bet · GB01KU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsyttrande ku 1987/88:23 1987/88:1 y om aktivt folkstyre i kommuner och landsting (prop.1986/87:91) har beslutatatt bereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner och landsting jämte motioner såvittpropositionen och motionerna rör utbildningsutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande tillpropositionens kapitel 3 Större möjligheter att decentralisera nämndarbetet ikommunerna. I anslutning härtill behandlar utskottet motionerna 1987/88:K1(fp) yrkande 6, 1987/88:K2 (m), 1987/88:K3 (c) och 1987/88:K4 (vpk) yrkande 6. I propositionen lägger regeringen fram ett förslag tilllokalnämndslag som skall ersätta lokalorganslagen (1979:408, ändrad senast1983:304). Kommunernas frihet att organisera sin centrala och lokala nämndverksamhetföreslås bli utökad. Ansvaret för specialreglerade uppgifter skall kunna lämnasåt en lokal nämnd även om uppgiften inte i alla avseenden har anknytning tillkommundelen, vilket gällande lokalorganslag föreskriver. Lokala nämnderföreslås vidare kunna ansvara för uppgifter som avser statligt regleradetjänster. Ett annat förslag är att de kommuner som har geografiskt heltäckandelokala nämnder får större frihet att bestämma om en obligatoriskspecialreglerad nämnd skall finnas. Bl.a. föreslås skolstyrelsen bli enfakultativ nämnd. Lagförslagetavses träda i kraft . I motion 1987/88:K2 (m) hemställs att avslårpropositionen i dess helhet. I vad gäller förslaget om en ny lokalnämndslaganser motionärerna att lokala nämnder i kommunerna visserligen skulle kunnamedföra fördelar, men att de problem som är förknippade med en långtgåendedecentralisering måste studeras noggrant innan lagstiftning sker. Detta gällerfrämst förslaget att de specialreglerade nämnderna skall bli fakultativa. Omfungerande nämnd- och styrelseorganisationer upplöses kan det resultera ibristfällig handläggning, ökad byråkrati och kraftiga kostnadsökningar samtminskad rättssäkerhet för den enskilde. Även i motion 1987/88:K3 (c) hemställs att propositionenavslås av . Enligt motionärerna är erfarenheterna av lokalorganslagengoda i vad gäller verksamheten med lokala organ och kommundelsnämnder ikommunerna. Bestämmelser därom anses dock böra införas i kommunallagen.Regeringens förslag om att nämnderna för det specialreglerade området skall blifakultativa avvisas. Motionärerna anser att detta skulle möjliggöra KU1987/88:23 en centralisering av dessa nämnders funktioner, vilket skullemotverka Bilaga 2 åsyftad strävan till decentralisering avbeslutsfattandet i kommunerna. I motion 1987/88:K4 (vpk) yrkande 6 föreslås att riksdagenavslår regeringens förslag att nämnderna för de specialreglerade områdena blirfakultativa. Vissa uppgifter bör inte utan vidare kunna överföras till lokalanämnder. Avsaknaden av centrala nämnder kan vidare leda till ökad koncentrationav beslutsfattandet till kommunstyrelsen och ökad makt hos dess administration.En upplösning av rättspraxis och olikheter i nämndstrukturer mellan kommuner,vilket kan förväntas av förslaget, är andra skäl till varför propositionen idenna del avstyrks. Särskilt i folkrika eller till ytan stora kommuner medflera tätorter finns det enligt motion 1987/88:K1 (fp) skäl att inrättadirektvalda beslutande kommundelsfullmäktige. Målet bör vara - enligtmotionärerna - att låta kommundelsfullmäktige svara för fördelningen avresurser till alla de områden där inte särskilda skäl gör en central bedömningnödvändig. Lokalorganslagen bör äga fortsatt giltighet i avvaktan på en nylagstiftning. Mot denna bakgrund hemställs att förslaget till lokalnämndslagavslås av (yrkande 6). har samma grundsyn som kommer tilluttryck i såväl propositionen som samtliga här behandlade motioner, nämligenatt medbor-garinflytandet över den kommunala verksamheten bör utvecklas ochstärkas. Målet är att kommuninvånarna skall ges större delaktighet i denkommunala beslutsprocessen. Därmed skall de också kunna ta ett