bet · GB01KU32 · 1987-12-31 00:00:00 — Om sådana uttalanden skall ha någon rättslig verkan förutsätterdet en ändring av den gällande rättsregeln. Utskottet vill emellertid i likhetmed folkstyrelsekommittén och justitieministern inte förändra valsystemet.Motionens förslag om ändringar i valsystemet för att underlätta valsamverkanmellan partier avstyrks därför. Fyraprocentsspärren (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "I spärrfrågan" och slutar med "motionernaavslås." bort ha följande lydelse: Fyraprocentsspärren innebar i det senaste riksdagsvaletatt ett parti kan samla omkring 220 000 röster utan att erhålla ett endariksdagsmandat. Spärren är därtill så utformad attett fåtal röster kan avgöra om ett parti erhåller 14 mandat eller blir heltorepresenterat, beroende på vilken sida om spärren det hamnar. Erfarenheterna av riksdagsval visar också att detvarit möjligt för ett parti att ta sig in i utan att få stöd av minst4 % av väljarkåren, genom att ett parti som medverkat till spärrens tillkomstkringgått reglerna. konstaterade att det inte är möjligtatt genom lagstiftning effektivt förhindra ett upprepande av vad som skedde1985 utan att andra demokratiska värden åsidosätts. Den rimliga slutsatsen ärenligt utskottet att spärren överlevt sig själv och att den därför böravskaffas. Skulle man inte vara beredd att helt avskaffa spärren bör övervägasatt genom en trappstegsformad spärr mildra de tröskeleffekter den nuvarandespärren har. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känfia. dels att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande fyraprocentsspärren . att med bifall till motionerna 1986/87:K203 och 1987/88:KI3 yrkande 1samt med anledning av motionerna 1986/87:K227 yrkande KU 1987/88:322,1987/88:K11 yrkandena 2 och 7 och 1987/88:K225 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Upplösningsrätten (mom. 9) () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Kommittén framhöll" och slutar med "Modonen avstyrks. "bort ha följande lydelse: Med hänvisning till vad som anförts i reservation 2förordar utskottet att frågan om upplösningsrättens avskaffande tas upp i detfortsatta reformarbetet på grundlagsområdet. Motion K17 tillstyrks. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande upplösningsrätten attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K17 såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Personval (mom. 11) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Partiernas roll" och slutar med "Modonernaavstyrks." bort ha följande lydelse: Det svenska valsystemet gerväljarna små möjligheter att välja kandidat inom partierna. Särskilt i storavalkretsar och inom de stora partierna är detta påtagligt. Väljarna får lätt enkänsla att valet vad beträffar personer är avgjort på förhand och att"partiapparaten" sitter inne med den verkliga makten. Det leder ocksåtill att riksdagsledamöterna riskerar att uppfatta sina uppdragsgivare som barapartimedlemmar och inte som väljare. Avståndet mellan väljare och valda blirstort. förslag, som förs fram i motionK17, ändrar enligt utskottets mening inte i någon avgörande grad den ordningsom gäller beträffande den enskilde väljarens möjligheter attgöra personval. Regeringen bör ta fram en metod som innehåller betydligt störreinslag av personval i valsystemet. Motionen K230 tillstyrks. dels att moment 11 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: Il. beträffande personval att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:K230 yrkande 2 och med avslag på motion1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Personval (mom. 11) () och () anser , , dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Partiernas roll" och slutar med "Motionernaavstyrks." bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad som anförts i reservation 2 anser utskottet att KU1987/88:32 ökade möjligheter till personval i enlighet medfolkstyrelsekommitténs förslag bör ingå i det fortsatta reformarbetet påförfattningsområdet. Motion K17 tillstyrks och motion K230 avstyrks. