bet · GB01FiU25 · 1987-12-31 00:00:00 — Beträffande forskning och utveckling förinformationsteknologi i offenfiig verksamhet nöjer sig proposifionen med atf föreslå inrättande av ett tillfälligt "utvecklingsråd" inom statskontoret. Vi anser aft detta är en förpassiv 35 inställning.Det finns goda möjligheter att med hjälp av t.ex. medel från FiU 1987/88:25Informationsteknologiprogrammet (via STU eller ) starta offentligademonstrationssystem av allmänt intresse. Som exempel vill vi nämna användningav s.k. intelligenta kort för sjukjournaler, prov med ökad tillgång fillsamhällsinformation via hemterminaler, regionala lokala kommunikationssystemm.m. I propositionen föreslås aft datorcentralen QZ skallomvandlas fill bolag och drivas på affärsmässiga grunder. Proposifionenföreslår en samordning med det statliga bolaget . haröverlämnat bilaga 2, i vilken denna fråga ingår, till utbildningsutskottet förberedning. Vi vill dock i detta sammanhang framhålla att vi anser aft QZ börbolagiseras och försäljas. Vi anser att privata ägare bör kunna driva QZ iöppen regi. 37 4 1987/88. över proposition 1987/88:95 om datapolitik för Finansutskottethar berett försvarsutskoffef tillfälle atf yttra sig över proposition1987/88:95 om datapolitik för statsförvaltningen och mofioner i anslutninghärtill. yttrande berör främst avsnittet 3.6 om organisationav säkerhetsarbetet och omfattar också ett antal till utskottet hänvisademotionsyrkanden från den allmänna motionsfiden , nämligen FöSOl, FöSll samtFöS26. Dessa överlämnas till finansutskottet - under förutsättning av dessmedgivande - med detta yttrande. Väckta under allmänna motionstiden 1987/88:FöS01 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförtsom säkerhet och sårbarhet. 1987/88:Fö511 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär atf en parlamentarisk sårbarhefsbe-redning tillsätts, 2. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omparlamentarisk medverkan i dafaufvecklingsarbetet, 3. atf riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts omdecentralisering av dataregistren. l987/88:FöS26 av m.fl. (m) vari yrkas 1. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hanteringenav sårbarhefsfrågorna inom , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill kätina vad i mofionen anförts omsårbarhefsanalys i samband med utredningsförslag om inrättande av nya register, 3. aft riksdagenhos regeringen begär förslag til! krav på kryptering av sekretessbelagdinformafion vid datakommunikation,. 4. atf riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen. anförts omsammanställning och försäljning av information som kan vara till skada förrikets säkerhet. Väckta medanledning av proposition 1987/88:95 FiU 1987/88:25' T3 (I o o J 1 1987/88:Fil5av LarsTobisson m.fl. (m) såvitt gäller yrkande 3 att som sinmeninggerregeringen till känna vad som i motionen anförs angåendesårbarhetsarbefefs organisation. 1987/88:Fil6 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkande 6 atf som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om ansvaret för säkerhetsarbetet. behandlade - med anledning av vissa under denallmänna motionstiden väckta motioner - frågor rörande ADB-sårbarhet ochADB-säkerhet '(FöU 1987/88:1, rskr. Det finns i dettasammanhang anledning atf återge huvuddragen i vad försvarsutskottet i sittbetänkande därvid anförde som sin - sedermera - mening beträffandedatasäkerhetsarbetefs organisation och vidgade uppgifter för överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB). Sålunda konstaterade utskottet bl.a. attberedskapsplaneringen inom ADB-området förefaller vara i stort behov avaktivering, att ADB-sårbarhefen inom ADB-anväridande myndigheter och organ oftaär oacceptabelt hög, atf rollfördelningen mellan de olika centrala myndighetersom har ett partiellt ansvar för samordningen av åtgärder för att minska ADB-,sårbarheten infe är helt utklarad samt aft det därför är av stor vikt aft ettsamlat grepp tas på ADB-säkerhefsfrågorna, syftande