bet · GB01TU8 · 1987-12-31 00:00:00 — om behovet av sjöfartspolitiska åtgärder 1987/88: Mot bakgrund av den svenska handelsflottans snabbaminskning och dess betydelse särskilt från beredskapssynpunktföreslår utskottet i betänkandet att ger regeringen till känna attdet är nödvändigt att skyndsamt vidta långsiktiga åtgärder i syfte attbibehålla en svenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning. Regeringen bördärför enligt utskottet förelägga förslag omsådana åtgärder. I sammanhanget noterar utskottet att regeringen sagt sigvara beredd att föreslå skattefrihet för anställda för inkomst på svenskafartyg i fjärrfart. Som exempel på ytterligare åtgärder anger utskottetinsatser via statsbudgeten samt användning av investeringsfonderna för attunderiätta investeringar i fartyg. I en gemensam m-, fp- och c- reservation framhålls attregeringen bör förelägga en sjöfartspolitisk proposition senast den 1februari 1988. Propositionen bör enligt reservanterna innehålla förslagom att slopa skatten för sjömän för inkomst ombord på svenska fartyg ifjärrfart, om åtgärder i syfte att underlätta investeringar i såväl nytt sombegagnat tonnage samt om att på svenskflaggade fartyg i fjärrfart tillämpa denmodell för de ombordanställdas sociala skydd som det s.k.internationaliseringsavtalet tillhandahåller. Vidare bör regeringen enligt reservanterna övervägamöjligheterna att även i inrätta ett särskilt fartygsregister somskulle göra det möjligt att operera vissa svenskägda handelsfartyg påinternationella kostnadsvillkor. Motionsyrkanden i sjöfartspolitiska frågor, som väcktesunder den allmänna motionstiden vid 1986/, bör enligt utskottetlämnas utan särskild åtgärd i avvaktan på en sjöfartspolitisk proposition. 1986/87:T211 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär ettsjöfartspolitiskt program i enlighet med den inriktning som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär åtgärder förupprättande av en statlig rederiverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1987/88. 3. att hos regeringen begärförslag syftande till att utveckla kust- /88:8 och inrikessjöfartenmed statlig rederiverksamhet, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att statligt rederi som föreslås i motionen inte bör ägafartyg under s.k. bekvämlighetsflagg, 5. att som sin mening gerregeringen till känna att sjöfartsforskningen bör bedrivas i enlighet med vadsom anförts i motionen, 6. att av regeringen begärförslag innebärande att utflaggningen av svenska fartyg till bekvämlighetsflaggi fortsättningen förhindras, 7. att av regeringen begär förslag innebärandeatt de s.k. internationaliseringsavtalen avvecklas, 8. att hos regeringen begärförslag som innebär att fartyg som för flagg som av ITF listats sombekvämlighetsflagg ej skall tillåtas anlöpa svensk hamn, såvida fartyget intehar slutit avtal med ITF eller'av ITF godkänt nationellt förbund och i övrigtuppfyller de krav som ställs på utrustning, bemanning etc. för att få föraskandinavisk eller annan etablerad flagga, 9. att som sin mening gerregeringen till känna att statliga och kommunala myndigheter för sinatransporter inte bör anlita bekvämlighets-flaggade fartyg. 1986/87:T212 av och (båda fp)vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om stöd till den mindre kustsjöfarten ochrederinäringen. 1986/87:T233 av m.fl. (fp) vari yrkas 8. att beslutar att upphäva lagen om fortsattgiltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg. 1986/87:T605 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om sjöfarten. 1986/87:T606 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift attsnabbutreda frågor angående en anpassning av regler och former för svensksjöfart till internationella förhållanden. 1986/87:T607 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av avgifter och taxor som påverkar sjöfarten ienlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87:T610 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av skyndsamma åtgärder för att slå vakt om en betydandesvensk handelsflotta. 1986/87:T614 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom de särskilda hänsyn som betingas av sjöfartsnäringens utpräglatinternationella karaktär, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom sjöfartsnettots betydelse för den svenska ekonomin samt dess bidrag tillsysselsättningen. 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad /88: som imotionen anförts om beredskapssynpunkterna, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom överföring av transporter från landsväg till sjöfart ochkonkurrensförhållandena mellan sjöfart och järnväg i syfte att stärkanärsjöfarten. 