolitiska aspekter på sjöfarten m. m. attriksdagen med bifall till motion 1987/88:T104 (vpk) yrkande I samt medanledning dels av vad som i proposition 1987/88: 50 bilaga I anförs omsjötransporternas och svensk sjöfarts utveckling, dels av motionerna1987/88:T44 (s) och 1987/88:T602 (c) yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, Samhällsägd rederiverksamhet (mom. 8) (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet ser" och slutar med "därför motionsyrkandet"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är redarnas kortsiktiga intressenoförenliga med målet att skapa förutsättningar för att landets utrikeshandelskall kunna bedrivas på ett effektivt sätt till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. En tryggad försörjningsberedskap måste utgå frånett samhälleligt ägande av fartygen och ökat inflytande för de ombordanställda.Det samhälleliga ägandet bör till en början avse tonnage som används i kust-och inrikessjöfart, varvid bör säkerställas att gods från lastbilar i störstamöjliga utsträckning förs över till sådant tonnage. Regeringen bör föreläggariksdagen förslag med nu angivna inriktning. Med detsagda tillstyrker utskottet motionsyrkandet. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandesamhällsägd rederiverksamhet aUriksdagen med bifall till motion 1987/88:TI04 (vpk) yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Avvecklingav bekvämlighetsregistren m. m. (mom. 9) TU1987/88:27 (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "" och slutar med "särskild åtgärd" bort ha följandelydelse: Deosunda konkurrensförhållandena inom den internationella sjöfarten finner ett avsina mest frånstötande uttryck i den allt ymnigare förekomsten avbekvämlighetsregister eller vad som med förskönande omskrivningar också kallas"internationella register", "öppna register" och"lågkost-nadsregister". Enligtvad utskottet erfarit överväger man numera också inom EG alt införa ett förEG-staterna gemensamt bekvämlighetsregister. Sverigebör enligt utskottets mening inte bara säga ett bestämt nej till ettbekvämlighetsregister för egen del utan också med kraft verka på delinternationella planet för en avveckling av alla former av sådana register. nu anfört - och som i huvudsak torde tillgodose syftet medmotionsyrkandena - bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffandeavveckling av bekvämlighetsregisiren m.m. att medanledning av motionerna 1987/88:T607 (s) och 1987/88:T610 (m) yrkande 16 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Upphävande av flagglagen (mom. 10) RolfClarkson (m), (), Per Stenmarck (m), () och IngridHasselström Nyvall (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "I den"och på s. 18 slutar med "därför motionsyrkandena" bort ha följandelydelse: Flagglagenhar enligt utskottets mening inle fyllt någon annan funktion än att försvåraden internationalisering av svensk sjöfart som varit nödvändig i avsaknad aven aktiv sjöfartspolitik. Det svenskflaggade tonnaget har trots lagen minskalmed , och bemanningen har halverats. Utan ut-flaggning hade den svenskägda handelsflottantroligen varit ännu mindre än . Medhänvisning till det anförda förordar utskottet alt regeringen föreläggerriksdagen förslag om upphävande av flagglagen med verkan från den 1 januari1989. nu anfört - och som torde tillgodose syftet med motionsyrkandena -bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffandeupphävande av flagglagen att medanledning av motionerna 1987/88:T89 (m) yrkande 19 i denna del och 1987/88:T610(m) yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört. Särskiltyttrande tu 1987/88:27 Socialaavgifter (mom. 1) och (båda c) anför: Viskulle i och för sig hellre ha sett ett regeringsförslag om sänkta socialavgifterän det nu föreliggande förslaget om statliga subventioner till rederinäringen. Detär emellertid angeläget att sjöfartspolitiska åtgärder i syfte att minskarederiernas bemanningskostnader vidtas med minsta möjliga tidsutdräkt. Vi hardärför inle motsatt oss regeringens förslag. om vissa sjöfartspolitiska åtgärder har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig över regeringens proposition 1987/88:129 om vissa sjöfartspolitiskaåtgärder jämte motioner. har tidigare överlämnat motionerna Sk403av () och Sk486 av () till trafikutskottet. får anföra följande. 1987 beslutat begära attregeringen lägger fram förslag till åtgärder som syftar till att bibehålla ensvenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning. I proposition 1987/88:129 föreslår regeringen åtgärder somsyftar till att reducera bemanningskostnaderna för svenska handelsfartyg ifjärrfart till den nivå som gäller för utländska fartyg under det s.k.internationaliseringsavtalet. De åtgärder regeringen föreslår är dels ettsärskilt statsbidrag till svenska rederier som har anställda ombord på svenskahandelsfartyg i fjärrfart, dels en befrielse från sjömansskatten vid tjänstgöringombord på sådana fartyg. I propositionen föreslår regeringen att riksdagenanvisar medel till statsbidraget. När det gäller skattebefrielse anförs att ettförslag inte kan läggas fram nu eftersom de tekniska frågorna kräverytterligare överväganden. Utgångspunkten för det fortsatta beredningsarbetet äratt skattebefrielsen skall gälla fr.o.m. . bereds idenna del tillfälle att ta del av vad som anförs. I motionerna T65 av m.fl. (fp), T89avCarlBildt