bet · GB01SoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — därförspridas, och missbrukargruppeh måste ägnas särskild uppmärksamhet inomvården och forskningen. 1 motion So220 av () begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförs om åtgärder för alt komma till rätta med kvinnors alkoholmissbruk (yrkande2), och motionärerna framhåller att särskilda krav måste ställas i all planläggning av socialt behandlingsarbete som rör kvinnliga missbrukare. 1 motion So256 av m.fl. (s) understrykskvinnliga missbrukares behov avsärskilda vårdinsatser som utgår från kvinnans speciella erfarenhe- - Kvinnliga missbrukare bör enligt motionärerna ges möjlighet tillbättre vård, där de får möjlighet att bearbeta sin könsidentifikalion. Tillgångenpå institutioner för enbart kvinnor måste också förbättras. anfördabör ges regeringen till känna. Utskottet har behandlat de kvinnliga missbrukarnasspeciella vårdproblem ' bl.a. i betänkandena SoU 1984/85:14, SoU 1985/86:17 ochSoU 1986/87:22. Ett av de mest omtalade vårdprojekten för kvinnligamissbrukare, det s.k. Ewa-projektel vid , Karolinskasjukhuset, har därvid beskrivits. Syftet med projektet var all genomintensifierat uppspårande och erbjudande av en lättillgänglig vårdmöjlighetkunna behandla kvinnor som inte tidigare kunnat nås för medicinskalkholistvård, Verksariiheten är nu en del av klinikens reguljära verksamhetunder namnet Ewa-mottagningén och kan sägas fungera sorn förebild förlättillgänglig alkohölislvård för kvinnor. Då delgäller förebyggande verksamhet har stöd tidigare givits lill flera 26 projektsom vänder sig till kvinnor. Projekten har beskrivits i SoU 1987/88:17 skrift På kvinnors vis - Om drogförebyggande arbete (november1984) och spänner över vilt skilda områden, såsom musik, teater,verktygscirklar och rena samtalsgrupper. har genom en karlläggning av befintligavårdresurser för kvinnliga missbrukare kunnat konstatera dels alt kvinnligaavdelningar nu organiseras vid flera institutioner, dels att öppenvårdsprojektför tidig upptäckt bedrivs på flera håll. Resultatet av kartläggningenredovisas i skriften Vård för kvinnliga missbrukare (redovisar1987:4). I skriften redovisas 90 verksamheter som bedriver särskild verksamhetför kvinnor i någon form. Det understryks att redovisningen inte ärfullständig, men alt den ändå ger en ganska god bild av vilkabehandlingsmöjligheter sorn finns för kvinnliga missbrukare och av hur en bravård för kvinnliga missbrukare skall vara utformad. Sammanfattningsvis angesnågra punkter att lägga pä minnet. - Var sjättemissbrukare är kvinna - Missbruket ärofta dolt - Kvinnor medalkoholproblem söker hjälp sent eller inte alls - Kvinnor söker istället läkare för andra åkommor som blodbrist, magpi-o-blem ellergynekologiska besvär - Psykvården fårla emot kvinnliga missbrukare som söker för depressioner och sömnsvårighetereller som kommer i samband med självmordsförsök - Kvinnligamissbrukare känner mer skam och skuld än män - Misshandel ochsexuella övergrepp är vanliga erfarenheter hos många missbrukande kvinnor - Graviditetenkan innebära en vändpunkt för den missbrukande kvinnan, men etl massivt stödbehövs - Barn tillmissbrukande kvinnor bör erbjudas stöd och behandling - Förutsättningar för en godöppenvård för kvinnor: långvarig behandlingskontakt möjlighettill anonymitet avskilda lokaler - Moment som bör ingå i en bravård för kvinnor; självförlroendelräning - Personalenmåste ha bearbetat egna problem och attityder i samband med sexualitet ochkönsroller - Handledning medinriktning på kvinnoproblem. Problemen kring kvinnliga alkoholmissbrukare och kvinnligamissbrukare i behandling har berörts även i socialberedningens belänkandeMissbrukarna, , Tvånget (s. 144-146), Beredningen säger i dessadelar bl.a. följande. kommer främst i kontakt med kvinnor med entung missbruks problematik och en svår social situation. Dessa kvinnor har, lill skillnad från de socialt etablerade kvinnliga missbrukarna, etl mer avancerat missbruk med stort intag av starksprit, dvs. ett dryckesmönsler som liknar mäns. tidigarepåpekats utgör kvinnor med tungt missbruk en snabbt växande SoU 1987/88:17grupp inom . Av en rapport från socialförvaltningframgår all de utgör mellan en fjärdedel och en tredjedel av det totala antaletmissbrukare som har kontakt med (Franér, , 1987). Det finns enligt mycket som lyder på altmissbrukskarri ären hos kvinnliga alkoholmissbrukare ofta får ett snabbare förlopp än hos manliga alkoholmissbrukare.