bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Genom strukturomvandlingoch specialisering i jordbruket har vissa äldre brukningsformer och miljöernästan helt försvunnit. Dagens odlingslandskap domineras av stora åkrar sombrukas med rationell odlingsleknik och kemiska bekämp-ningsålgärder.Överlevnaden av ett flertal växt- och djurarter hotas på grund av de storaförändringarna i odlingslandskapet. Landskapet utarmas också i sin betydelsesom bärare av en viktig del av vårt kulturarv. Det moderna skogsbruket innebär också ett bot mot artergenom sin strävan att skapa likåldriga, ensartade och högproduktiva bestånd avframför allt gran och tall, genom produktionshöjande åtgärder såsom uldikningav våtmarker och nyttjartde av främmande trädslag som contortatall m.m.Naturtyper som urskogar, ädellövskogar och sumpskogar har minskat i snabb taktoch är i vissa områden redan försvunna. Del ligger i alla länders och folks intressen att bevaraartrikedomen och mångfalden på jorden. De vilda djuren och växterna är engenetisk resurs, en ovärderlig källa från både ekonomisk, vetenskaplig ochsocial synpunkt. De genetiska resurser som finns i form av vilda växter ochdjur och som vi kommer att behöva använda får vi inte låta försvinnagenom ett kortsiktigt och ensidigt utnyttjande av naturen. Ett uthålligt,långsiktigt nyttjande av arter och ekosystem måste säkerställas. Del betyderatt endast ekosystemets avkastning och inte basen för systemets överlevnadutnyttjas. Naturvårdhandlar därför i sin vidaste bemärkelse om att bevara grunden 51 Naturvård ur också nödvändig t. ex. för att förhindraerosion eller jord- JoU 1987/88:23 förstöring, bibehålla ekologisk stabilitet,skydda ekologiska referensonirå-den, sparu områden för ullmänhetens friluftslivoch bevaru värdefulla landskapstyper - från såväl biologisk som kulturellsynpunkt. Naturvård och ekonomisk utveckling måste gå hand i hand. Bara om manvårdar naturresurserna på rätt sätt skupur man grund för utvecklingen. Detförutsätter att mun skyddar arter, bevarar naturområden och säkrar naturens produktionsförmåga.Att säkerställa en mångfaldig naturmiljö är nödvändigt om vi skall säkra en höglevnadsstandard i vidare bemärkelse. För att kunna bevara mångfalden av arter och naturmiljöeri landskapet räcker det inte alt skydda vissa särskilt värdefulla naturområden.Det är än mer väsentligt att i "vardagslandskapet" bevara vikligamiljöer för växter och djur samt för människors friluftsliv. Ädellövskogslagen(1984:119), ' hänsynsreglerna i skogsvårdslagen (1979:429) och i lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark saml tillståndsplikten för grus- ochtorvtäkt och markavvattning enligt naturvårdslagen ses som uttryck för dettasynsätt. .Möjligheten att ge bidrag till jordbrukare för att bevara värdefullaängs- och hagmarker är ett annat exempel härpå. För att bättre kunna skyddahotade urter och deras miljöer har dessutom ett särskilt auslag för vården avhotade arter m.m. tillskapats fr. o. m. innevarande budgetår. Miljö- och energiministern erinrarom den stora betydelse de ideella föreningarna har haft för svensktnaturvärdsarbete. Dessa har sedan början UV l9()0-tulet varit pådrivande inaturvårdsfrågor och har genom sina aktiviteter varit med om utt lägga grundentill den nuvarande naturvårdslagstiftningen och den offentliganaturvårdsorganisationen. De ideella organisationerna utför även ettomfattande praktiskt naturvårdsarbete för att skydda vissa arter och vårdavärdefulla biotoper. En framgångsrik miljövård kräver samarbete över gränserna.Detta gäller också nuturvurdsarbetet. har anslutit sig till flerainternationella konventioner på nuturvurdsområdet, såsom konventionen om handelmed utrotningshotade växt- och djurarter (CITES), våtmarkskonvenlionen, konventionenom skydd av europeiska vilda djur och växter och deras naturliga miljöer() samt UNESCO-konventionert om skydd för värklens natur- ochkulturarv. Vidare nämns alt det inom ramen för arbetsfält bedrivsett omfattande nuturvårdsarbete, främst