bet · GB01TU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Beträffande frågan om a/rer«flr/i'a (/-/i'/«erfe/hänvisarföredraganden bl.a. till riksdagsbeslut om energipolitiken, varvidframhölls alt det var angeläget rned mer omfattande erfarenheter av användningav alternativa drivmedel genom försök i större skala. Bl.a. mot den bakgrundentillsattes en parlamentarisk kommitté (Dir. 1985:14) för attklarlägga förutsättningarna för låginblandning av motoralkoholer i drivmedelm.m. Kommittén överiämnade sitt slutbetänkande (SOU 1986:51)Alkoholer som motorbrärisle. Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom regéringskarisliet. I ett par motioner tas upp frågan om alternativadrivmedel..Enligt motion T69 (vpk) yrkande 1 bör ett långsiktigt forsknings-och åtgärdsprogram startas i syfte alt introducera välgastekniken i Sverige.Vidare anges i yrkande 2 att vätgas som biprodukt inte får ventileras bort ulanbör i stället stå till förfogande för kollektivtrafiken. I yrkande 3 begärs förslagi syfte att möjliggöra för kommuner och länstrafikbolag all få statliga lån förkostnader för introduktion av vätgasdrivna fordon. I motion T75 (fp) yrkande 2begärs stöd för försök med etanol som dieselersätlning i stadstrafik. Medhänvisning, till avgasproblemen i och begärs i motion T227(c) yrkande 1 att dessa kommuner åläggs att övergå tilletanoldrivna bussar i stadstrafiken. Problematiken kring vätgas som energikälla är somjordbruksutskottet framhåller i sitt yttrande föremål för omfattandediskussion, framför allt utanför . vill tillägga attäven transportforskningsberedningen har anslagit medel till en studiebeträffande vätgasdrift. Någon ekonomiskt tillfredsställande lösning förutses,enligt vad utskottet erfarit, inte inom överskådlig lid. Frågan om etanol somdieselersätlning har som nämnts behandlats av bl.a. motoralkoholkommittén ibetänkandet Alkoholer som motorbränsle (SOU 1986:51). Kommittén har därföreslagit att olika tekniska lösningar för alkoholdrift bör prövas ochutvärderas. Bl.a. bör tälortsbussar ingå i försöken. Betänkandet harremissbehandlats och bereds i . I dettasammanhang kan noteras att en lägesredovisning beträffande introduktionsproblemenför alternativa drivmedel, utarbetad inom miljö- och ,införts som bilaga-4.10 (s. 342 ff) i proposition 1987/88:85 om miljöpolitikeninför 90-talel. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attriksdagen bör lämna ulan erinran vad föredraganden anfört om alternativadrivmedel och avstyrker de nu behandlade motionsyrkandena. Enligt dentrafikpolitiska propositionen skall en del av anslaget B4. Bidrag /88:23till byggande av länstrafikanläggningar kunna få användas för att stimulerainvesteringar i lokal och regional kollektivtrafik som främjar miljö ochenergieffeklivitet. Anslaget skall således kunna användas för anskaffning avnya fordon men också för avgasrening på äldre bussar. Bidrag skall såledeskunna ges för ombyggnader av motorer på äldre tunga dieselbussar samt förtidigarelagd utskrotning av mindre bussar genom snabbare byte av fordon. Dessabåda sistnämnda åtgärder har bedömts ge icke oväsentliga minskningar avavgasutsläppen till måttliga kostnader. Utskottet lämnar utan erinran vad föredraganden anfört omen sådan stalsbidragsgivning. 1 motion T79 (m) begärs att anslår 80 milj.kr.från anslaget 15. Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inomkollektivtrafiken för alt möjliggöra en sänkning av vägtrafikskatten med 300kr. för bilar av årsmodell . I motionen hänvisas till att en målsättningbör vara att underlätta inköp av nya bilar. Detta anges vara extra viktigtinför modellårel . då accisrabalten på avgasrenade bilar upphör. Utskottet finner för sin del det olämpligt alt användaanslaget 15: för några andra ändamål än stöd för kollektivtrafiken. Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget att det skall kunna användas för ensänkning av vägtrafik-skatten för personbilar. Motionen avstyrks följaktligen. I den trafikpolitiska propositionen tas också uppbullerproblem i vägtrafiken. Föredraganden framhåller vikten av att reduceravägbanebuller och däcksbuller. Även buller från bilar, mopeder och motorcyklarbör minska. Som ett led i delta arbete bör verka internationellt förskärpta bullernormer för fordon av olika slag. Utskottet har inte något atterinra mot dessa målsättningar. I propositionen förordas att åtgärder vidtas för attminska de miljöproblem som härrör från flygtrafiken. bör verkainternationellt för åtgärder som syftar till en övergång till flygplanstypermed lägre buller och med lägre mängder skadliga avgasutsläpp. Luftfartsverketbör utarbeta förslag som syftar till att successivt minska den miljöpåverkansom utsläpp från flygplan förorsakar. Arbetet bör ske i samråd mednaturvårdsverket. För att beakta de samhällsekonomiska marginalkostnader somkan hänföras till inrikesflygets avgasutsläpp föreslås som ett komplement tillluflfartsavgifterna all en särskild miljöavjgifl införs. Utskottet har i sittbetänkande 1987/88:TU 22 tillstyrkt införandet av en sådan miljöavgift. I motion Jo701 (c) begärs åtgärder mot avgasföroreningarfrån flygplan. Del hänvisas till alt en mycket stor del av kväveoxidutsläppenöver kommer från flygplan. Frågan om krav på avgasrening måste därförtas upp för behandling. Ett förberedande arbete bör inledas med kartläggning avutsläppens sammansättning, totala omfång och effekter på människor ochlotalmiljö. Forskare och konstruktörer inom flygteknik måste enligt motionärenredan nu engageras för att ta fram tekniska lösningar på avgasproblemen. Beträffande de problem som anförs i motionen villutskottet hänvisa till /88:23 vad som sägs i propositionen omluftfartsverkets ansvar för att minska utsläppens miljöpåverkan. Del bör ocksåframhållas att har enligt vad utskottet erfaritpåbörjat en undersökning av den miljöpåverkan som de utsläpp som görs på höghöjd ger upphov till. Av den trafikpolitiska propositionen framgår också attutvecklingen av nya flygplan och flygplansmotorer har lett till en minskning avbullret samt utsläppen av koloxider och kolväten. Däremot har det inte skett enmotsvarande reducering av kväveoxidutsläppen. De nordiska miljöministrarnakommer enligt propositionen att i det internationella arbetet verka för attpåskynda utvecklingen och införandet av miljövänligare flygplanstyper. Medhänvisning härtill och till det uppdrag luftfartsverket och övriga berördamyndigheter fått att särskilt bevaka hithörande frågor påkallar motionenenligt utskottets mening inte någon åtgärd från sida. Utskottet lämnar ulan erinran vad som anförs i dentrafikpolitiska propositionen om en miljövänligare flygtrafik. I den trafikpolitiska propositionen konstateras att SJarbetar med ett miljöprogram. Det är framför allt problemen medbullerstörningar från lågtrafiken som är besvärande. Föredraganden anför att järnvägen bör ha lika hög ambitioni detta avseende som andra trafikgrenar. Det är därför angeläget att enambitionsnivå för åtgärder mot buller fastställs. Av propositionen framgårvidare att regeringen har för avsikt att ge SJ i uppdrag att i samråd medstatens naturvårdsverk utreda järnvägens miljöeffekter vad gäller buller,vibrationer och nedskräpning från tågtrafik. I uppdraget skall ingå attredovisa förslag till åtgärder. Utskottet lämnar utan erinran vad som anförs i dentrafikpolitiska propositionen om bullerstörningar från tågtrafiken. I motion T84 (m) yrkande 17 tas upp vissa problem kringjärnvägstrafikens miljöeffekter. Enligt motionärerna är avgasutsläpp fråndieseldrivna rälsfordon hälsofarliga och bidragande till en försämrad miljö.De bör därför reduceras. Det anges också alt SJ:s trafik med diesellok ochdieseldrivna motorvagnar stimuleras genom att SJ slipper alt betala vanligaoljeskatter. I den trafikpolitiska propositionen behandlas de problemsom anges i motionen. Föredraganden framhåller alt SJ bör arbeta med att minskautsläppen av luftföroreningarna. Särskilt bör uppmärksammas att de dieseldrivnamotorvagnar som allmänt används på de trafiksvaga banorna är mycketenergikrävande för sina trafikuppgifter. Utskottet instämmer i denna bedömning och vill framhållaatt inte heller ur miljösynpunkt kan dagens dieseldrivna motorvagnar anses vara lämpliga. De drar sålunda mer än dubbelt så myckel dieselolja per mil som en landsvägs buss. Det är därför angeläget att det tas fram en lättare molorvagn, som kan användas i den lokala och regionala järnvägstrafiken men också på längre sträckor såsom på . Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till riksdagensbeslut att anvisa 100 /88:23 milj.kr. till Stöd till utvecklingsarbeteoch demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken (prop. 1987/88:50 bil. 1, TU18, rskr. En del av dessa medel skall användas till järnvägsforskning,med inriktning bl.a. på utveckling av en mera energieffektiv och därmed meramiljövänlig motorvagn. I motionen tas också upp det förhållandet attjärnvägstrafiken inte betalar energiskatt, vilket skulle kunna innebära en vissstimulans för SJ att bedriva järnvägstrafik med dieseldrivna fordon. Utskottet vill för sin del konstatera att järnvägstrafiköver huvud laget är befriad från energiskatt, således också den eldrivnatrafiken. Någon ekonomisk stimulans åt det ena eller andraframdrivningssystemet föreligger därför inte. Däremot finns det en bristandekonkurrensneutralitet så till vida att det inom transportområdet utgårenergiskatt endast för den energi som förbrukas inom vägtrafiken.Järnvägstrafik, sjöfart och luftfart är således befriade från energiskatt. I denna fråga hänvisar föredraganden till att chefen förfinansdepartementet tillkallat en kommitté med uppgift att se över denindirekta skattens omfattning och utformning. Enligt direktiven (Dir. 1987:30)skall kommittén behandla bl.a. frågan om energiskattens framlida utformning ochfrågan om införandet av mervärdeskatt på energiområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmötionsyrkandet och lämnar utan erinran vad föredraganden anfört omavgasutsläppen från dieseldrivna rälsfordon. I den trafikpolitiska propositionen framhålls att fortsattuppmärksamhet bör ägnas sjöfartens vattenföroreningar. Ett annat problemområdeär luftföroreningarna från fartygstrafiken. Dessa bör minska. Särskilt nämnsde luftföroreningar som kan uppstå då fartyg ligger vid kaj. En strävan börvara alt förse sådana fartyg med elström från land, vilket minskarluftföroreningarna men också bullret. Utskottet lämnar utan erinran vad föredraganden anfört omen miljövänligare sjöfart. I den trafikpolitiska propositionen framhålls atttrafiktillväxten i landets tre storstadsregioner, , och , har utvecklats i en sådan riktning att transportsystemen inle längre förmår klara av de växande transportbehoven. Nyinvesteringar och reinvesteringar i transportsystemen har varit otillräckliga, som trafiken ökat. Särskilt allvarligt ärdet att kollektivtrafiken visat sig otillräcklig med påföljd att biltrafiken ökar. Trängsel, dålig framkomlighet, försämrad trafiksäkerhet och allvarliga miljöstörningar har blivit följden. Miljöproblemen består dels i luftförore ningarnas allmänt försurande inverkan och de hälsofarligt höga förorening skoncentrationerna i trånga gaturum, dels i bullerstörningar för dem som bor och vistas i storstäderna. Ansvaret för utformningen av trafik och transporter lokalt och regionalt i 13 storstadsområdenaåvilar i första hand kommunerna och trafikhuvudmän- "pu 1987/88:23 Enriktpunkt för deras arbete bör enligt föredraganden vara att skapasamordnade lösningar i hela regionen, där både kollektivtrafiken ochbiltrafiken ingår som nödvändiga beståndsdelar. Statens uppgift i detta sammanhangbör vara att skapa så goda förutsättningar som möjligt för detta arbetesamt att medverka till att lösa problemen med genomfartstrafiken, En utgångspunkt är att vägtrafiken skallbetala för sina samhällsekonomiska marginalkostnader. En utredning bör enligt propositionen därför tillsättasmed uppgift att ta fram ett samlat underlag angående möjligheterna till enbegränsning av trafikens hälso- och miljöeffekter