--- har en stor del av uppmärksamheten i frågaom kvinnor och missbruk ägnats problemet med s.k. dold alkoholism hos kvinnor.Kvinnor i tidiga skeden av alkoholberoende är, som tidigare påpekats, svårareatt nå och motivera för vård och behandling för missbruksproblem. Därtillkommer att de oftare har en mer komplex psykiatrisk problematik. Dessaomständigheter ställer särskilda krav på vårdorganisationen. Erfarenheternafrån behandlingsenheter som vänder sig lill socialt etablerade kvinnor medmissbruksproblem, bl.a. den s.k. EWA-enheten på iSlockholm och liknande enheter inom , visar emellertid altkvinnorna är minst lika motiverade och uthålliga i behandlings-situationen nårkontakten väl har etablerats (1986 och , 1986). Däremot finns del myckel som tyder på att detta integäller de kvinnor som har ett mer avancerat missbruk och en i övrigt svårsocial situation. Tillgängliga data visar att prognosen är sämre för kvinnligaän för manliga tunga missbrukare. Vad beträffar fosterskador på grund av alkoholmissbrukkonstateras i utredningens om det ofödda barnet belänkande SOU 1987:11 Åtgärdervid missbruk m.m. under graviditet, alt vid mitten av 1970-tälet antalet barnsom föddes i med fullständigt eller partiellt fetaltalkoholsyndrom (FAS) uppskattades till mellan 100 och 400. En enkätundersökningsom utredningen gjort tyder på att antalet barn med sådana alkoholskadorsjunkit kraftigt så att det numera rör sig om högst ett 50-tal barnper är. Utredningens överväganden utmynnar bl.a. i attinformationen till allmänheten om riskerna för det väntade barnet med alkoholoch andra droger bör intensifieras. Informationen bör ges i de högre klassernai och i gymnasiet samt genom mödravårdscentralerna,föräldrautbildningen, preventivmedelsrådgivningarna och ungdomsmottagningarna.Utredningen förordar vidare en utökad forskning dels om huruvida även mindremängder alkohol kan innebära fara för fostret, dels om behandling när detgäller kvinnliga alkoholister. Då del gäller behandlingen av de svåraste missbrukarna kanäven erinras om att 35 rnilj.kr. anslagils för stöd till utbyggnaden avvård enligt 18 § LVM (prop. 1987/88:79, SoU 10, rskr. I proposifionenframhålls (s. 19) all del krävs en utveckling avden långsikfiga vården för kvinnliga missbrukare liksom av åt läkemedels-missbrukare (RFHL) har tidigare fått stödtill ett prostitutionsprojekt i , och förbundet har också startat etts.k. molivationshem som i huvudsak skall inriktas på att nå de prostitueradekvinnliga missbrukarna. Frågan om insatser för kvinnliga missbrukare har blivit enallt större och mer brännande fråga för missbrukarvården. Utskottet vill understryka behovet av en specialiserad vård för kvinnor med särskild hänsyn tagen fill kvinnornas särskilda behandlingsbehov. Delta gäller såväl sluten som öppen 28 Isammanhanget finns även anledning att framhålla SoU1987/88:17 ansvar för att kvinnornas situation följs upp efter avslutadbehandling. Som redovisats ovan har kartlagt varsärskild verksamhet bedrivs för kvinnor och även sammanfattat vissa punkter,som särskilt bör , beaktas då vårdalternaliv för kvinnliga missbrukareutformas. Medel lill verksamhet bland speciellt utsatta grupper har anslagits.Informationen till gravida kvinnor om riskerna med missbruk under graviditetsynes numera fungera i huvudsak tillfredsställande. Utskottet konstaterar mot bakgrund av del anförda attarbetet för att hjälpa de kvinnliga missbrukarna i allt väsentligt bedrivsenligt de linjersom förordas i motionerna varför något riksdagsinitiativ ifrågan får anses obehövligt. Utskottet avstyrker därför