fill ett förtydligande avsamordningsansvaret och ett undvikande av ineffektivt dubbelarbete. Ibetänkandet anförde utskottet vidare: Den självklara och nödvändiga utgångspunkten är dock attADB-säkerhefsarbefet i allt väsentligt utgör systemanvändarens ansvar.ADB-säkerhetsfrå-gorna är så mångfacetterade, komplexa och specifika för olikasystem och användare att det torde vara omöjligt för ett överordnat organ attskaffa sig kunskap om de svagheter som vidlåder det enskilda systemet. Detotala sammanlagda kostnaderna för de olika åtgärder som erfordras för atfväsenfiigt nedbringa ADB-sårbarheteni samhället skulle därtill bli niyckethöga. De som avser aft utnyttja ADB för sin verksamhet under kriser och i krigtorde i allmänhet vara de användare som även i fredstid bör eftersträvasärskilt hög systemsäkerhet. Det huvudsakliga ADB-säkerhetsarbetet måstesåledes bedrivas av den ansvarige sysfeminnehavaren i fråga om organisa- 'fion, säkerhetsrutiner, personal, tekniska anordningar, fysiskt skydd, personalutbildning,m.m. Vad som erfordras på central nivå är således enkraftsamling när det gäller samordning och prakfiskt främjande avADB-säkerhetsarbetet i varje fall till dessADB-iillvänjningen i samhället hunnit därhän atf huvudregeln om varjeADB-användaresprimära säkerhefsansvar fått fast form. Frågan om vilken av de aktuella myndigheterna som i dettakraftsamlande syfte i första hand skulle kunna ges vidgade uppgifter bör enligtutskottets mening bl.a. ses i sammanhang med frågan om huriivida det ärändairiålsen-ligf att, som , i fråga om ADB-säkerhet och ADB-sårbarhetsärskilja problemen i fred från de som gäller för kriser och krig. sin delövervägande skäl tala för aft ett organisatoriskt särskiljande är sakligt FiU 1987/88:25 omotiverat och olämpligt. Problemen är tillräckligt likartadeför aft de Bilaga 1 lämpligen bör behandlas i ett sammanhang. I konsekvenshärmed och mot bakgrund av existerande kompetens och inriktning inom resp.myndighet anser utskottet att det påtalade behovet av samordning, kraftsamlingoch överblick inom ADB-säkerhefsområdef i första hand bör tillgodoses genom aftÖCB ges vidgade uppgifter på defta område. De resursfrågor som därvidaktualiseras torde hanteras inom ramen för den löpande budgetprocessen.Utskottet anser aft som sin mening bör ge regeringen till känna vadsom i det föregående har anförts om vidgade uppgifter på ADB-säkerhefsområdefför ÖCB. I proposition 1987/88:95 konstaterar föredragandestatsråden och inledningsvis i vad avser frågor rörandesäkerhet och sekretess inom dataområdet (kap. 3) atf man utan inbördes skarpagränser kan urskilja följande huvudområden: - dengrundläggande säkerhet i fred som omfattar systemkvalitet, reservfunktioner,intrångsskydd, fysiska hot som sabotage och terrorism, etc, - den ytterligaresäkerhet som avser särskild utformning av vissa system för att kunna stödjafunktioner som skall verka under kris och i krig. I propositionen konstateras vidare att ett antalmyndigheter har ansvar för olika delar av säkerhetsarbetet och atf det finnsett behov av aft precisera deras uppgifter och att skapa en organisatoriskgrund för samordning, kraftsamling och överblick över beredskapsplaneringen ochsäkerheten i ADB-systemen. Härutöver anförs att alla myndigheter som har ansvar förADB-system, vilka den egna eller andras verksamhet är beroende av, bör ha enklar uppfattning om säkerheten i ADB-verksamheten. Dessa myndigheter skalldärför, enligt vad som föreskrivs i proposifionen, senast /90 hagenomfört säkerhetsanalyser för dessa sysfem samt vid behov ha utarbetat enplan för erforderliga säkerhetshöjande åtgärder. I propositionen anförs attstatskontoret bör ges i uppdrag atf sammanställa resultaten av dessasäkerhetsanalyser och till regeringen i samråd med ÖCB redovisa en bedömning avanalyserna samt planerade eller vidtagna åtgärder vid myndigheterna medanledning av analyserna. Beträffande organisationen av ADB-säkerhetsarbetet iövrigt anförs i propositionen (bil. 3.6, s. 