större ansvarför gemensamma angelägenheter. En förutsättning för medborgarnas ökade delaktighet i denkommunala verksamheten är i flertalet fall att den statliga detaljstyrningenminskar. På vissa områden har emellertid centralt fastställda regler ett värdeför att upprätthålla vissa kvalitetskrav. På utbildningsområdet tar sig dettauttryck i bestämmelser med syfte att hävda kravet på likvärdig utbildning medhög kvalitet i olika delar av landet och för alla elever (jfr UbU 1985/86:14,rskr. 1985/86:203). vill erinra om att det inom denoffentliga sektorn pågår ett omfattande arbete i syfte att finnaformer för en ökad decentralisering av uppgifter och ansvar inom den kommunalasektorn. vill peka på det beredningsarbete som förnärvarande sker i den s.k. kommunallagsgruppen (C 1986:A) och vars resultatskall redovisas . Vidare vill utskottet erinra omden försöksverksamhet som regleras enligt den s.k. frikommunlagen (1984:382,ändrad senast 1986:97). Nio primärkommuner och tre landstingskommuner bedrivert.o.m. försöksverksamhet med en annan nämndorganisation än den somföreskrivs i lag eller annan författning. Denna försöksverksamhet, som inomkort skall utvärderas, innebär en längre gående decentralisering än vadregeringens förslag till lokalnämndslag medger. Hur långt en decentralisering av beslutsfattandet inomkommunerna skall föras fr.o.m. råder det, som framgår av motionerna, tvekan om. Mot denna bakgrund kan det finnas skäl att avvakta den utvärdering av frikommunförsöken som skall komma till stånd i anslutning 37 4 1987/88. till attdessa försök avslutats med utgången av år'1988. Till bilden hör att till KU1987/88:23 är knuten en parlamentariskt sammansattbered- Bilaga 2 ning om statens styrning på skolområdet. Denna beredning harsom ett väsentligt uppdrag (jfr dir. 1987:16) att behandla frågor om enändamålsenlig delegering inom skolstyrelsens förvaltningsområde. Utskottet ärdärför av den bestämda uppfattningen att man bör avvakta det resultat söm dennaberedning kan komma fram till innan beslut fattas i fråga om skolstyrelsen somobligatorisk specialreglerad nämnd. Närvarande: (). (), HelgeHagberg (s), (), (). (), GöranAllmér (m), (), (), (), (m), (), (vpk), KristinaSvensson (s) och (). , , , , , och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med"vill" och på s. 38 slutar med"specialreglerad nämnd" bort ha följande lydejse. anser att möjligheterna förkommunerna att inom ramen för en statlig målstyrning organisera sin verksamhetbör öka. Enligt gällande lokalorganslag föreligger det vissa hinder för ensådan utveckling på det kommunala planet. Förslaget till lokalnämndslag innebäratt de kommuner som har goda geografiska och strukturella förutsättningar attdecentralisera nämndarbetet nu får möjlighet att finna nya former för attorganisera den kommunala verksamheten. vill emellertiddärvid att särskild vikt fästs vid vad som i propositionen anförts dels på s.39: "Jag vill dock stryka under att kommunerna även utan uttryckligtlagstöd endast, bör till lokala nämnder decentralisera sådana specialregleradeuppgifter som lämpar sig för handläggning av lokala nämnder. Grundtanken medlokala nämnder med en kommundel som arbetsområde står givetvis fast. Samordnandeeller övergripande uppgifter som rör hela kommunen bör därför i princip inteläggas ut på en lokal nämnd", dels ock på s. 43: "Jag förutsätter.således att det även i kommuner med decentraliserad nämndverksamhet i regelfinns behov av förtroendemannaorgan på central nivå vid sidan avkommunstyrelsen. Jag utgår från att detta särskilt bör gälla sakområden därUkartad bedöinning och tillämpning över hela kommunen är nödvändig till följdav de nationella mål som uppställts för verksamheten såsom är fallet inom t.ex.socialtjänstens, utbildningens, miljö- och hälsoskyddets samt KU1987/88:23 byggnadslagstiftningens områden." Medhänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottet att konstitutionsutskottettillstyrker proposition 1986/87:91 i den