i storstadsregionerna. Vidaremåste särskilda fordonsålgärder vidtas i landets tätorter för att skyndsamtbegränsa trafikens hälso- och miljöeffekter. Utveckling och anskaffande avmiljövänliga tätortsfordon för kollektivtrafik bör stimuleras. tillstyrker i sitt yttrande attregeringen tillsätter en utredning kring storstädernas trafik- och miljöfrågor.De problem som skall lösas omfattar enligt jordbruksutskottet både åtgärder sombör vidtas på mycket kort sikt och åtgärder som innefattar långsiktigainvesteringar. Därför är det angeläget att utredningen arbetar skyndsamt. Enligt trafikutskottels mening håller miljöproblemen istorstäderna på att ytterligare förvärras. Den år ökade biltrafikenhar lett till överbelastningar i vägtrafiksystemet.. Miljöproblem somluftföroreningar och försurning, söndervittrande kulturminnesmärken,hälsofarligt höga föroreningskoncentrationer i trånga gaturum ochbullerstörningar måste enligt utskottels mening angripas och nedbringas.Kväveoxidutsläppen kommer visserligen att minska efter hand som denkatalytiska avgasreningen införs för personbilar, men den pågående tillväxtenav biltrafiken riskerar att omintetgöra reduceringen. Härtill kommer att ännuså länge kvarstår problemen med utsläpp av mutagena kolväten och partiklar frånden dieseldrivna trafiken. Som anförs i propositionen är bl.a. de styrmedel som nufinns otillräckliga. Olika former av avgifter för att styra trafikflödet ochutgöra den finansiella grunden för investeringar kan behöva aktualiseras.Regeringen har tillsatt den i propositionen aviseradeutredningen om storstädernas trafik-och miljöfrågor. Utskottet ser positivt pådelta. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att minska biltrafiken, framförallt i de större städerna. kommer en utveckling av fordon ochdrivmedel med låg miljöpåverkan och en utbyggnad av kolleklivtrafiksyslemet attvara helt nödvändiga. Enligt motion Jo767 (c) yrkande 16 bör vissa stadskärnorbefrias från biltrafik. I särskilt belastade tätorter bör miljöavgifter prövas.Liknande synpunkter förs fram i motion T933 (c), där ett program för alt fåtill stånd en miljövättligare fordonstrafik i storstäderna efterlyses. Utskottet finner alt flera av de frågor som tas upp imotionerna kommer alt ytterligare beredas inom ramen för den nu tillsattastorstadsutredningen. Motionerna bör därför lämnas utan särskild åtgärd frånriksdagens sida. I motion T66 (vpk) yrkande 41 begärs förslag till åtgärderför att åstadkomma enhalverad biltrafik i de tätare delarna av städerna. Resurserna bör i stället 14 satsas påen kollektivtrafik av hög kvalitet. Som föredraganden framhåller behöver biltrafiken istorstäderna begrän- TUi987/88:23 sas. Vilka åtgärder som behöver vidtaskommer att belysas av. den ovan angivna utredningen. Utskottet är inte berettatt förorda att biltrafiken i vissa områden skall halveras. Motionen avstyrksdärför i denna del. I likalydande yrkanden i motionerna T85 (m) yrkande 22 ochT89 (m) yrkande 11 krävs att s.k. trängselavgifter för trafik i storstädernascentrala' delar inte skall införas. Det hänvisas bl.a. till att beskattningenav bilismen redan finansierar direkt och indirekt byggande och drift avvägnätet. Den fråga som motionärerna tar upp har ett samband medtrafikens kostnadsansvar. I den trafikpolitiska propositionen framhålls altvägtrafikens marginalkostnader är betydligt högre i storstadsområdena än iandra delar av landet. Det gäller inte bara kostnaderna för olyckor ochförsämrad miljö ulan också de s.k. trängselkostnaderna. Med dessa menas intebara den enskilde trafikantens kostnader till följd av låg framkomlighet itrafiknätet utan också de merkostnader som han orsakar för andra trafikantersom får en sämre framkomlighet. Det blir alltså ökade marginalkostnader ävenför dessa. Med utgångspunkt i en samhällsekonomiskmarginalkostnadsprissättning är det enligt utskottets mening rimligt att beaktaäven trängselkostnaderna i avgiftssystemet. Utskottet konstaterar attstorstadsutredningen har möjlighet att ta upp frågor om olika ekonomiskastyrmedel, innefattande även en avgiftssältning med hänsyn tillträngselkostnader. 