rörande skyddet av fauna, flora ochhotade naturmiljöer. har starkt sitt engagemang iInternationella Naturvårdsunionen (lUCN) genom att ingå som regeringsmedlem iunionen. Vuru nuturresurser utgör en av de grundläggandeförutsättningarna för vårt välstånd. Att främja en frårt ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning med marken, vattnet ochden fysiska miljön i övrigt är därför en angelägenhet för hela folket. En sådanhushållning ur möjlig med den lagstiftning som står till förfogande, framförallt ' NRL. plan- och bygglugen (PBL). ML och nuturvårdslagen. Utnyttjandet uv våru resurser måste föregås av enomsorgsfull och långsiktig planering från samhällets sida. a. för altkunna säkerställu nalur- vurdsintressenu.Till grund för pluneringen krävs kunskup om naturvärde- JoU 1987/88:23 . Forskningensom rör naturvård, frumför allt faunans och beroende uv vissa miljöer,är av stor betydelse. genomför riksomfuttande inventeringar omvissu naturtyper som urskogar, udellöv-skogur. fjäll, vulmurker, ängs- ochhagmarker m.m. Inventeringar är nödvändiga för arbetet med att säkerställavärdefulla naturområden såsom nationalparker, naturreservat m.m. Miljö- ochenergiministern anser det angeläget utt inventeringsverksumheten kan försättaoch utt de mest be-tydelsfulla naturtyperna därmed blir kartlagda. Miljö- och energiministern betonar också betydelsen av allnaturvårds-planer så fort det är möjligt upprättas i samtliga län. De s. k.översiktsplaner som kommunerrtu ertligt PBL skull upprätta kommer att utgöraett värdefullt komplement till bl. u. nuturvårdsplunerna. Genom NRL hur urbelelmed den fysiska riksplaneringen kommit till uttryck i en särskild författning.Del framhålls som viktigt att som central myndighet inte barahar uppsikt över hushållningen med naturresurser inom sitt egetverksamhetsområde enligt NRL utan också har ett vidare unsvur för utt bevukumiljöeffekternu uv olika slags utnyttjande uv nuturresurserna. I beskrivningarna av målen för både jord- ochskogsbrukspolitiken finns angivet aft hänsyn skall tas till naturvårdens ochfriluftslivets intressen. Det ankommer enligt miljö- och energiministern påansvariga myndigheter alt se till att meddelade föreskrifter på områdetefterlevs. Ett bibehållande av variationen i odlingslandskapet med endärtill hörande rik fauna och flora bör eftersträvas. Den verksamhet som i dagär möjlig genom utt ett riktut stöd kun ges till enskildu jordbruksföretag förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet bör därför fortsätta. Miljö- och energiministern vill i sammanhanget erinra omregeringens strävan och det arbete som pågåratt kraftigt minska unvändningen av gödselmedel och bekämpningsmedel ijordbruket. Forskningen har strategisk betydelse för en omställning avjordbruksproduktionen till bl. a. en biologiskt anpassad odling. Betydelsen avden forskning som bedrivs med medel från Skogs- och jordbrukels forskningsrådrörande ulternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringenunderstryks. I anmälan till årets budgetproposition har vidare påpekats utt detbehövs ökude kunskaper om miljöeffekterna vid omdaning av . För att uppnå syftet med skyddet av särskilt värdefullanaturområden krävs en effektiv och målmedveten organisation för såvälsäkerställande som för omrudenus förvaltning och skötsel. Länsstyrelserna haren avgörande roll i nuturvårdsorganisationen. I det följande kommer att behandlasen rad förslag och åtgärder bl. a. för att höja effektiviteten och göraförvaltningert mer ändamålsenlig. Som tidigare påpekats representerar odlingslandskapet enviktig del av vårt kulturarv. Det är därför angeläget att vården ochi utnyttjandet av odlingshirtdskapet kun ske på ett sådunt sätt all del finns möjlighet allförstå och uppfatta hur det moderna samhällets markutnyttjande vuxit fram och hur tidigare generationer utnyttjat landskapet. När växt- och djurliv är betingade av del traditionella odlingslandskapets brukningsformer är det 53 därförockså från en mera renodlad nuturvurdssynpunkt