del som avser lokalnämndslag. Bostadsutskottetsyttrande ku 1987/88:23 om aktivt folkstyre i kommuner och landsting (prop.1986/87:91) har berett bostadsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre ikommuner och landsting jämte motioner. I propositionen behandlas frågor om medborgarinflytande påde kommunala tjänsterna, decentralisering av den kommunala organisationen ochutveckling av de förtroendevaldas roll. behandlar i dettayttrande de i propositionen väckta frågorna om decentralisering och det därmedsammanhörande förslaget till lokalnämndslag. Utskottet begränsar sig dessutomtill frågor som har anknytning till uppgifter enligt deföreslagna nya reglerna. Yrkanden med anknytning till den föreslagnalokalnämndslagen har väckts i motionerna 1987/88:K1 (fp), K2 (m), K3 (c) och K4(vpk). Lokalnämndslagen avses träda i kraft ochdå ersätta lagen om vissa lokala organ i kommunerna, lokalorganslagen, somgällt . Lokalnämndslagen ger kommunerna större möjligheter att ändrasin organisation än lokalorganslagen. Bl.a. innehåller lokalnämndslagen bestämmelserom de centrala nämnderna som saknar motsvarighet i lokalorganslagen. Lokalnämndslagen innebär i huvudsak följande.Kommunfullmäktige skall få inrätta lokala nämnder för att sköta sådanförvaltning och verkställighet som annars skall fullgöras av bl.a.byggnadsnämnden. Befogenheter som en statlig myndighet lämnat tillbyggnadsnämnden skall fä lämnas till en lokal nämnd bara om myndigheten medgerdet. Beträffande centrala nämnder avses följande gälla. Har lokala nämnderinrättats för hela kommunen för förvaltning och verkställighet som annars skallfullgöras av får kommunfullmäktige uppdra åt någon annancentral nämnd att ta över den verksamhet som inte har tagits över av en lokalnämnd. Vidare avses kommunfullmäktige efter regeringens medgivande få beslutaom en annan nämndorganisation än den som föreskrivs i lag. I propositionen anmäls demokratiberedningens betänkanden(SOU 1985:28) Aktivt folkstyre i kommuner och landsting och (SOU 1985:29)Principer för en ny kommunallag. Det senare betänkandet bereds i civilde- partementetmed sikte på redovisning . Vidare KU 1987/88:23redovisas bl.a. uppgifter dels om den försöksverksamhet med en friare Bilaga 3kommunal nämndorganisation som avses pågå t.o.m. i vissa kommuner, delsom de erfarenheter av decentraliseringsverksamheten i kommunerna som framkommitgenom . Erfarenheterna anges vara i huvudsak positiva.Departementschefen anser att vunna erfarenheter av förändringsarbetetmotiverar ytterligare lagstiftningsåtgärder för att stimulera och öppna nyamöjligheter för kommunernas arbete med att förändra nämndorganisationen.Ändringarna bör ske före nästa mandatperiod. Departementschefen anserdärför att man inte kan avvakta cn aviserad proposition om frikommuner 1988eller förslag till ny kommunallag. 1 propositionen hänvisas till deniokratiberedningensprincipskiss, enligt vilken i varje kommun obligatoriskt skall,finnas bara enstyrelse och en valnämnd. Ytterligare nämnder skal! få inrättas av fullmäktige.Huvuddelen av remissinstanserna anges ha tillstyrkt en så långtgåendeorganisationsfrihet för kommunerna. Förslaget till lokalnämndslag innebär attde nuvarande specialreglerade och obligatoriska nämnderna, bl.a.byggnadsnämnden, blir fakultativa. Departementschefen förutsätter emellertid(s. 43) att det även i konmiuner med decentraliserad nämndverksamhet i regelfinns behov av förtroendemannaorgan på central nivå vid sidan avkommunstyrelsen. Han utgår från att detta särskilt bör gälla sakområden därlikartad bedömning och tillämpning över hela kommunen är nödvändig till följdav de nationella mål som uppställts för verksamheten såsom är fallet t.ex. inombyggnadslagstiftningens område. Departementschefen bedömer inte nödvändigt attvidta några ändringar i de speciallagar som innehåller regler om den kommunalanämndorganisationen. Om friheten att organisera nämnderna får slå igenomgenerellt, blir det dock, enligt