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande pfwon va/ att med bifall tillmotion 1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och med avslag på motion1986/87:K230 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Tidpunkten för kyrkofullmäktigvalen (mom. 17) HansNyhage, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "K202 yrkande 10 avstyrks." bort haföljande lydelse: Genomde kyrkliga valens förläggning som de allmänna valen harsämsta tänkbara förutsättning för en kyrklig valdebatt skapats. Valdeltagandetär som regel mycket lågt. mening bör alla kyrkliga val samlas till en ny kyrkans valdag. Somföreslogs av folkstyrelsekommittén bör denna valdag placeras i oktober åretföre kommunfullmäktigvalen. Förändringen skulle innebära att ökad uppmärksamhetfrån väljare, partiorganisationer och media skulle riktas mot de kyrkligavalen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionerna1986/87:K206 yrkande 10 och 1987/88:K202 yrkande Motion K15, variföreslås att kyrkovalen förläggs till den gemensamma valdagen, avstyrks. dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 17. beträffande tidpunkten för kyrkofullmäktigvalen attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:K206 yrkande 10 och 1987/88:K202yrkande 10 och med avslag på motion 1987/88:K15 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Folkomröstningar (mom. 20) BirgitFriggebo (fp), Hans Nyhage (m), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "Modonerna avstyrks." bort ha följandelydelse: Densvenska författningen har - jämfört med många andra länders - ett begränsatminoritetsskydd. Det finns enligt utskottets uppfattning anledning att i olikasammanhang stärka minoriteternas rätt. Det ter sig naturligt att enkvalificerad minoritet i i vissa lägen skall ha rätt att föra enfråga direkt till rådgivande folkomröstning. Skälenför att utöka möjligheterna till folkomröstning är flera. Nya frågor kan snabbt bli aktuella där de politiska partierna inte kan göra anspråk på att tala för en samlad folkopinion. Vissa frågor skär genom partilinjerna eller ,,, följerinte traditionella skiljelinjer i politiken. KU 1987/88:32 Mot denna bakgrund framstår det som viktigt att enminoritet inom ges möjlighet att få tillstånd folkomröstning. Självfallet bördenna rätt omgärdas av vissa inskränkningar. Så bör t.ex. folkomröstning inte äga rum i budgetfrågor. ' Enligt utskottets mening bör frågan bli föremålför ny behandling i lämpligt sammanhang i syfte att mer fullständigt ochinträngande bereda frågan. Inriktningen bör vara att låta en minoritet påförslagsvis entredjedel av ledamöter få till stånd folkomröstning.Även andra former för att utlösa en sådan omröstning, t.ex. folkinitiativ, börutredas i sammanhanget. Däremot bör det klart fastslås i förutsättningarna förutredningsarbetet att omröstningarna skall vara rådgivande. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetsamtliga rnotioner utom K17 vari föreslås att omröstningsresultaten skall varabindande. dels att moment 20 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 20. beträffande folkomröstningar attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:K206 yrkande 24,1986/87:K224,1987/88:K10 yrkande 3,1987/88:K202 yrkande 15 samt 1987/88:K219samt med avslag på motion 1987/88:K17 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Folkomröstningar (mom. 20) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "Motionernaavstyrks." bort ha följande lydelse: Med hänvisning till vad som anförts i reservation 2 anserutskottet att folkomröstningsfrågan bör ingå i det fortsatta reformarbetet påförfattnings- . Även frågan om huruvida omröstningsresultatetskall vara bindande eller ej bör ingå i prövningen. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionerna. dels att moment 20 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 20. beträffande folkomröstningar att med bifall till motionerna 1986/87:206 yrkande 14, 1986/87:K224, 1987/88:K10 yrkande 3, 1987/88:K17 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1987/88:K202 yrkande 15 samt 1987/88:K219 som sin . mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förstärkt lagprövningsrätt (mom. 21) Hans Nyhage, och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjarmed "I några" och slutar med "Motionerna avstyrks." bort haföljande lydelse: Enligt utskottet har nuvarande reglering med krav påuppenbar avvikelse som grund för lagprövning skapat utrymme för lagstiftning som stämmer mindre väl överens med regeringsformens krav. En utvidgad lagprövnings- ,. 3 1987/88. Rättelse: S, 40 diverse ändringar på raderna 4, 5, 9-13 rätt bör därför införas.Lagprövning bör kunna ske även om avvikelsen inte KU 1987/88:32 En sådanändring skulle göra att domstolar och myndigheter fick större möjlighet attvägra tillämpa grundlagsstridig lag. utskottets mening dockanledning att räkna med att sådan lagprövning även i framtiden kommer att ägarum endast vid sällsynta tillfällen. debatt moment 21 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 21.beträffande/örs/ärA:/ lagprövningsrätt att med bifall till motionerna1986/87:K2Ö6 yrkande 7, 1986/87:K231 såvitt nu är i fråga samt 1987/88:K202yrkande 6 antar som vilande följande lydelse av 11 kap. 14 § regeringsformen:Finner domstol eller annat offentligt