motionerna So237 (fp)yrkande 3, So220 (c) yrkande 2 och So256 (s). Missbruk av teknisk sprit m.m. I motion So213 av och ()begärs regerings-initiativ för att forskningen skall stimuleras lill att fåfram ofarliga tillsatser som gör teknisk sprit och alkoholhaltiga preparatodrickbara (yrkande I) samt att hos regeringen begär förslag i syfte att stimuleraansvariga myndigheter och organisationer att driva återkommande informationskampanjerför att minska missbruk av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat (yrkande2). I motion So237 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om åtgärder för att få den tekniska spriten oanvändbar som berusningsmedel (yrkande 1). ' I mofionerna framhålls att försäljningen av teknisk spritför berusningsän-damål ökar. Vidare understryks all dessa preparat främstmissbrukas av människor med svåra alkoholproblem och med ofta starkt nedsatthälsa genom ett tidigare intensivt missbruk av "vanlig" alkohol. För försäljning av alkoholhaltiga preparat gäller sammaregler som för handel i allmänhet med det undantaget all preparaten inte fårsäljas om del finns särskild anledning att anta att varan skall användas iberusningssyfte (17 § lagen [1961:181] om försäljning av teknisk sprit ochalkoholhaltiga preparat). En viss skärpning av bestämmelsen föreslogs ialkoholhandelsutredningens slutbetänkande. 1 budgetpropositionen (s. 137)anförs att socialministern dock inte är beredd att lägga framnågon proposition med anledning av utredningens förslag. Alkoholhaltiga preparat skall i princip vara denalurerade,d.v.s. ämnen skall tillsältas för att förhindra missbruk. ges därigenomen avskräckande smak och lukt. Denatureringen får dock inte göra varan direkthälsovådlig om den ändå förtärs. Preparatet måste också gå all använda lill delavsedda ändamålet. genomförde en kommunenkäl ommissbruk av alkoholhaltiga preparat. Syftet med enkäten var bl.a. alt få enöversikt över situationen i hela landet och med detta som grund initieraåtgärder mol missbruket. Av enkätsvaren framkom att de flesta missbrukarna varmän (90 1 *" Rik.sdagen 1987/88. Räiielse S, 34 vid .34 rad 2 stiir": förslagsanslag.Rättar till reservationsanslag. %) över 25år (). En tredjedel av alla kommuner (101 st) hade sökt SoU 1987/88:17förebygga och/eller avhjälpa missbruket genom särskilda insatser. anordnade étt s.k. rådslag rörandemissbruk av alkoholhaltiga preparat med företrädare för socialvården, polisen,nykterhelsorganisationer m.fl. Vid rådslaget konstaterades att del totala antaletmissbrukare av alkoholhaltiga preparat kan uppskattas lill 4 000 i landet ochatt de vanligaste preparaten är brännvätskor. Vidare konstaterades alt det iallmänhet rör sig om personer med ett långt framskridet missbruk av såvälalkoholdrycker som tekniska alkoholprodukter. Motivet lill att någon drickerdessa preparat i stället för varor från Systembolaget är främst del låga prisetmen också tillgängligheten. har utgivit en rapport frånrådslaget, PM 78/84. behandlade frågan om åtgärder mot missbrukav teknisk sprit i yttrandet SoU 1987/88:1 y lillskalteutskoltel. Utskottet anförde därvid följande. ser allvarligt på missbruket av T-röd ochliknande preparat. Problemet är visserligen komplicerat med hänsyn lill att teknisksprit har ett brett användningsområde och alt fullgoda ersättningsmedel ännuinte finns. Utskottet anser det emellertid nödvändigt med ytterligare åtgärder,bl.a, i fråga om hanteringen på försäljningsställena, och när det gällerutvecklingen av ersättningsmedel som inte är baserade på sprit. Delta gälleroberoende av när ställningslagande kan ske till alkoholhandelsutredningensförslag. Del ankommer i första hand på att bevaka och driva påutvecklingen på området. Utskottet förutsätter all styrelsen kommer att ägnadessa frågor särskild uppmärksamhet. Motionerna avstyrks med hänvisning tilldet anförda. Enligt vad utskottet inhämtat bedömde ättmissbruk av teknisk sprit förekom i ungefär samma omfattning som vidundersökningstillfället . Från förbereds för närvarandeinformationsinsatser