honom, nödvändigt att ändra speciallagstiftningen. I motion 1987/S8:K1 (fp) yrkas-såvitt nu är i fråga-attriksdagen skall avslå förslaget till lokalnämndslag (yrkande 6). Motionärernaanför att förslaget till lokalnämndslag får ses som en permanentning av dennuvarande försöksverksamheten. Eftersom förslaget inte öppnar vägen fördirektvalda kommundelsfullmäktige i enlighet med vad föreslagit iandra sammanhang bör det avslås. En mer definitiv reglering av verksamhetenbör, enligt motionen, anstå i avvaktan på att regeringen återkommer med förslagtill en ny lag som också reglerar möjligheter till direktval. I motion 1987/88:K2 (m) yrkas avslag på propositionen idess helhet. Motionärerna anför bl.a. att det inte behöver vara en omöjlighetmed en ordning med lokala nämnder i kommuner och landsting, men att beslutdärom måste föregås av mer djuplodande analyser än de som finns ipropositionen. Motionärerna menar att förslagen bygger på ett bristfälligtunderlag. De borde bedömas mot den aviserade nya kommunallagen.Försöksverksamheten med frikonimuner har inte pågått för attge tillräckliga erfarenheter. Nästan halva försöksperioden återstår . har funnits och fungerat > KU 1987/88:23 tillfredsställande.Starka skäl och noggranna studier fordras för att bryta upp Bilaga 3 Detär anmärkningsvärt att förslaget inte har granskats av lagrådet bl.a. medavseende på hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav. Fleraremissinstanser har varit kritiska i detta avseende och bl.a. påtalat att frågan om tillståndsgivning, förelägganden och tillsyn ställer krav på rättssäkerhetoch likformighet i bedömningen. Förslaget kan väntas leda till attnuvarande kompetens hos de centrala nämnderna inte kan behållas, anför 1 motion 1987/88:K3 (c) hemställs - såvitt nu är i fräga -att propositionen skall avslås (yrkande 1). I motionen anförs att vissa avförslagen kan förmodas motverka de decentraliseringssträvanden somcenterpartiet arbetar för. Förslagen har inte heller beretts på det sätt soinriksdagen har anledning att fordra. Lagrådet har inte hörts. Lagtexter ochmotiveringar ger utrymme för skilda tolkningar. Det är viktigt att pröva ivilken omfattning myndighetsutövning kan föras ut till lokala nämnder och organi sådana former att verksamhetens kvalitet kan uppiätthållas. Lokälnämndslagenger utrymme för en centralisering och bör därför, enligt rnotionen, integodtas. 1 motion 1987/88:K4 (vpk) föreslås - såvitt nu är i fråga- att avslår propositionens förslag under punkten 3.7 att bl.a.byggnadsnämnderna skall bli fakultativa nämnder (yrkande 6). Motionärernaanser att den pågående försöksverksamheten bör få slutföras och erfarenheternavärderas. Vidare anförs att införandet avlokala nämnder parallellt med centrala nämnder medför en risk för byråkrati.Som särskilt tveksamt framstår att ge kommunerna möjlighet att ordna ansvars-och administrativa funktioner efter eget godtycke. Resultatet kan lätt bli enupplösning av rättspraxis, olika strukturer mellan kommuner och ökadesvårigheter för medborgarna att hitta rätt i ansvarssystemen. Avskaffassystemet med facknämnder riskeras att fackmässighet och insikt hos deförtroendevalda inte kan upprätthållas. Detta kan enligt motionärerna resulterai ökad makt hos administrationen. Den speciallagstiftning om uppgifter somi det aktuella ärendet berör bostadsutskottet är den nya ,PBL, och vissa av de ändringar i andra lagar som genomfördes ined attPBL trädde i kraft . I 1 kap. 7 § PBL föreskrivs att det i varje kommun skallfinnas en byggnadsnämnd, som har det närmaste inseendet över byggnadsverksamheteni kommunen. Enligt 8 kap. 19 § PBL har till uppgift att prövaansökningar om bygglov, rivningslov och marklov. I 10 kap. PBL föreskrivs skyldighetför att besluta om påföljder och ingripanden enligt PBL och påbegäran lämna skriftliga upplysningar om ' åtgärder som föranleder ingripanden. I 11 kap. PBL har tillagts ytterligareuppgifter, bl.a. att verka för en god byggnadskultur samt en god