33-36) atf överstyrelsen för civilberedskap, ÖCB, och stafskonforef har ansvaret för främst samordning ochsårbarhets- och säkerhetsfrågor i fred, under kris och i krig. Med hänvisningfill ställningstaganden i dessa frågor behandlas fråganrörande ansvarsfördelningen mellan dessa båda myndigheter och även rollen förden särskilda samrådsgrupp för samhällets säkerhet inom dataområdet (SAMS) somtillsatts inom . Härvid anförs beträffande ÖCB bl.a. att överstyrelsen börfå i uppdrag atf utreda behovet av styrmedel för aft förverkliga en samhällsövergripande beredskapsplan för landefs ADB-beroende vid krigsfara eller krig. Vidare bör ÖCB enligt propositionen belysa förutsättningarna för att också utfärda 40 riktlinjerför förberedelser i fred som ger tillräcklig ADB-säkerhet vid FiU1987/88:25 krigsfara eller i krig. Det sägs i proposifionen kunna vara möjligtatf i samma Bilaga 1 riskanalys och i samma planeringsprocess behandlasäkerhetsåtgärder för såväl fred som kris och krig samt formulera defunktionskrav som samhälls-vikfiga ADB-system skall kunna leva upp fill. ÖCB:s övergripande ansvar för beredskapsplaneringen avbl.a. säkerhet som följd av ADB-användningen är enligt proposifionen emellerfidså nyft atf det ännu saknas erfarenheter av hela planeringsprocessen,exempelvis beträffande finansieringen av åtgärder som infe är motiverade förenbart fredssamhällef. ÖCB bör därför enligt propositionen få i uppdrag attnärmare utveckla frågor rörande beredskapsplaneringens styrmedel, som ettförsta steg i riktning mot atf utöka ÖCB:s ansvar till atf också omfattariktlinjer för förberedelser i fred för att uppnå tillräcklig ADB-säkerhet ikris och krig. Beträffande statskontoret sägs i propositionen aftkontoret bör ha kvar sina nuvarande uppgifter inom säkerhetsområdet. Däri ingårenligt propositionen aft ha ett samordningsansvar för ADB-säkerhefen i fredinom den civila statsförvaltningen inkl. affärsverken. I sitt säkerhetsarbeteskall statskontoret bl.a. utgå från de krav på ADB-säkerhet i kris och krig somkommer fram i ÖCB:s arbete. Utskottet konstaterar atf regeringen i föreliggandeproposifion sökt ta fasta på och närmare konkrefisera bl.a. vad som frånriksdagens sida tillkännagavs i inledningsvis återgivnautskottsbetänkande om ADB-sårbarhet och ADB-säkerhet. Vad utskoftet i detsammanhanget anförde utgör den självklara utgångspunkten för utskottets härföreliggande ställningstagande till den inriktning som redovisas ipropositionen och fill de motioner som omfattas av detta yttrande. Utskottet biträder således den uppfattning som uttrycks iproposifionen och som även i väsentliga avseenden kommer till uttryck imofionerna i berörda delar, nämligen aft det saknas en samlad bild översårbarheten/ säkerheten i ADB-verksamheten och konsekvenserna av störningar ochatf det därför finns ett behov av att skapa en organisatorisk grund församordning, kraftsamling och överblick över beredskapsplaneringen ochsäkerheten i ADB-systemen. Utskottet biträder också vad som anförs iproposifionen om det lämpliga i aft stegvis skapa konkreta former förtillämpningen av de av angivna rikfiinjerna beträffande ÖCB:s utökadesamordningsansvar och ansvar för att bl.a. tillhandahålla det förADB-säkerhetsarbetet nödvändiga riskanalysunderlaget. I tre motioner från den allmänna motionstiden berörsfrågor rörande ADB-säkerhetsarbetefs bedrivande. I mofion 1987/88:Fö501 (fp) framhålls att det huvudsakligaansvaret för en enskild myndighets säkerhetsarbete och sårbarhefskontroll ligger på myndig- 4 j Vidare anförs att sårbarhefsberedningen i sitt arbete visade atf det ocksåär nödvändigt att statsmakterna har ett samlat grepp över dessa FiU 1987/88:25 frågor. Det finns, heter det. geniensamma metodproblem för situationer i Bilaga1 såväl fred som krig, något som bekräftades av försvarsutskottet som föreslog ÖCB som samordningsmyndighet. I mofionen anges därefter ett antal konkreta uppgifter som i enlighet härmed borde åläggas ÖCB. däribland ansvaret för principer om