om missbruk av teknisk sprit riktade fill tillverkare,importörer och återförsäljarnas organisationer. Dessutom har styrelsengenomfört ett omfattande utredningsarbete för att finna bättredenalure-ringsmedel. Utskottet vill ånyo understryka att missbruket av teknisksprit och liknande preparat är etl allvarligt problem. De missbrukare varom härär fråga är ofta de svårast skadade och mest vårdkrävande. hargivetvis ett ansvar för alt även dessa missbrukare ges vård och behandling.Individinrikiade åtgärder från sida är emellertid otillräckligai dessa fall, Enligl utskottets mening måste tillgängligheten av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat nu begränsas. Delta kan främst ske genom en skärpning av bestämmelserna för försäljning. Vidare bör olika ersättnings medel med mindre risk för missbruk så långt möjligt ersätta nuvarande preparat, främst T-röd. De angivna åtgärderna kan innebära vissa olägenhe ter för övriga konsumenter. Delta måste dock accepteras. Regeringen bör enligt utskottets mening skyndsamt utarbeta åtgärdsförslag i enlighet med det anförda. Vad utskottet sålunda anfört om åtgärder mot missbruk avteknisk sprit SoU 1987/88:17 m.m. bör med anledning av motionernaSo213 (fp) och So237 (fp) yrkande 1 ge regeringen lill känna. I motion So229 av Margö och (vpk)hemställs om en utredning om narkolikabegreppet. Motionärerna framhåller attden nuvarande uppräkningsdefinitionen gör det svårt att möta inflödet av nyasyntetiska droger.Narkotikalagsliflningen kommer all släpa efter och blir intetillämplig på nya rusmedel förrän dessa blivit uppförda på någonnarkotikaförieckning. Den lucka i svensk narkoiikalagstifining som här påtalasär betydande, särskilt som inget slut kan skönjas på raden avnya rusmedel, särskilt s.k. skräddarsydda eller analoga droger, anförmotionärerna. I 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) definieras narkotikasom läkemedel eller hälsofarliga varor med starkt vanebildande egenskaper ellervaror som med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper och somdärför antingen är föremål för kontroll enligt en internationell konvention somSverige har biträtt eller som av regeringen har förklarats skola anses somnarkotika. har biträtt två FN-konvenfioner beträffandenarkotika, dels allmänna narkotikakonvenlion (den s.k. SingleConvention), med ändringsprotokoll , dels konvention ompsykolropa substanser. I listor som fogats lill konventionerna och somfortlöpande revideras finns upptagna de ämnen som är föremål för internationellkontroll. 1 förordningen (1963:366, ändrad och omtryckt 1985:244) omatt vissa substanser skall anses som narkotika har regeringen angivit deytterligare substanser som skall anses som narkotika enligtnarkotikastrafflagen. Dessa indelas i centralslimulerande medel,hallucinogener, smärtstillande medel samt sömnmedel och lugnande medel. 1 betänkandet SoU 1986/87:22 (s. 12-14) behandladeutskottet en motion med likartat innehåll som den nu aktuella. Utskottetinhämtade därvid uppgifter om s.k. designer drugs, "skräddarsydda"droger, vid en hearing med företrädare för justitie-och socialdepartementensamt . Utskottet hänvisade vidare lill en utförlig behandling avfrågan i betänkandet SoU 1985/86:17 (s.27-29) då utskottet bl.a. redogjorde förden diskussion om narkotikadefinilionen som förts i brotlförebyggande rådets(BRÅ) promemoria Narkotikabrott (PM 1982:2). I sistnämnda belänkande gjordeutskottet bedömningen alt del fanns klara fördelar med enuppräkningsdefinilion av den typ son tillämpas då en sådandefinition gör all del är möjligt för var och en all skaffa sig kunskap omifall etl visst ämne är narkotika eller inte. Definitionen är dessutom enkeloch juridiskt exakt och därigenom tillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt.Utskottet ansåg alt beredskapen för att möta en situation då det pä den svenskamarknaden uppträder nya narkotiska ämnen eller preparat är god. Utskottetanförde också att oavsett vilken narkotikadefinilion som tillämpas måste