ungelngel utt od- JoU1987/88:23 lingslandskupet kan bevaras. Enligt miljö- och energiministern börmun i urbetet med bl. u. vården uv nulurvårdsobjeklen beakta kulturminnesvårdensintressen. Detta är särskilt ungelägel i samband med vårdinsatser iodlingslandskapet. För vissa arters överlevnad krävs åtgärder utöver delbiotopskydd som sker med stöd av nuturvårdslagen eller genom de medel somanvisas för vård av värdefulla ängs- och hagmarker i odlingslandskapet. Miljö-och energiministern anser det viktigt att ett samordnat handlingsprogram förvården av hotade växt- och djurarter utarbetas av . Detsärskilda unslug som hur inruttuts för undumulet möjliggör detta arbete. Krav har från olika håll framförts på en reformering avnaturvårdslagstiftningen, som har gällt i mer un 20 ur. Trots genomfördaförändringar finns det nu behov av en mera systematisk genomgång avnaturvårdslagen. Miljö-och energiministern kommer därför att föreslåregeringen all en samlad översyn görs uv nuturvurdslugen. Moderutu sumlingspurtiet frumlägger i sin purlimotion Jo25principer för slutligt ugunde och statlig förvaltning uv murk för naturvård.Den ideella nuturvurdens ansvur för ägande och förvaltning betonas. I endasttvå full finns skäl för unnul ån privat ugunde uv sådun murk. nämligen när delur frugn om nutionalparker och när ägarstrukturen är splittrad eller osäker(yrkande 2). Enligt yrkunde 7 bör nuturvärdsverkets bidrag till olika friluftsanläggningarpå sikt avvecklas och ansvaret helt överföras på kommunerna. Härigenom frigörsresurser för verkels mer nuturliga arbetsuppgifter. för friluftsändamalbör i största möjliga utsträckning bibehållas i enskild ägo och tillgänglighetenguranlerus genoni långsikligu avtal. I sin partimotion Jo786 efterlyser vpk ennationell nulurvårdsstrategi av sådan innebörd att ett representativt urvul avsvenska skogsmiljöer, tillräckligt stora för alt kunnu fungeru somreferensområden för forskningen, skall säkras för framtiden. Alla i Sverigespontunl förekommande växt- och djurarter skall bevaras i livskrafligupopulutioner över hela sina naturliga utbredningsområden (yrkande 2). I likhet med miljö- och energiministern unser utskottetutt en långsiktigt god hushållning med nuturresurserna måste föregås av enomsorgsfull och långsiktig planering frun samhullets sida, bl. a. för alt göraett säkerstullande uv nuturvårdsintressena möjligt. Ett sådant säkerställandegagnas enligt utskottels mening bäst uv ull sumhnllet hur ett övergripandeansvar för strävandena att säkerställa en mångfaldig nuturmiljö. Utskottetunsluter sig således till de principer för nuturvurdsförvaltnirtgen somframlagts i propositionen. Ulskollel vill emellertid i sammanhanget framhållade möjligheter som finns att träffa frivilliga skötselavtal med enskildamarkägare. Utskottet har tidigare och framhållit sådanasköt- selavtuisom komplement till skyddsåtgärder enligt nuturvårdslugen (JoU JoU1987/88:23 1987/88:5s. Utskottet vill också erinru om att kommunerna sedan den I juli 1987efter delegation från länsslyrelserna själva beslutar om nutur- reservut och nuturvårdsområden. Vud surskilt gäller äganderätten till skyddsobjektenbör påpekas att formella krav pä statligt ägande endast föreliggeri fråga om nationalparker. Med det anförda avstyrker utskottet niotionJo25 yrkande 2. Utskottet ansluter sig också till vad som anförts ipropositionen om friluftslivets intressen och avstyrker på den grunden motionJo25 yrkande 7. Syftet med den strategi för den nationella naturvården somefterlyses i motion Jo7S6 yrkande 2 anser utskottet i allt väsentligt tillgodosettmed vud miljö- och energiministern unfört på området. Motionert bör såledesinle föranleda någon åtgärd. De areella näringarna och deras påverkan på naturmiljön Marken är en av våra viktigaste naturresurser, främst där förut-sätlningur finns för livsmedels-, energi- och skogsproduktion.Jord- och skogsbruk kan oftast inte bedrivas utan att ursprungsmiljön på någotsätt förändras. Dessa ingrepp i naturen har varit och ar nödvändiga för människornaslivsmedelsförsörjning och över huvud taget för utvecklandet av ekonomi, kulturoch sociala funktioner. Miljö- och energiministern framhåller det ansvar somvarje sektor i samhället har för en god natur- och miljövård. Bl.a. skogsbruketoch jordbruket måste således bedrivas på ett' sådant sätt att hänsyn tas tillnaturvårdens intressen. infördes i den dåvarande skogsvårdslagen enbestämmelse med krav på hänsynstugunde till nuturvårdens intressen. 