organ att en föreskrift står i strid medbestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning eller att stadgad ordningi något väsentligt hänseende har åsidosatts vid dess tillkomst, fårföreskriften icke tillämpas. Dennalag träder i kraft . Införande av författningsdomstol (mom. 23) HansNyhage, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Som en"och slutar med "motioner avslås." bort ha följande lydelse: Detkan enligt utskottet tänkas att en utvidgad lagprövningsrätt inte skulle varatillräcklig för att garantera en grundlagsenlig lagstiftning och lagtillämpning.Därför kan det finnas skäl att utreda frågan om införandet av enförfattningsdomstol. Enförfattningsdomstol i skulle ha till främsta uppgift att vaka över attde i grundlagen förankrade fri- och rättigheterna inte kränks. Utvecklingen pådetta område inger utskottet betänkligheter. Inte minst gäller det skyddet förden enskildes integritet. Behovet av att få vissa frågor med anknytning tillgrundlag och t.ex. vallag prövade, utifrån strikt juridiska utgångspunkter,framstår som alltmer markerat. bör frågan om inrättande av en författningsdomstol, dess kompetens,sammansättning och verksamhet göras till föremål för en allsidig ochinträngande utredning. deb att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 23. beträffande införande av en författningsdomstol attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:K206 yrkande 16, 1986/87:K227yrkande 4, 1986/87:K231 såvitt nu är i fråga, 1987/ 88:K202 yrkande 7,1987/88:K213 samt 1987/88:K225 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Statligtpartistöd (mom. 24) KU 1987/88:32 (), (), (), () och (vpk) anser rfe/5 att den del av utskottets yttrande pås. 22 sombörjar med "Ett bifall" och slutar med "yrkande 3avstyrks." bort ha följande lydelse: Ett bifall till motionerna 1986/87:708 yrkande 3 och1987/88:708 yrkande 3 skulle förutsätta en omprövning av det statligapartistödets konstruktion. Utskottet är inte berett att förorda en sådan.Motionerna avstyrks. Enligt utskottet är det däremot rimligt att de partier somerhåller gratis valsedlar också får sina kostnader för ett hushållsutskick avdessa valsedlar täckta genom statliga medel. Det får ankomma på regeringen attfinna den bästa formen för detta stöd och, återkomma till med förslag..Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion KIO yrkande 4ges regeringentill känna. dels att moment 24 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 24. beträffande statligt partistöd att med bifall till motion 1987/88:K10 yrkande 4 och med avslag på motionerna 1986/87:K708 yrkande 3 och 1987/88:K708 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, . Grundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträtt(mom. 26) (), (), Hans Nyhage(m), (), (), () och () anser ''' dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Enligt utskottet" och slutar med "Motionernaavstyrks." bort ha följande lydelse:, Enligt gällande lag har så gött soma|la utlandssvenskar rösträtt, men den är inte grundlagsreglerad. De senasteårens debatt och utveckling har enligt utskottets uppfattning visat att dettaär otillfredsställande. Genom ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kansvenska medborgare som vistas utomlands berövas möjligheten att utövasin,rösträtt. Det är därför av stor. betydelse att skyddet för rösträttenförstärks. Detta bör enligt utskottets mening ske genom att nuvarandebestämmelser om utlandssvenskarnas rösträtt skrivs in i 3 kap. 2 §regeringsformen. Utskottet tillstyrker således motionerna. dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 26. beträffande grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträtt att med bifall till motionerna 1986/87:K201, 1986/87:K227 yrkande 3, 1986/87:K709 yrkande 1, 1987/88:K201, 1987/88:K222 samt 1987/88:K225 yrkande 3 som vilande antar följande lydelse av 3 kap. 2 § regeringsformen: Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ' ålder senast på valdageneller som är omyndigförklarad av domstol har ej KU 1987/88:32 rösträtt. Frågahuruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grund av en förevalet upprättad röstlängd. Dennalag träder i kraft . Svenska medborgares rösträtt i och i (mom. 28) BirgitFriggebo (fp), (), Hans Nyhage (m), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "1987/88:K703 avslås." bort haföljande lydelse: Utskottetanser det helt otillfredsställande att svenskar som vistas i inte allskan avge sina röster i värdlandet och att de svenska väljarna i Västtysklandskall vara hänvisade till enbart brevröstning. Utskottetanser därför att den på nytt bör ta upp förhandlingar medregeringarna i och i denna fråga. Kravetfrån