enligtutskottets mening krav uppställas på en klar identifiering av ett ämne innan någon kanställas till ansvar för befattning därmed. Mot bakgrund av det SoUiyö//öö.t/ anförda ansåg utskottet alt det inte fanns skäl alt utredanarkotikadefinitionen och avstyrkte aktuella motioner såväl som1987. Utskottet anser att utvecklingen av nya narkotiska ämnenmåste följas med stor uppmärksamhet. Enligl utskottets uppfattning finns dockinte heller nu anledning till etl ändratställningstagande i frågan om narkotikadefinilionen. Utskottet avstyrkerdärför motion So229 (vpk). I motion So205 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omåtgärder för att förebygga spelberoende. Motionären anför att spelberoende kanfå samma konsekvenser som drogberoende med stora ekonomiska, sociala ochpsykiska problem. Motionären föreslår därför ett åtgärdspakei mot spelberoendesom bör betalas med de medel som tillförs statsbudgeten genom spel ochlotterier. I paketet bör - såvitt nu är i fråga - ingå förstärkt forskning ochutbildning, stöd till uppbyggnaden av en länkrörelse saml projekt för vård ochprevention. Delegafionen för social forskning har, enligt vadutskottet erfarit, tagit inifiativ till en förberedande undersökning avomfattningen av sådant spelberoende som behandlas i motionen. Behandling avpersoner med spelberoende sker vid ett behandlingshem för missbrukare. Utskottet delar motionärens oro inför de problem som ettomfattande spelberoende kan medföra, såväl för den enskilde som för hansnärslående. Utskottet konstaterar att en undersökning för attklargöra omfattningen av problemet påbörjats. Enligt utskottets mening börresultatet av studien avvaktas innan har anledning att överväga någotinitiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motion So205 (c). Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslag lillmedelsanvisning beträffande anslaget I 1. Bidrag till världshälsoorganisationensamt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m. samt anslaget 12. Vissainternationella kongresser i . 1. beträffanderesurser för information att avslår mofion 1987/88;So238, 2. beträffandeinformation om alkoholens skadeverkningar alt avslår motion1987/88:So274 yrkande 1, 3. beträffandeen attitydförändring till alkohol attriksdagen avslår motion 1987/88:So279 yrkande 1, 4. beträffande detalkohol-och alt avslår motion 1987/88:So254, 5. beträffande enkampanj för minskad alkoholkonsumtion 32 att avslår motion1987/88:So224, 4. beträffande enkampanj mot langning SoU 1987/88:17 att avslårmotion 1987/88:So237 yrkande 2, 5. beträffandeinformationsinsatser lill kvinnor och i arbetslivet att avslår motion1987/88:So266 delvis, 6. beträffandealkoholfria sektorer attriksdagen avslår motion 1987/88:So273, 9. beträffande inedelsanvisning till upplysning ochinformation på drogområdet m.m. attriksdagen lill Upplysning och information på drogområdet m.m. för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av , 10. beträffandedrogfria ungdomsmiljöer attriksdagen avslår motion 1987/88:So253 yrkande 1, mofion 1987/ 88:So220 yrkande5 och motion 1987/88:So278 delvis, 11. beträffande undersökning avungdomars alkoholmissbruk att avslår motion 1987/88:So278 delvis, 12. beträffande insatser för ungdom iriskzon attriksdagen avslår motion 1987/88:So253 yrkande 2, 13. beträffande lokal och regional samordning avåtgärder mot missbruk altriksdagen avslår motion 1987/88:So233 och motion 1987/88:So279 yrkande 2, 14. beträffande nykterhets-ochnarkotikanämnder att avslår motion 1987/88:So249 yrkande 1, 15. belräffande stöd tillFamiljehemmens riksförbund att avslår motion 1987/88:Sö223 yrkande 1, 16. beträffande stöd till Föreningenfruktdrycker att avslår motion 1987/88:So257, 17. beträffande medelsanvisningen förBidrag till organisationer att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1987/88:So223 yrkande 2 och motion 1987/88:So243yrkande 2 till Bidrag till organisationer för /89 anvisar etlreservationsanslag av , 18. beträffande statsbidrag till vård av unga att avslår