1 1979 årsskogsvurdslag preciserades och utvidgades kraven ytterligare med hänsyn tillandra allmänna intressen. I lagen framhålls bl. a. alt skogsbruket skallbedrivas med hänsyn tagen till skogen som livsmiljö för växter och djur, tillskogens inverkan på vattenbalansen och till möjligheterna att utnyttja skogsmarkenför friluftsliv och rekreation. Genom olika former av reservatsbildning har vissskogsmarksareal un-dantagits från skogsbruk. Regeringen har under senare årsatsat ökude resurser bl. u. för skydd av urskogar. En överenskommelse mellandomänverket och om vissa fjällnära urskogsområden och regeringensbeslut i anslutning till överenskommelsen irtrtebär att ca600 000 ha har urtdarttagits från skogsavverkningar. På grund av den osäkerhet som råder om bl. a. återväxlmöjligheternaför de fjällnära skogarna gäller en mycket stor återhållsamhet för detta skogs bruk. All slutavverkning i dessa områden kräver tillstånd av skogsvårdssty relsen, som därvid även har möjlighet att föreskriva de särskilda åtgärder som behövs för alt föryngringen av skogen skall säkras. Om föryngring inte bedöms möjlig, tillåts inte avverkningen. Kunskaperna om skogsföryngring 55 ifjullomrudenu är inte fullstundigu. Därför görs insutser såväl uvlantbruks- JoU 1987/88:23 universitetetsom av skogsvärdsorgunisationen för att förbuttra dessa kun- fjullnäru skogarnu pågår en murkunvändningsplunering i syfte uttförebyggu konflikter mellan främst rennäring, naturvård, turism och I frågn om slutligt stöd till skogsbruket gäller numeruutt hänsyn skall tas till naturvårdens och andra allmänna intressen.Statsbidrag får inte beviljas till åtgärder som putugligt skudar särskildavärden för natur- och kulturminnesvården. Stöd fur inte heller beviljus tillåterväxtåtgurder på områden som före uvverkning har huft kuruktåren uvlövträdsdominerud hagmark. Programmet för uvveckling av lågproducerande skogsbestånd,s. 5:3-skogur, ar numeru krufligl nedbuntat jämfört med börjun uv l9S0-tuletoch omgärdat uv en rad föreskrifter sotn bör utgöra en garanti mot den negativautveckling för naturvården som har befarats. Chefen för har i sinanmälan till urets budgetproposition förordut bidrug till rådgivning och olikaslags skogs-, natur- och kulturvårdande åtgärder. En ökad hänsyn i skogsbruket till naturvårdens intressenkräver kunskaper som kan utnyttjas vid varje enskild åtgärd. Mot 'denbakgrunden har inlett en omfuttande utbildning av ull personalinom skogs-vurdsorgunisutionen som hundläggér skogsvurdsfrågor. Efter hand somresurserna medger ur del ungeläget att utbildning sker även uv de skogsägaresom själva sköter sina skogsfustigheler. Miljö- och energiministern fäster storvikt vid dennu utbildning. För jordbruket finns i gällnnde jordbrukspolitisknriktlinjer ungivet ett s. k. miljö- och resursmål. Enligt dettu mål ingår i det övergripande mulet för livsmedelspolitiken att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet på en god miljö och till behovet uv en långsiktig och ' plunerudhushållning med våra naturresurser. 1 rimlig utsträckning skall jordbruketbedrivas så alt del bidrar till att bevara genetisk variation och värdefulladelar av fauna och flora i odlingslandskapet. De statliga riktlinjerna förjordbruket utgår från alt en sådan hänsyn till naturmiljön tas som normalt kanförenas med ett rationellt jordbruk. Under de sertaste åren har en rad statliga åtgärdergenomförts för att förhindra en negativ påverkan på landskapsbilden ochnaturmiljön eller förundru kulturlandskapets karaktär. När det gäller del meralångsiktiga arbetet är de pågående forskningsprogrammen om alternativaproduktionsformer i jordbruket och om skog och miljö av stor betydelse. gäller enligt lagen om skötsel uvjordbruksmurk' utt hänsyn till naturvårdens intressen skall ingå som ett normalt led i jord bruket. 