stads- ochlandskapsbild, uppmärksamt följa den allmänna utvecklingen inom' kommunen ochdess närmaste omgivning samt att ta de initiativ som behövs i fråga om planläggning,byggande och fastighetsbildning. Nämnden skall vidare över- KU 1987/88:23vaka efterlevnaden av PBL och med stöd av lagen meddelade föreskrifteroch Bilaga 3 beslut. skall ta till vara de möjligheterPBL ger att förenkla och underlätta ärenden för enskilda och bör därvid verkaför att lagens föreskrifter om begränsning av bygglovsplikten vinnertillämpning. skall vidare på begäran lämna skriftligaupplysningar om . planläggning, byggande och fastighetsbildning samttillhandahålla nybyggnadskarta. Nämnden får vidare ta ut avgifter enligt avfullmäktige fastställda taxor i ärenden om lov och förhandsbesked m.m. och iärenden om upprättande eller ändring av detaljplan m.m. Beslut om antagande av detaljplan och områdesbestämmelserenligt PBL fattas av kommunfullmäktige som dock får uppdra åt kommunstyrelseneller att anta planer som inte är av principiell beskaffenheteller i övrigt av större vikt (5 kap. 29 § PBL). Beslut om antagande av fastighetsplanfattas av , eller, om planen har upprättats gemensamt meddetaljplanen och denna inte skall antas av nämnden, av det organ som antardetaljplanen (6 kap. 13 § PBL). Av betydelse i sammanhanget är också de regler som gerbyggnadsnämnden befogenhet att bedöma den allmänna lämpligheten avfastighetsbildning eller åtgärder enligt anläggningslagen ellerledningsrättslagen utanför område med detaljplan (4 kap. 25 a §fastighetsbildningslagen, 23 § anläggningslagen och 21 § ledningsrättslagen).I fastighetsbildningslagstiftningen finns också regler som ger länsstyrelsenmöjlighet att förordna att en myndighet får medge undantag frånnaturvårdsföreskrifter eller andra särskilda bestämmelser om markens bebyggande(3 kap. 2 § fastighetsbildningslagen, 9 § anläggningslagen och 8 §ledningsrättslagen). Bemyndigandet torde ofta komma att riktas tillbyggnadsnämnden (jfr prop. 1985/86:90 ' s.107). I 43 § naturvårdslagen och 28 a § naturvårdsförordningenfinns regler som ger befogenhet att överlämna åt den kommunala nämnd som kommunfullmäktige bestämmer att besluta om bl.a. undantag från förbudet mot bebyggelse m.m. inom strandskyddsområde. Reglerna hade motsvaran de innehåll i lydelse före PBL:s ikraftträdande. I de flesta fall torde delegationsbemyndigandet ha riktats till , som därvid samordnat sin prövning med motsvarande prövning av frågor om lov enligt de äldre reglerna i 56 § byggnadsstadgan. Enligt 17 § andra och tredje stycket naturvårdslagen skallbyggnadsnämnden pröva frågor om tillstånd till uppsättande av skylt varigenomallmänheten avvisas från visst område samt förordna om borttagande av sådanolagligt uppsatt skylt. Utskottet har lämnat en översiktlig redovisning avbyggnadsnämndens uppgifter enligt och andra hithörandelagar. Därav framgår att har viktiga uppgifter i fråga omtillståndsgivning för bebyggelse och fastighetsbildning m.m. Nämnden har ocksåatt besluta om ingripanden och sanktioner mot enskilda. Den får ta ut avgifterav enskildaoch har att svara för betydelsefull service gentemot allmänheten. KU 1987/88:23Nämndens uppgifter kan karaktäriseras som kvalificerad myndighetsutöv- Bilaga 3ning som mynnar ut i såväl gynnande som betungande förvaltningsbeslut.Uppgifterna kan inte enligt nuvarande regler anförtros åt något annat kommunaltorgan än åt ett lokalt organ enligt lokalorganslagen. Det är att märka attdenna lag inte medger delegation av beslutsrätt i andra frågor än som på grundav sin anknytning till kommundelen och vars beskaffenhet i övrigt lämpar sigför handläggning i ett lokalt organ. I proposition 1979/ 80:54, varilokalorganslagen föreslogs, uttalades bl.a. (s. 29) att byggnadsnämndernasärenden om tillstånd, förbud, förelägganden och tillsyn är ärenden i vilkakraven på rättssäkerhet och likformighet i bedömningen gör sig mer eller mindrestarkt gällande. Dessa ärenden lämpar sig, enligt den