undanförsel och förstöring av ADB- register och uppgifter i händelse av krig. I mofion 1987/88:Fö511 (c) anförs bl.a. aft ett sätt atföka säkerheten och minska sårbarheten i de funktioner som är beroende av ADB-teknik vore aft begränsa användningen av stora centrala dataregister. Mofionärerna anser aft ADB-användning inom myndigheter och andra offentliga organisationer skall baseras på små decentraliserade datasystem. Regeringen bör enligt motionärerna ges i uppdrag att utarbeta planer för decentralisering av de, centrala dataregistren inom olika centrala förvaltningar. Slutligen framhåller mofionärerna aft sårbarhefsfrågorna och datafrågornas handläggning måste ges en förstärkt parlamentarisk förankring. I ett yrkande hemställs att , riksdagenhos regeringen begär aft en parlamentarisk,sårbarhefsberedning tillsätts. I mofion 1987/88:FÖ526 (ni) anförs aft de brister inomADB-säkerhefsområdef som sårbarhefsberedningen pekade på ännu kvarstår och attdet inte finns något organ med ett samlat och övergripande ansvar för dennafionella säkerheten, trots det ansvar som lagts på ÖCB. Det är enligtmotionärerna nödvändigt atf regeringen fill redovisar vilkaåtgärder man avser aft vidta för att minska sårbarheten. hörregeringen, framhålls det, till redovisa en organisation försårbarhetsfrågornas hantering med klara ansvarsförhållanden inom . Frågorna om ADB-säkerhetsarbetets organisation berörs äveni ett .par motioner som väckts med anledning av proposition 1987/88:95. I niotion 19S7/88:Fil5 (m) noteras atf regeringen valt atflåta statskontoret ta ett samordningsansvar för ADB-säkerhefen i fred inom dencivila statsförvaltningen inkl. affärsverken. Enligt mofionärerna finns det nurisk att sårbarhetsfrågorna splittras mellan ÖCB, statskontoret och SAMS. Deframhåller att en organisafion meden gemensam handläggning av sårbarhetsfrågornabåde i fredstid och för kris- och krigslägen hade varit att föredra. Med dennuvarande organisationen åvilar det regeringen ett stort ansvar atf tillse attsårbarhetsfrågorna beaktas såväl inom den statliga sektorn som inom övrigasamhällssektorer. Motionärerna anser även att statskontorets samordningsansvarpå detta område bör inskränkas fill den civila statsförvaltningen, exkl.affärsverken. I motion 1987/88:Fil6 (fp), slutligen, avvisarmotionärerna den ansvars-' uppdelning som redovisas i propositionen mellan ÖCBöch statskoriforef. Motionärerna anser att uppdelningen enligt proposifionen äroklar och överlappande och därtill ej i överensstämmelse med riksdagenstillkännagivande . ÖCB har enligt motionärernas mening tilldelatsansvaret för säkerhetsarbetet och skall ha det i fortsättningen. Utskottet får med anledning av dessa motioner anföraföljande. Utskottet erinrar om atf det var rnot bakgrund av ett antal motionsyrkanden om ' 42 effektiviseradsamordning ay och parlamentariskt deltagande i ADB- FiU 1987/88:25säkerhetsarbetet, m.m. som utskottet enigt uttalade att ÖCB ,Bilaga 1 borde kunna ges vidgade uppgifter i syfte atf tillgodose det påtaladebehovet av samordning, kraftsamling och överblick inom ADB-säkerhefsområdef.Utskottet kvarstår vid sin bedömning atf det därmed inte finns några vägandeskäl för inrättande av ett särskilt sårbarhefsorgan eller tillsättande av enparlamentarisk sårbarhetsutredning. Yrkandena 1 och 2 i motion 1987/ 88:FöSll(c) bör således avslås av . Utskottet har inhämtat att ett samråd upprättats mellanfrämst ÖCB och statskontoret för att diskutera fram en lämplig och preciseradroll- och ansvarsfördelning. Den inriktning som redovisas i proposifionenbeträffande ansvarsfördelningen utgår i hög grad från resultatet avhittillsvarande . samråd, ett samråd som för övrigt även kommer aft fortsättamed sikte på en ytterligare precisering av ansvarsförhållandena. Utskottet konstaterar vidare ånyo aftADB-säkerhefsfrågorna och frågorna om samordning m.m. avADB-säkerhefsåtgärderna är mångskiftande och komplexa. Det handlar här om; ettområde där den inom totalförsvaret gängse principen om