1 denna hänsyn ingår skyddet äv odlings- och kulturlandskapet. Hänsynsregeln är också tillämplig för att tillgodose kulturminnesvårdens intressen. Tillsynen över efterlevnaden av skölsellagen utövas av lantbruks nämnderna som har fått ett ökat ansvur för frågorna om naturvårdshän- synen i jordbruket. ' Miljö- och energiministern nöterar med tillfredsställelseutt en utbildning JoU 1987/88:23 om naturvårdshänsyn i jordbruket nu harinletts. Våtmarken är en av de nuturtyper där behovet av ett ökatskydd surskilt aktualiserats. För utt stärka detta skydd finns sedan den I juli1986 en bestämmelse i naturvårdslagen om krav på tillstånd av förmarkavvattningsföretag. Miljö- och energiministern vill betona-vikten av att vi påett sä effektivt sätt som möjligt använder de olika instrument som lagstiftningoch administrativa och finansiella resurser medger. Här har samarbetet mellanmyndig-heterrtu en stor betydelse. Likaså är del viktigt alt såvälmyndigheternasom de areella näringarnas och naturvårdens organisationer gör vad som urmöjligt för utt sprida information om och öka intresset för odlingslandskapet. har i olika sammanhang framhållitnödvändigheten av särskilda vårdåtgärder i odlingslandskapet för att värdefullanuturligu be-tesmurker. slåltermarker m.m. skall kunna bevaras. Verket harpåbörjut ett surskilt projekt för ändamålet - nuturvårdsutgärder iodlingslandskapet (). Betydande insatser för att vårda värdefulla miljöer iodlingslandskapet har genomförts som beredskapsarbeten sedan slutet av1960-lalet. I sammanhanget erinras om beslut att tillföralantbruksnämnderna resurser för rådgivning bl. a. om alternativ odling i.syfteatt främja utvecklingen av miljövänligä odlingsmetoder. Genom den omställning som har startats inom jordbruketoch som innebär att del krävs avsevärt mindre arealer för sedvanligjordbruksproduktion aktualiseras alternativt utnyttjande av jordbruksmarken,bl. u. skogspluntering. De särskildu nuturvårdshänsyn som därvid gör siggällande motiverar en omarbetning av lantbruksslyrelsens föreskrifter ochallmänna råd till skötsellagen. En sådan översyn pågår och skall vara klar inomkort. Miljö- och energiministern anser det angeläget att arbetetmed jord- och skogsbrukets miljöfrågor fullföljs och vidareutvecklas.Naturvårdsverket hur i ett färdigställt hundlingsprogram tagit uppfrågorna om jordbruket och miljön. Också när det gäller skogsbruketsmiljöfrågor finns genom det samarbete som pågår mellan berörda myndigheteren grund att arbeta vidare utifrån. Även andra företag än sädana som utgörs av jord- ochskogsbruk kan innebära påverkan på nuturmiljön och omfultus av nuturvurdslugen.En typ av sådana företag är täklverksamhet, främst grus- och bergtäkter, liksomäven takter av torv för jordförbättring. 1 18 S naturvårdslagen behandlas dessaarbetsförelag som på grund av sina allmänt sett allvarliguinverkrtingur pånaturmiljön är underkastade tillståndstvång. 1 enlighet med beslutgenomför sedan ur 1983 ett regionull femårigt inventeringsprogramavseende förekomsten av bl. a. naturgrus. Takt av torv för energiändamål regleras i lagen (1985:620)om vissu lorvfyndigheter som trädde i kraft . Vid prövning euligt -j torvlugenskull stor hänsyn las till bl. u. naturvårdens intressen. Under JoU 1987/88:23senare ur har ett ullt större intresse hänfört sig till våru myrur. Förutomunspraken på utt utnyttju dem för skoglig virkesproduktion och jordförbättringfinns det också anspråk på energiproduktion. För ull få fram ett underlag förprövning av sadanu ärenden görs regionula våtmarksinventeringar. Dessaberäknas vara avslutade för hela landet omkring . Frågan om tillstund för vutlenföretug prcivus enligtvattenlagen. Vid denna prövning skall hänsyn tas till bl. a. naturvårdensintressen. Utbyggnad av Nuttenkruft skall i vissa fall tillåtlighetsprövas avregeringen. Regeringen kan också särskilt förbehålla siglillåtlighetsprövningen uv andru vuttenkrufts-projekt. Skyddet för nuturmiljönhur ylterligure förstärkts genom NRL, som bl. innehåller ett principielltförbud mot vutlenkruflsulbyggnud i särskilt angivna älvur och älvsträckor.Skyddet omfattar i flertalet full även kull- och biflöden. 