motion 1987/88:So231, 19. beträffande insatser för tidigupptäckt av alkoholproblem att avslår motion 1987/88:So266 delvis, 20. beträffande medelsanvisningen förbidrag till missbrukarvård m.m. altriksdagen till Bidrag tdl missbrukarvård m.m. för /89 anvisarett förslagsanslag av , 21. beträffandeutveckhng av vårdmetoder attriksdagen avslår motion 1987/88:So237 yrkande 6, 22. belräffandevårdinsatser för narkomaner attriksdagen avslår motion 1987/88:So260 yrkande 2, 23. beträffandenya vårdmetoder attriksdagen avslår motion 1987/88:So274 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1987/88:So249 yrkande 2, 25. beträffande socialtjänstensmedverkan i samhällsplaneringen SoU 1987/88:17 att avslårmotion 1987/88:So227 yrkande 1, 26. beträffande ulbildning avsocialijänstens personal m.m. att avslår motion 1987/88:So227 yrkande2, 27. beträffande ett sociah stödprojektbland invandrarungdom att avslår motion 1987/88:So214, 28. belräffande medelsanvisningen tillutvecklings-och försöksverk-sainhei altriksdagen med bifall till regeringens förslag till Utvecklings-ochförsöksverksamhet för /89 anvisar etl reservationsanslag av , 29. belräffande kvinnors missbruk , alt avslår motion 1987/88:So237 yrkande 3, motion 1987/ 88:So220yrkande 2 och motion 1987/88:So256, 30. belräffandemissbruk av teknisk sprit m.m. altriksdagen med anledning av motion 1987/88:So213 och motion 1987/88:So237yrkande 1 sorn sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. 31. belräffande definition av narkotikaatt avslår motion 1987/88:So229, 32. beträffande spelberoende attriksdagen avslår motion 1987/88:So205, , . 33. att till Bidrag tillvärldshälsoorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m.för /89 anvisar ett förslagsanslag av . 34. alt lill Vissainternationella kongresser i för /89 anvisar etlreservationsanslag av . Närvarande: (), (), UllaTilländer (c), (), (), (), PerArne Agiert (fp), (), (), RosaÖsth (c), (), (), (), KarinFalkmer (m) och (vpk). SoU 1987/88:17 Informationom alkoholens skadeverkningar m.m. (mom. 2 och 3 i hemställan) , och (alla m) anser dels att det avsnitt i betänkandet som på s. 8 börjar med"Utskottet avstyrker" och slutar med "bruket av alkohol"bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid att del nu inte är tillräckligtalt enbart fortsätta hittillsvarande upplysnings- ochopinionsbildningsverksamhet. Attityden lill alkohol måste förändras. Skolan,folkrörelserna, de religiösa samfunden och inte minst de vuxna hargrundläggande vikliga uppgifter då del gäller alt informera omskadeverkningarna av droger och missbruk. Alla dessa grupper måste engagerasmera för informationen och för all i förebyggande syfte ge barn och ungdomarfastare normer för sina liv och därigenom en naturlig motståndskraft molalkohol och narkotika. Vad utskottet anfört om insatser för opinionsbildningenmol alkohol och andra droger bör med anledning av motionerna So274(m) yrkande 1 och So279 (m) yrkande 1 ge regeringen till känna. dels all utskottet under mom. 2 och 3 bort hemställa 2. beträffandeinformation om alkoholens skadeverkningar attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So274 yrkande 1 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeen attitydförändring till alkohol attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So279 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Det alkohol- och (mom. 4i hemställan) (), (rn), Ann-CathrineHaglund (ni), () och () anser dels att del avsnitt i betänkandet som på s.9 börjar med"Upplysning och" och slutar med "So254 (c)" bort haföljande lydelse: Alkoholfrågan brukar i skilda sammanhang betecknas somvårt största olösta sociala problem, och skadeverkningarna ger besked om attdenna beteckning är korrekt. Upplysning och information har stor betydelse iansträngningarna att minska alkoholkonsumtionen. Del är enligt utskottetsmening angelägel all del finns ett organ som följer händelseutvecklingen pådrogområdet och snabbi kan föreslå regeringen lämpliga och konkreta åtgärdernär så erfordras.