att ett ansvar i fredäven utgör ett ansvar i kris och krig knappast kan äga full tillämplighet. Detgäller således att finna en lämplig balans mellan dels principen omsystemanvändarens eget ansvar, dels nödvändigheten av central samordning ochöverblick över helheten och dels de olika specifika krav som ställs av olikaspecialinfressenter inom ADB-området. Det perspekfiv som försvarsutskottet har att anlägga påhär behandlade frågor avser hela samhället och hela spännvidden fred - kris -krig. defta bredare perspekfiv har det varit naturligt aft - såsommetod atf främja en effektiviserad och aktiverad samordning avADB-säkerhetsåtgärder - i första hand förorda att ÖCB ges vidgade uppgifter.Detta gör inte det arbete som kan bedrivas av bl.a. statskontoret inom dessverksamhetsområde mindre angeläget. Utskottet har mot ovanstående bakgrund inga invändningarmot de första steg i riktning mot förnyade organisationsformer förADB-säkerhetsarbetets samordning och bedrivande sorn redovisas i proposifionen.I avvaktan på den vidare utvecklingen av samarbetet och ansvarsfördelningenmellan berörda myndigheter i den angivna färdriktningen - och i avvaktan på atfÖCB i enlighet med regeringens programplaneanvisningar skall angevilka resursbehov som följer av de nya uppgifterna - anser utskottet attriksdagen inte bör uttala sig i enlighet med här behandlade motionsyrkanden.Utskottet avstyrker således bifall fill mofionerna 1987/88:Fö501 (fp),1987/88:FöS26 (m), yrkande 1, 1987/88:Fil5 (m), yrkande 3 samt 1987/ 88:Fil6(fp), yrkande 6. I motion 1987/88:FöSll (c) betonas som framgått ovan atfen decentralise ring av dataregistren vore en sårbarhetsminskande åtgärd. Enligt motionä- , rerna borde ge,regeringen till känna vad,som i motionen i detta ämne anförs. Utskottet anser emellertid inte atf bör tillkännage .t någonmening i denna fråga. Det är visserligen uppenbart ätt stora centrala datasystemär sårbara för störningar, men den tekniska utvecklingen i sig FiU1987/88:25 tenderar att verka i decentraliserande riktning. Dessutom harutskottet Bilaga 1 inhämtat att uppmärksamheten inom ADB-användandemyndigheter och organ i ökande grad kommit aft riktas mot säkerhetsfrågor äveni centrala sysfem. Utskottet avstyrker med hänvisning härfill bifall till dettamotionsyrkande (yrk. I motion 1987/88:Fö526 (m), slutligen, far motionärernaupp vissa frågor rörande sårbarhetsanalys, kryptering av sekretessbelagdinformation samt sammanställning och försäljning av informafion som kan varafill skada för rikets säkerhet. Mofionärerna anser aft alla myndigheter med ADB-registerbör göra en sårbarhetsanalys och bedöma eventuella störningar och att ensårbarhetsanalys bör läggas till grund för beslutsfattande om varje nyftregister, ett krav som bör ställas på statliga myndigheter genom fillägg ikommitfékungörelsen. Beträffande datakommunikationernas sårbarhet anförmofionärerna bl.a. atf skyddet mot avlyssning snabbt måste vidareutvecklasgenom förbättrade krypteringsmöjligheter. Motionärerna anser att regeringen börlämna förslag som innebär krav på kryptering vid datakommunikationav sekretessbelagd information. Härutöver anförs aft dagens moderna ADB-teknikoch dess oanade möjligheter fill selektering och sammanställningar gör atfhanteringen av en mängd i och för sig oskyldiga uppgifter kan skada rikefssäkerhet. Med exempel från posfens transporfplaneringssysfem understryks detangelägna i att pröva om vissa informafionssammanställningar är godtagbara medavseende på rikets säkerhet. Med hänsyn fill vad som i propositionen föreskrivs beträffandegenomförande av säkerhetsanalyser senast /90 finner utskottetatt mötionsyrkandet om sårbarhetsanalys i så hög grad får anses tillgodosettatf något ytterligare uttalande från sida inte är befogat.Beträffande övriga yrkanden utgår utskottet ifrån att de aspekter som därbehandlas noga beaktas inom ramen för det säkerhetsfrämjande ochsäkerhefssamordnande arbete som bedrivs. Härutöver torde dessa frågor kunnauppmärksammas i de