1 sin purlimotion Jo24 begär folkpurtiet sådan ändring avskogsvårdslagen utt lövskogsundelen skull kunna ökas i särskiltförsurningsdrabbade områden (yrkunde 24). Enligt två motioner fråncenterpartiet - parlimotionen Jo3() och kommittémotionen Jo72() - skallmiljökonsekvensbeskrivningar göras för vissu skogsbruksmetoder såsomhyggesplöjning, slubbrytning, inpluntering uv främmunde trudslug ochskogsplantering på jordbruksmark (yrkandena 11 resp. 7). Enligt folkpurtietspurlimotion Jo719 är del angeläget att införandet av nya, starktmurkomvandlande brukningsmetoder föregås uv grundligu miljökonsekvensunalyser(yrkande 59). Den fjällnura skogen bör enligt motion Jo23 (c) skyddas genom ulldess ullra känsligaste delar omges av en naturvårdsgräns. Innanför dennu gränsskall större kalhyggen, plöjning, dikning, skogsbilvägar och främmandeträdslag förbjudas (yrkunde 1). 1 motion Jo7l9 begärs i yrkande 60 utt enprocent av den produktiva skogsmarken nedanför de fjullnära barrskogarnaundantas frän vanligt skogsbruk. Utskottet ansluter sig till de synpunkter som framförs imotion Jo24 om lövskogens positiva påverkan på särskilt försurningsdrabbadeskogsområden. Det är enligt utskottets mening nödvändigt all kraftfulla åtgärdervidtas på oliku områden för utt minska försurningens effekter på våra skogar.Enligt vad utskottet erfarit pågår arbete med all öka lövskogsande-len i dessaområden. Utskottet vill betona vikten av att dessa åtgärder kan fortsätta ochatt insatserna utökas. Vad utskottet sålunda anföri tillgodoser enligtutskottets mening i allt väsentligt syftet med motion Jo24 yrkande 24. Motionenbör således inle medföra någon åtgärd från sida. Miljö-och energiministern betonar i propositionen det ansvarsom varje sektor i värt samhälle hur för en god natur- och miljövård. Bl.a.skogsbruket och jordbruket måste bedrivas på ett sådant sätt alt hänsyn tastill naturvårdens intressen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om dels vadsom '58 framhålls skogsvårdslag om utt skogsbruketskall bedrivas med hänsynlagen till skogen som livsmiljö för växter och djur och till skogens JoU1987/88:23 inverkanpå vattenbalansen, dels de villkor som gäller för statligt stöd till jordbruket.Statsbidrag fur således inte beviljus till åtgärder som påtugligt skadarsärskilda värden för natur- och kulturminnesvården. ocksåerinra om den omfattande utbildning som i regi pågår Med vad utskottet här anföri tillgodoses enligt utskottets mening iväsentliga delar syftet med motionerna Jo30 yrkande 11, Jo719 yrkande 59och Jo720 yrkande 7 som således inte bör medföra nugon Med anledning av motionerna Jo23 yrkande 1 och Jo719yrkande 60 vill utskottet erinra om den mycket stora återhållsamhet som pågrund uv osäkerhet om bl. u. återväxlmöjligheterna gäller för skogsbruket i defjäll-rturu skogurnu. 1 propositionen redogörs för den restriktiva inställningenvid tillståndsgivning till slutuvverkning i dessa områden. Utskottet vill isam-munhungel erinru om den murkanvändningsplanering som pågår i de fjullnäruskogsområdenn för utt förebygga konflikter mellan främst rennäring, nuturvurd,turism och skogsbruk. Som framhålls i propositionen är kun-skupernn omskogsföryngring i fjullområdenu emellertid inte fullstundigu. Såväl uvlantbruksuniversitetet som av skogsvårdsorganisationen görs därför insatserför att förbättra dessa kunskaper. Vud utskotlet här unfört tillgodoser i ulltväsentligt syftet med motionerna. Motionerna Jo23 yrkande 1 och Jo719 yrkande60 bör därför inte medföra någon vidare åtgärd frun sidu. Skyddoch vård av naturtyper Nuturtyper som urskogur.