svensk sida bör givetvis vara att svenska medborgare skall få sammamöjligheter att avge sina röster i dessa länder som i alla andra. delsatt moment 28 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 28. beträffandesvenska medborgares rösträtt i och För bundsrepubliken att med bifalltill motion 1987/88:K703 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, sammansättning (mom. 29) BirgitFriggebo (fp), () och (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "Motionen avstyrks." bort ha följandelydelse: Avprincipiella skäl anser utskottet i likhet med motionärerna att varje parti somär representerat i och som klarat fyraprocentsspärren bör ha en platsi valprövningsnämnden. Nämnden är en rättsinstans och behöver därför i sinsammansättning inte svara mot partiernas styrka i . har också från fristående domare utsetts till ledamöter ochsuppleanter. Utskottet anser att det för den demokratiska insynen och enoberoende prövning är viktigt att alla riksdagspartier är företrädda i nämndenoch vill därför förorda att reglerna skyndsamt ses över av regeringen. delsatt moment 29 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 29. beträffandevalprövningsnämndens sammansättning att med bifalltill motion 1987/88:K217 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2 Särskiltyttrande ku 1987/88:32 Villkoren för utlandssvenskarnas rösträtt (mom. 27) NilsBerndtson (vpk) anför: Jaganser det knappast rimligt att de som utvandrat för årtionden sedan, ochdärefter kanske inte haft några kontakter med , alltjämt skall harösträtt till och vara valbara. En tidsgräns, förslagsvis ,borde finnas. Jag har emellertid i avvaktan på den beredning som utskottethänvisar till inte ställt något yrkande. 1 Förslag till KU 1987/88:32 Lag omändring i regeringsformen Bilagal Härigenom föreskrivs att 8 kap. 15§ regeringsformen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse Grundlag stiftas genom två likaly- Grundlag stiftas genom två likaly dande beslut. Det andra beslutet får dandebeslut. Det andra beslutet får ej fattas, förrän det efter det första ejfattas, förrän det efter det första beslutet har hållits val till i beslutethar hållits val till i hela riket och den nyvalda helariket och den nyvalda har samlats. Vidare skall minst tio harsamlats. Vidare skall förflyta mellan den tid- månaderförflyta mellan den tid punkt då ärendet första gången an- punktdå ärendet första gången an mäldes i karnmare och maldes,iriksdagens kammare och valet, såvida icke konstitutionsut- valet,såvida icke konstitutionsut skottet genom beslut, som fattas skottet genombeslut, som fattas senast vid ärendets beredning och senastvid ärendets beredning och varom minst fem sjättedelar av leda- varomminst fem sjättedelar av leda möterna förenar sig, medgiver un- möternaförenar sig, medgiver un dantag härifrån. får icke såsom vilandeantaga ett förslag om stiftande av grundlag, som är oförenligt med annatvilande grundlagsförslag, utan att förkasta det först antagnaförslaget. Folkomröstning om vilande grundlagsförslag skall anordnas,om yrkande., därom framställes av minst en tiondel av ledamöter ochminst en tredjedel av ledamöterna röstar för bifall till yrkandet. Sådantyrkande skall framställas från det att antoggrundlagsförslaget som vilande. Yrkandet skall ej beredas i utskott. Folkomröstningen skall hållas med det val tillriksdagen som avses i första stycket. Vid omröstningen får de som har rösträttvid valet förklara huruvida de godtar det vilande grundlagsförslaget eller ej.Förslaget är förkastat, om de flesta av dem som deltager i omröstningen röstarmot förslaget och de till antalet är fler än hälften av dem som har avgivitgodkända röster vid riksdagsvalet. I annat fall upptager förslagettill slutlig prövning. Denna lag träder i kraft . Regeringsformen omtryckt 1985:866. 2 Förslag till KU 1987/88:32 Lag omändring i vallagen (1972:620) Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga omvallagen (1972:620)' deb att 7 kap. 2 §, 8 kap. 9 §, 10 kap. 1, 7 och 13 §§, 11kap. 6 a § samt 14 kap. 9 och 15 b §§ skall ha följande lydelse, deb att ilagen skall införas en ny paragraf, 6 kap. 7 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om någon har angetts som kandidat på en valsedelsblankettsom tillhandahålls med kandidatnamn vid ett val utan att han har samtyckt tilldet, kan han anmäla detta till . Till anmälningen, som skallgöras skriftligen, skall fogas ett exemplar av valsedeln. skallföra en förteckning över de anmälningar som kommer in före valet. Röstkort upprättas för den som ärupptagen i allmän röstlängd av lokala skattemyndigheten och för den som ärupptagen i särskild röstlängd av . Vidordinarie val till och Vidordinarie val till och val i helariket av landstingsledamö- val i hela riket av landstingsledamö ter och kommunfullmäktige skall ter och kommunfullmäktige skall röstkorten sändas till de röstberätti- röstkorten sändas till de röstberätti gade senast före valdagen. gade senast före valdagen. Vid annat val skall röstkorten sändas Vid annat val skall röstkorten sändas till de röstberättigade da- till de röstberättigade da gar före valdagen. gar före .valdagen. För val somäger rum upprättas gemensamt röstkort. ' Lagen omtryckt 1987:1334. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse KU 1987/88:32 Bilaga 2 8 kap. Valkuvert tillställs valnämnder ochröstmottagare. Föristerkuvert som avses i 5 § tillställs rösttmottagaré. ' Valkuvert får lämnas ut endast i samband med röstning.Inner- och ytterkuvert för valsedelsförsändelse skall före valetfinnas tillgängliga 1. hos valnämnden och hos de personer åt vilka nämnden haruppdragit att gå väljarna till hända i sådant hänseende, 2. på postkontorsamt hos lantbrevbärare som tar emot valsedelsförsändelser, 3. hosutlandsmyndigheter och på fartyg där röstning skall äga rum. Inner- och ytterkuvert för valse- Inner- och ytterkuvert för valse- delsförsändelseskall dessutom på delsförsändelse skall dessutom på begäran kostnadsfritt tillhandahållas begäran kostnadsfritt tillhandahållas parti som är representerat i riks- parti som vid något av de två . riksdagsvalen har fått mer än en procentav rösterna i hela landet. Vidordinarie val till och Vid ordinarie val till riksdagenoch , val i hela riket av landstingsledamö- val i hela riket avlandstingsledamö ter och kommunfullmäktige får röst- ter och kommunfullmäktige får röst ning ske på varje postkontor inom ningske på varje postkontor inom riket från och med den tjugofjärde riketfrån och med den tjugofjärde dagen före valdagen till och med dagen förevaldagen itill och med valdagen. Vid annat val får röstning valdagen. Vid andra val fårröstning på postkontor ske från och med den på postkontor ske från och med den sjuttonde dagen före valdagen till tiondedagen före valdagen till och och med valdagen. Att röstning på postkontor kan begränsas i vissa fallframgår av 2 §. När val skall förrättas, bestämmercentrala valmyndigheten efter samråd med hos vilka svenskautlandsmyndigheter röstning skall äga rum. Vid val som ej omfattar hela riketfår dock centrala valmyndigheten bestämma att röstning hos svenskutlandsmyndighet ej skall äga rum. Röstning hos utlandsmyndighet val till och får börjatidigast den tjugofjärde val i hela landet av landslingsledamö- dagen före valdagen och pågå så ter och kommunfidlmäktige får röst- länge att avgivna valsedlar kan be- ning hos en utlandsmyndighet börja räknas vara centrala valmyndighe- tidigast den tjugofjärde dagen före . ten till hända senast valdagen. valdagen.Vid andra val får röstning hos en utlandsmyndighet börja tidigast den tjugondedagen före valdagen. Röstningenhos en utlandsmyndighet får pågå så länge att avgivna valsedlar kan beräknasvara den centrala valmyndigheten till hända senast valdagen. chef bestämmer när och varröstning äger rum hos myndigheten samt kungör tid och ställe för röstningen. Röstmottagarehos utlandsmyndighet är myndighetens chef eller den han utser. KU 1987/88:32 Bilaga 2 Vidordinarie val till och val i hela riket av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige får röstning på fartyg börja tidigast den femtiofemte dagenföre valdagen. Vid annat val får röstning på fartyg , börja tidigast denfyrtiofemte dagen före valdagen. Vidordinarie val till och val i hela landet av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige får röstning på ett fartyg börja tidigast den femtiofemte dagenföre valdagen. Vid andra val får röstning på ett fartyg börja tidigast den trettiondedagen före valdagen. Röstning på fartyg får pågå så länge att avgivnavalsedlar kan beräknas vara centrala valmyndigheten till hända senast klockan12 dagen före valdagen. Fartygetsbefälhavare bestämmer när och var röstning äger rum samt underrättar dem sombefinner sig ombord om tid och ställe för röstningen. Röstmottagare på fartyg ärfartygets befälhavare eller den han utser. Vid ordinarie val till och val i helariket av landstingsledamöter och kommunfullmäktige får valsedelsförsändelsevara anordnad tidigast före valdagen. Försändelse som lämnas på fartygfår dock vara anordnad tidigast före valdagen. Vidannat val får valsedelsförsändelse som lämnas i vallokalen eller på postkontorvara anordnad tidigast före valdagen. Försändelse som lämnas hosutlandsmyndighet får vara anordnad tidigast före valdagen ochförsändelse som lämnas på fartyg tidigast före valdagen.