'Av det anförda följer att motionsyrkandena avstyrks. I motion T206 (s) påtalas behovet av tillfälligbegränsning av biUrafik i tätorter. Det skall enligt motionärerna vara möjligtatt av hälsovårdsskäl med kort varsel stoppa eller begränsa biltrafiken inomett tätortsområde: Det anförs att arbetet på att förbättra miljön måste föraspå en bred front och på lång sikt. När luftförhållandena akut blir mycketohälsosamma kan dock snabba åtgärder bli nödvändiga. Några lagliga medel föralt tillfälligt begränsa biltrafiken kraftigt finns emellertid inte. Det är som utskottet ser det ett viktigt problem sommotionärerna tar upp. Även om åtgärder vidtas för att begränsa avgasutsläppen kan det uppstå situationer då det på grund av väderförhållanden, topografi m.m. blir en särskilt hög koncentration av hälsofarliga luftföroreningar. Detta gäller framför allt i storstäderna med deras stora trafikmängder på en koncentrerad yta. Även efter det att alla personbilar utrustats med modernavgasrening kvarstår betydande luftkvalitetsproblem. Delta hänger bl.a. samman med att många personbilar som är försedda med katalysator kör korta körsträckor och att avgasreningen då fungerar mindre väl. Studier som gjorts för visar alt hälso- och miljöproblemen kommer att öka ytterligare, om inte några åtgärder vidtas. För medverkar topografin med regionens starkt kuperade terräng till att problemen med luftföroreningarna förvärras i de trånga dalgångar där de stora trafiklederna går fram. I medför närheten till kontinenten att mängden luftföroreningar från biltrafiken får ett tillskott till skada för människors hälsa och miljö. 1 regeringens miljöpolitiska proposition (prop.1987/88:85) finns ett förslag /88:23 till ändring av miljöskyddslageninnebärande att regeringen får förklara ett visst område som miljöskyddsområde.Det innebär att regeringen föreslås få meddela generella föreskrifter inomområden som är särskilt belastade av förorenande och annan miljöfarligverksamhet. Med det förslaget synes motionärernas önskemål kunna blitillgodosett. Motionen bör därför lämnas utan särskild åtgärd från riksdagenssida. I motion T66 (vpk) yrkande 42 begärs ett införande avbduthyrning i etter kooperativ regi. Staten bör enligt motionärernastimulera utvecklingen av en sådan verksamhet. Motivet är att även vid en välutbyggd kollektivtrafik kan det för många människor uppstå behov av att kunnaanvända bil för resor t.ex. till områden utan kollektivtrafik, vid frakt avvaror eller för semesterresor. I stället för att äga en bil bör det kunnafinnas en möjlighet att hyra en bil i varje stadsdel. Enligt vad utskottet erfarit har det gjorts försök attintroducera bilandelsföreningar i landet. En sådan förening finns sedan fem årtillbaka i . Introduktionen av föreningen har beskrivits i en rapportfråri transportforskningsberedningen (TFB rapport 1984:30). Dåvarandekollektivtrafikberedningen anslog medel till verksamheten och till enutvärdering av densamma. Några efterföljare synes föreningen emellertid inte hafått. Verksamheten bedrivs i relativt liten skala med sammanlagt fyra bilar somär tillgängliga för föreningens medlemmar samt även för vissuthyrningsverksamhet till andra. Några lagliga hinder för att bilda motsvarande föreningari andra delar av landet finns inte. Utskottet är inte berett att förordastatliga bidrag för att stimulera ytterligare verksamhet med biluthyrning i kommunaleller kooperativ regi. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I motion T66 (vpk) yrkande 46 begärs att hosregeringen begär förslag om arbetsgivaravgifter och lägesavgifter för attfinansiera kollektivtrafiken. Motivet för ett införande av arbetsgivaravgifter som ettsätt att finansiera kollektivtrafiken anges vara att god tillgång tillkollektivtrafik underlättar för företagen att anställa personal som inte harbil. En sådan avgift bör enligt motionärerna kompletteras med en lägesavgift, varsstorlek bestäms utifrån vilket läge ett företag har i förhållande tillkollektivtrafiksystemet. Högsta avgift bör betalas av dem som etablerar sig iperifiera lägen. Hög avgift bör emellertid också tas ut av företag iöverhettade citybildningar. Frågan om alternativa finansieringskällor har ingåendebelysts av dåvarande kollektivtrafikberedningen inom ramen för ettövergripande projekt. Den lokala och regionala kollektivtrafiken om 10-20 år.Därvid behandlades även de båda avgiftssystem som nämns i motionen. Detkonstaterades att de skulle kunna användas för att finansiera underskotten förkollektivtrafiken utom i storstadsområdena. Några entydigt positiva effekter avannan art jämfört med nuvarande avgiftssystem förelåg inte. Som framgår av den tidigare redovisningen förutsätts altden särskilda utredningen kring storstädernas miljöproblem skall analyseraolika ekonomiska styrmedel för att åstadkomma framkomlighets- ochmiljöförbättringar liksomockså olika finansieringskällor för investeringar i trafikleder och TU1987/88:23 kollektivtrafikanläggningar. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionsyrkandet. 1 den trafikpolitiska propositionen framhålls altåtgärder bör sättas in för att åstadkomma bättre efterlevnad av hastighetsgränserna. Vidare bör miljöskäl kunna beaktas vid fastställande av hastighetsgränser för enskilda vägsträck or. I denna sistnämnda fråga aviseras en regeländring så att länsstyrelserna vid sin sammanvägda bedömning av olika faktorer, som är av betydelse vid fastställandet av en hastighetsgräns på en vägsträcka, uttryckligen kan beakta även buller- och luftföroreningseffekterna på denna sträcka. Med anledning av propositionen föreligger ett antalmotioner som kan sägas ha tre olika inriktningar. I några motioner.yrkassålunda på generellt sänkta hastighetsgränser. Det gäller motion Jo767 (c),yrkande 16 i denna del, där det begärs att gränserna bör sänkas /timtill 100, resp. till 80. Undantag bör dock göras för de minstföroreningsdrabbade Norrlandslänen. Sänkningen motiveras främst av miljöskälmen också av säkerhetsskäl. Med hänsyn till miljön yrkas i motion T410 (c) allhastigheten på vägarna bör vara högst . Även i motionerna T66 (vpk) yrkande 34 och T416 (vpk)yrkande 1 begärs att hastigheterna bör sänkas på nuvarande100-vägar och /lim på nuvarande 90-vägar. Ytterligare sänkningar kankomma i fråga . I motionerna T427 (s) och T27 (s) yrkande 2 förordassänkning av hastighetsgränsernaregionalt, inom västra resp. inom de mest försurningsdrabbade länen.Även i motion T95 (c), yrkande 11, förordas regionalt inriktade sänkningar avhastigheterna på vägarna. Enligt motion T85 (m) yrkandena 6 och 7 bör riksdagenbegära en översyn av hastighetsgränserna för motorfordon. De bör utformas såatt trafikanterna i större utsträckning upplever dem som motiverade. På vissasträckor bör hastighetsgränserna höjas, på andra sänkas. En generell sänkningav hastighetsgränserna på det svenska vägnätet bör enligt motionärerna ickeifrågakomma, ulan trafikplaneringen bör inriktas på att åstadkomma en jämnareirafikrytm. Utskottet kan inledningsvis konstatera ätt del föreliggerett antal olika uppgifter om hastighetens betydelse för mängdenkväveoxidutsläpp. har i sitt yttrande gjort ensammanställning av ett antal utredningsresultat. I likhet medjordbruksutskottet finner trafikutskottet att en viktig del av förklaringentill alt så olika värden redovisas torde ligga i skilda utgångspunkterbeträffande efterlevnaden av gällande hastighetsgränser. Naturvårdsverketutgår från den verkan ett fullständigt iakttagande av bestämmelserna skulle få,medan VTI gör vissa antaganden om vilken efterlevnad man reedt bör räkna med.Naturvårdsverket och använder även i viss mån olika beräkningsmetoder ocholika antaganden om trafikarbetets framtida storlek och fördelning på olikaväg- och gatutyper m.m. Trafikutskottetfinner i likhet med föredraganden det angeläget att göra 2 1987/88. trafikanternamedvetna om betydelsen av sambandet mellan hastighet, /88:23 utsläppoch miljöpåverkan.