m.fl. (m), T103 av (), T106 av . (fp), T602 av m.fl (c), T610 av (),T612 av och () och Sk486 av ()framställs dels yrkanden om att sjömansskatten skall lindras eller slopas, delsyrkanden om utvidgade möjligheter att använda de allmänna investeringsfondernaför investeringar i nya och begagnade fartyg. Enligt utskottet bör regeringens förslag om en befrielsefrån sjömansskatten nu avvaktas. Utskottet avstyrker därför de motionsyrkandensom går ut på en befrielse från eller en lindring i sjömansbeskattningen. När det gäller de allmänna investeringsfonderna får dessaanvändas för underhåll, reparation, ombyggnad eller avskrivning av fartyg. Fonderna får emellertid inte tas i anspråk för begagnade fartyg. Anledningen är dels att 27 fondernasprimära syfte är att ge företagen möjligheter att under goda år /88: 27avsätta viss del av sina vinster för att bygga upp ett kapital som i sämretider Bilaga kan användas för investeringar, dels att en utvidgning tillbegagnade inventarier medför en risk för missbruk. Enligt utskottet bör dennabegränsning kvarstå. Utskottet avstyrker med det anförda motionsyrkandena omändrade regler för ianspråkstagande av de allmänna investeringsfonderna. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet således motionernaT65 yrkande 20, T89 yrkande 19, T103 yrkande 2, T106 yrkande 2 och 5, T602yrkande 8, T610 yrkande 2 och 5, T612 och Sk486. I motion T610 yrkande 4 framhåller () att detär angeläget att upphäva de negativa konsekvenserna av regler ombegränsning i möjligheterna att göra avdrag för underskott i bl.a.partrederier. yrkar att begär en översyn av dessa regler. Partrederi föreligger när flera gemensamt driver sjöfartmed eget fartyg. Den civilrättsliga regleringen finns i sjölagen (1891:35 s.1). Partrederierna taxeras inte utan deras inkomst beskattas hos delägarna medutgångspunkt i ett belopp som svarar mot vars och ens andel av rederietsinkomst. infördes särskilda regler för att hindra skatteflykt bl. Fysiska personer och fåmansbolag får enligt dessaregler inte utnyttja underskott till följd av konlraktsavskrivning mot annaninkomst än inkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. Detsamma gäller ifråga om underskott som uppkommit på grund av avskrivning med avanskaffningsvärdet för fartyg eller av anskaffningsvärdet för luftfartyg.Underskott som inte har kunnat utnyttjas under ett beskattningsår får utnyttjasunder en följande sexårsperiod. Begränsningsregeln tillämpas inte i fråga omfiskeskepp eller'kontrakt på fiskeskepp om den skattskyldige är yrkesfiskare.Föreligger synnerliga skäl får regeringen medge undantag frånbegränsningsregelns tillämpning. (B 1979:13) lade framdelbetänkandet (SOU 1984:70) Staketmetoden, en n.y_inetod för beskattning avenskild näringsverksamhet. I betänkandet föreslog kommittén en modell för beskattningav näringsverksamhet som bygger på grundtanken att i verksamheten uppkommenvinst (inkomst av näringsverksamhet) som näringsidkaren låter vara kvar iverksamheten endast skall beskattas med en lågprocentig proportionell statligskatt. Vinst som näringsidkaren tar ut för att användas för konsumtion ellerannat privat ändamål (inkomst av eget företag) skall däremot på vanligt sättbeskattas enligt den för fysiska personer gällande progressiva skatteskalan. mån näringsidkaren skjuter till medel för att täcka underskott iverksamheten skall näringsidkaren ha rätt att göra ett motsvarande allmäntavdrag i den egna självdeklarationen. Kommitténs förslag är för närvarandeföremal för överväganden i . konstaterade utskottet när det gällde frågan ombeskattningort att partrederiernas akuta ekonomiska situation gjorde attstaketmodellens genomförande inte kunde avvaktas. Utskottet framhöll då i sittbetänkande SkU 1985/86:28 s. 32 att det fanns anledning att överväga en mergenerell rätt till kvittning mellan kommunerna. Problemet har fått sin lösninggenom att all inkomst fr.o.m. 1988års taxering beskattas i hemortskommunen. /88: 27 finns det mot den angivna bakgrunden och med hänsyn till Bilagade av regeringen föreslagna åtgärderna inte anledning att göraändringar begränsningsregler. Utskottet avstyrker motion T610 yrkande4. Slutligenyrkas i motion Sk403 av () att sjömansskattereglerna ändras såatt avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats kan erhållas. Sjömansskattenär en definitiv källskatt och är i allmänhet lägre än skatten på motsvarandelandinkomst. Dess karaktär av definitiv källskatt medför fördelar for såväl deskattskyldiga som myndigheterna. Detta gör enligt utskottet att vissaskatteförmåner och en del ojämnheter i beskattningen bör kunna accepteras. Ifinansdepartementet pågår dessutom arbete med en allmänförändring av sjömansbeskattningen (jfr prop. 1987/88:34, SkU 18). Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet även motion Sk403. Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande:Jan (), (), (), ()*,(). (), (), (),()*, (), (), MargitGennser (m), (), (), (vpk)* ochSylvia (). *Ej närvarande vid justeringen. KnutWachtmeister (m), (). (), (),(), () och () anför: Densvenska sjöfartsnäringens hela existens är nu hotad som en följd av regeringens underlåtenhet att vidta nödvändiga och snabba åtgärder. De åtgärder som redovisas i propositionen avser endast bemanningskostnader na, och det råder dessutom osäkerhet om när en befrielse från sjömansskatt kan börja gälla.