förnyade direktiv till samrådsgruppen för samhälletssäkerhet inom dataområdet, SAMS, som aviseras i proposifionen. Utskottet anserdock inte atf har anledning uttala någon mening om dessa frågor. Avdet anförda framgår aft utskottet avstyrker bifall till här behandlade yrkandeni mofion 1987/88:FöS26 (yrk. Närvarande: i (). Bölander(c), (), (), (s),(), (), (), (), i (c), (), ' Palmerlund(s), () och (). Avvikandemening FiU 1987/88:25 Bilaga 1 Organisation av ADB-säkerhetsarbetet t , och (alla m) anser aft i den del avyttrandet - under - som på s. 43börjar med "Det perspektiv" och slutar med "mindreangeläget" sista meningen borde ha utgått. 1987/88:2 y om datapolitik i statsförvaltningen FiU 1987/88:25 Bilaga 2 har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig över proposifion 1987/88:95 om datapolitik förstatsförvaltningen jämte motioner i de delar som rör arbetsmarknadsutskottetsberedningsområden. behandlar i sitt yttrande defrågor som hänger samman med de anställda och ADB-fekniken, dvs. främstkompetensutvecklingen (kap. 2). I proposifionen framhålls ADB-teknikens vikfiga roll iförnyelsen av den statliga sektorn. Den innebär bl.a. att handläggningstidernahos myndigheterna kan förkortas och att resurserna kan utnyttjas mereffektivt. Utvecklingen när det gäller utnyttjande av ADB istatsförvaltningen har gått mycket snabbt. Antalet datoriserade arbetsplatserhar ökat från ca 22 1983 till 73 1987. Det är självklart atf en sådan utveckling ställer krav påpersonalen. Som framhålls i propositionen är de anställdas engagemang iverksamheten och förändringsarbetet en förutsättning för ett positivt resultat.De bör därför ges en framträdande roll och ett betydande inflytande iutvecklingsarbetet. 1 propositionen ägnas ett särskilt avsnitt åt deanställdas behov av kompetensutveckling. Det framhålls bl.a. aft en ökadkompetens i utvecklings- och ADB-frågor är av avgörande betydelse förförnyelsearbetet. Den allmänna kompetenshöjning som krävs i ett långsiktigtperspektiv är enligt propositionen i första hand en uppgift för det allmännautbildningsväsendet. Även den stafiiga personalutbildningen måste emellertidbeakta långsiktiga och strukturella förändringar i kompetensbehoven. Staten harsom arbetsgivare ett ansvar för att stödja en utveckling av kompefens ocharbetsinnehåll för de grupper som berörs av den ökade datoriseringen istatsförvaltningen. I proposifionen anförs aft det härvid är särskilt viktigtatt beakta de grupper som utsätts för de största omställningsbehoven. Dit hörsjälvklart de korttidsutbildade. Successivt kommer emellertid ocksåarbetsinnehållet för andra grupper att behöva förändras för att man fullt utskall kunna utnyttja datorstödet. Detta gör att utbildningsbehoven inte ärgenerella och enkla. I flertalet fall krävs en noggrann analys avutbildningsbehoven hos varje enskild myndighet. Departementschefen framhåller att kompetensutvecklingen påADB-området särskilt bör stimuleras för fre personalkategorier, nämligen verks- chefer ochledningsgrupper, anställda som kommer att leda eller medverka i FiU1987/88:25 , utvecklingsarbete och använda ADB-system samt personal varsarbetssitua- Bilaga 2 fion radikalt förändras som en följd av datorisering,t.ex. biträdes- och assistentpersonal. Behovet avutbildning för de olika personalkategorierna tas upp i fyra ; motioner.I mofion 1987/88:Fil5 av LarsTobisson m.fl. (m) framhålls aft det . utöver depersonalgrupper som anges i proposifionen är vikfigt att myndigheterna beaktarutvecklingsmöjligheterna för handläggande personal. Erfarenheter från privataföretag och en del myndigheter visar atf adekvat datorsföd i form avordbehandling, databaser, kalkylprogram och beslufsfatfarstöd genom s.k.artificiella intelligensprogram avsevärt kan höja handläggares effektivitetsamfidigt sorn kvaliteten kan förbättras. m.fl. (fp) anför i motion 1987/88:Fil6 att denordning som anges i propositionen för de grupper som bör prioriteras iufbildningshänseende är typisk för regeringens synsätt.