1986/87:T620 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär tillsättandet av enutredning för att åstadkomma en samnordisk företagsform för linjesjöfart. Under den allmänna motionstiden vid 1986/riksmöteväcktes ett antal motionsyrkanden i sjöfartspolitiska frågor. Utskottet beslöti februari att uppskjuta behandlingen av motionerna i avvaktan på en avregeringen aviserad sjöfartspolitisk proposition. Någon sådan proposition harännu inte förelagts . meddelade emellertidfinansministern att regeringen avser att låta utreda sjöfartens ekonomiskavillkor. I motionerna uttrycks genomgående en oro över den svenska handelsflottanssnabba minskning samt framförs krav på skyndsamma åtgärder för attsöka vända den utvecklingen. Behovet av sjöfartspolitiska åtgärder Sedan motionerna väcktes har den svenskahandelsflottan fortsatt att minska. Av årets budgetproposition framgår att densvenska handelsflottan (fartyg med en bruttodräktighet av minst 100) år 1975bestod av 616 fartyg med en sammanlagd bruttodräktighet om 7,72 milj. Antaletombordanställda uppgick till ca 24 000. hade handelsflottanreducerats till 438 fartyg, med en total bruttodräktighet om 2,3 milj., ochantalet ombordanställda till ca 10 000. omfattade - enligt vadutskottet erfarit - handelsflottan 424 fartyg med en bruttodräktighet av 2 160000. inrättades ett norskt internationelltfartygsregister som gör det möjligt för främst norska rederier att bedriva visssjöfart under norsk flagg med utländska besättningar och kostnadsvillkor.Registret är även på vissa villkor tillgängligt för utländska rederier.Registrets tillkomst synes innnebära ökade risker för en fortsatt snabbminskning av den svenska handelsflottan. har träffat ett s.k. internationaliseringsavtalmed de sjöfackliga organisationerna. Detta avtal syftar till att stärka densvenska rederinäringens konkurrensförmåga. Sjömän som är anställda påutlands-flaggade fartyg med svenskt ägarintresse eller driftsinflytande ärunder vissa villkor befriade från att betala inkomstskatt i , vilket gerarbetsgivaren motsvarande lägre lönekostnader. Genom särskilda avtal mellanparterna regleras det sociala skyddet. Redarens kostnader för detta skydd reducerashärigenom avsevärt som sjömannen får i princip /88:8 oförändrade förmåner. Den snabba minskningen av den svenska handelsflottan ärenligt utskottets mening ägnad att inge allvarlig oro i fråga om möjligheternaatt behålla en svensk handelsflotta till tryggande av landetstransportförsörjning i krissituationer. Utskottet noterar att regeringen uttalat sig vara bereddatt föreslå skattefrihet för anställda för inkomst på svenska fartyg som går ifjärrfart. Från olika intressenter inom sjöfartsnäringen har emellertidframhållits att en sådan skattebefrielse inte räcker för att bibehålla ensvenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning. Regeringen har beslutat att låta snabbutreda sjöfartensekonomiska villkor. I utredningsarbetet skall redovisas vilken typ och storlekav stödinstatser som krävs för att uppnå de mål för omfattningen av den svenskasjöfartsnäringen som kan sättas upp. 1 debatten har förslag framförts om en sänkning av desociala avgifterna. Utskottet vill för sin del uttrycka stor tveksamhet tilldenna typ av åtgärd. Däremot bör andra former med motsvarande effekt kunnaprövas, exempelvis direkta subventioner över budgeten. Exempel på vadregeringen därutöver kan överväga är att underlätta användningen avinvesteringsfonderna för investering i fartyg. Utskottet anser för sin del att det är nödvändigt attskyndsamt vidta långsiktiga åtgärder som gör det möjligt att bibehålla ensvenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning. Regeringen bör därför föreläggariksdagen en sjöfartspolitisk proposition med förslag om sådana åtgärder, såatt beslut kan fattas före vårsessionens slut. Genomförandet av de sjöfartspolitiska åtgärder som behövsinnebär kostnader för staten. Dessa uppvägs emellertid enligt utskottets meningav fördelarna av att inom landet kunna bevara en internationellt inriktadsjöfartsnäring av rimlig omfattning. Näringen är väsentlig inte bara frånberedskapssynpunkt. Den bidrar också till att stärka bytesbalans. sjöfartsnettot uppgår till ca . Sysselsättningsaspekternaberör vidare inte endast de ombordanställda utan också andra sjöfartsanknutnaverksamheter än själva fartygsdriften. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad utskottet anfört om behovet avsjöfartspolitiska åtgärder och i avvaktan på en sjöfartspolitisk propositionsynes motionsyrkandena böra lämnas utan särskild åtgärd. Yrkandena gäller frågor om stadig rederiverksamhet,bekvämlighetsflagg, sjöfartsforskning och det s.k. internationaliseringsavtatetenligt motion 1986/ 87:T211 (vpk), rederistöd enligt motion 1986/87:T212 (fp),upphävande av flagglagen enligt motion 1986/87:T233 (fp), kustsjöfarten m.m.enligt motion ]986/87:T605 (fp), internationalisering av svensk sjöfart enligtmotion 1986/87:T606 (m), avgifter och taxor som påverkar sjöfarten enligtmotion 1986/87:T607(m), eu sjöfartspolitiskt program enligt motion 1986/87:610 (s), TU1987/88:8 principerna för sjöfartspolitiken enligt motion 1986/87:T614 (c) samten samnordisk företagsform för tinjesjöfart enligt motion 1986/87:T620 (m). 1. beträffandebehovet av sjöfartspotitiska åtgärder attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 2. beträffandestatlig rederiverksamhet attriksdagen lämnar motion 1986/87:T211 (vpk) yrkandena 1-3 utan särskild åtgärd, attriksdagen lämnar motion 1986/87:T211 (vpk) yrkandena 4 och 6 samt 8-9 utansärskild åtgärd, attriksdagen lämnar motion 1986/87:T211 (vpk) yrkande 5 utan särskild åtgärd, 5. beträffandede; 5./:. attriksdagen lämnar motion 1986/87:211 (vpk) yrkande 7 utan särskild åtgärd, attriksdagen lämnar motion 1986/87:T212 (fp) yrkande 4 utan särskild åtgärd, 7. beträffandeupphävande av flagglagen attriksdagen lämnar motion 1986/87:T233 (fp) yrkande 8 utan särskild åtgärd, 8. beträffandekustsjöfarten m.m. attriksdagen lämnar motion 1986/87:T605 (fp) utan särskild åtgärd, 9. beträffandeinternationalisering av svensk sjöfart attriksdagen lämnar motion 1986/87:T606 (m) utan särskild åtgärd, 10. beträffandeavgifter och taxor som påverkar sjöfarten attriksdagen lämnar motion 1986/87:T607 (m) utan särskild åtgärd, 11. beträffandeett sjöfartspolitiskt program attriksdagen lämnar motion 1986/87:T610 (s) utan särskild åtgärd, 12. beträffandeprinciperna för sjöfartspolitiken attriksdagen lämnar motion 1986/87:T614 (c) yrkandena 1-4 utan särskild åtgärd, 13. beträffandeen samnordisk företagsform för linjesjöfart attriksdagen lämnar motion 1986/87:T620 (m) yrkande 1 utan särskild åtgärd. På trafikutskottets vägnarBirger Rosqvist Närvarande:Birger Rosqvist (s), (), (), /88:8Sven-Gösta (), (), (), RuneJohansson (s), PerStenmarck (m), (), (),(), (), (), () och (vpk). Behovet av sjöfartspolitiska åtgärder (mom. 1 -motiveringen) (), (), (),Per Stenmarck (m), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 4 sombörjar med "Utskottet noterar" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Åtgärder bör därför vidtas i syfte att sänkahandelsflottans kostnadsnivå och därmed stärka dess internationellakonkurrenskraft samt för att underlätta fartygsinvesteringar. 1 förstnämnda avseende bör regeringen förelägga riksdagenförslag om att slopa skatten för sjömän för inkomst ombord på svenskahandelsfartyg i fjärrfart. Om skatten slopas, får arbetsgivaren motsvarandelägre lönekostnader. Investeringar i fartyg bör enligt utskottets meningunderlättas dels genom att nuvarande regler om investeringsfonder ändras så attfonderna kan tas i anspråk för investeringar i begagnade fartyg, dels genom engenerösare praxis än i fråga om möjligheterna att utnyttjainvesteringsfonderna för fartygsinvesteringar. En proposition med förslag till erforderliga lagändringarbör föreläggas , dock ej senare än . 1 denna proposition bör också förslag föreläggas riksdagenom att på svenskflaggade handelsfartyg i fjärrfart tillämpa den modell för deombordanställdas sociala skydd som internationaliseringsavtalettillhandahåller. De av utskottet föreslagna åtgärderna torde inte vara tillfyllest för att säkerställa en tillräckligt stor svensk handelsflotta.Regeringen bör därför -inom ramen för ett sjöfartspolitiskt program - övervägaytteriigare åtgärder i syfte att stärka den svenska handelsflottansinternationella konkurrenskraft. Ett exempel på vad regeringens överväganden bör omfatta ärmöjligheterna att även i inrätta ett särskilt register som gör detmöjligt att operera vissa svenskägda fartyg på internationella kostnadsvillkor. Genomförandet av de sjöfartspolitiska åtgärder som behövsinnebär en inkomstförsvagning för staten. Inkomstbortfallet uppvägs emellertidenligt utskottets mening av fördelarna av att inom landet kunna bevara eninternationellt inriktad sjöfartsnäring av rimlig omfattning. Näringen ärväsentlig inte bara från beredskapssynpunkt. Den bidrar också till att stärkaSveriges bytesbalans. Det s.k. sjöfartsnettot uppgår till ca 7 miljarderkronor. Sysselsättningsaspekterna berör vidare inte endast de ombordanställdautan också andra sjöfartsanknutna verksamheter än själva fartygsdriften. nu har anfört bör av ges regeringen till känna.