propositionen, iskiftande grad för förvaltning genom lokala organ. Det ansågs inte möjligt attdra upp generella riktlinjer för hur sådana ärenden bör fördelas mellan dencentrala nämnden och de lokala organen. Ärenden som rör påföljder och ingripandenvid olovligt byggande m.m. ansågs vara av sådan karaktär att det knappast kankomma i fråga att överlämna dem till lokala organ. Utskottet vill i detta sammanhang erinra också om det iden nu aktuella propositionen (s. 43) och ovan återgivna uttalandet om behovetav likartad bedömning och tillämpning inom hela kommunen med hänsyn tilluppställda nationella mål för bl.a. byggnadslagstiftningen. Det kan också påpekas att lokalorganslagen inte medger attde centrala nämnderna kan berövas sina övergripande och samordnande uppgifter.Den föreslagna lokalnämndslagen medger att de centrala nämnderna avskaffas ochatt kvarstående uppgifter förs över till något annat organ. Mot denna bakgrund ansluter sig utskottet till den kritiksom anförs i motionerna mot de överväganden som redovisats i propositionen.Tillräcklig analys saknas av hur de föreslagna möjligheterna till nedrustningoch. uppsplittring av nämndorganisationen kan förenas med de krav på rättssäkerhetoch likformighet i myndighetsutövningen som utskottet finner måsteupprätthållas. Det hade varit värdefullt om regeringen i denna angelägenhetinhämtat lagrådets yttrande. I avsaknad av synpunkter från lagrådet och denefterlysta närmare analysen i propositionen anser utskottet inte att förslagetom lokalnämndslag bör vinna bifall. Ytterligare ett skäl att inte nu besluta om den föreslagnalokalnämndslagen är den pågående försöksverksamheten med frikommuner och detberedningsarbete som pågår i fråga om ändringar i kommunallagen. Utskottet vill också rikta kritik mot ställningstagandet ipropositionen i fråga om behovet av följdändringar i den tillämpliga speciallagstiftningen. som börjar tillämpas i kommunerna med dess reglering av byggnadsnämndernas verksamhetsområde, föreslås möjlighet för en ny nämndorganisation att växa fram i vilken nämnden över huvud taget inte behöver ingå. Någon upplysning i om detta förhållande skulle emellertid, enligt propositionen, inte införas. Lovprövning och frågor om sanktioner, avgifter m.m. som enligt PBL skall handhas av , skulle alltså kunna handläggas i något helt annat kommunalt organ utan att något stöd i PBL för denna 44 Utskottet delar inte heller i detta hänseende ståndpunktsta- KU1987/88:23 gandet i propositionen. föreslår alltså konstitutionsutskottetatt tillstyrka motionerna 1987/88:K1 (fp) yrkande 6, K2 (m), K3 (c) yrkande 1och K4 (vpk) yrkande 4 och därmed avstyrka regeringens förslag tilllokalnämndslag, allt såvitt förslagen behandlas i detta yttrande. Närvarande: (), (),(), Per (), (), MargaretaPalmqvist (s), (), (), (vpk),(), (), (), (),() och (). , Per , ,, , och (alla s) anseratt texten under rubriken bort ha följande lydelse: Utskottet finner att förslaget till lokalnämndslaginnefattar en lämplig vidareutveckling av de möjligheter som redanlokalorganslagen ger kommunerna att decentralisera sin organisation. Utskottettillstyrker alltså förslaget. Utskottet understryker vad som redan framhållitsi propositionen om vikten av att kommunerna beaktar behovet avförtroendemannaorgan på central nivå särskilt i fråga om sakområden där enlikartad bedömning och tillämpning över hela kommunen är nödvändig till följdav de nationella mål som uppställts för verksamheten, t.ex.inombyggnadslagstiftningens område. Utskottet föreslår därför attavstyrka motionerna 1987/88:K1 (fp) yrkande 6, K2 (m), K3 (c) yrkande 1 och K4(vpk) yrkande 6 och därmed tillstyrka regeringens förslag,allt såvitt förslagenbehandlas i detta yttrande. Lag omdels fortsatt giltighet av lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation dels att lagen, som gäller till utgången av , skallfortsätta att gälla till utgången av , dels att 1, 6 och 8 §§ skall ha följande lydelse. KU 1987/88:23 Bilaga 4