bet · GB01KU33 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändringar i regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen (prop. 1987/88:32) Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen attavskaffa omyndigförklaring som rösträtts- och valbarhetshinder som en följd avatt institutet omyndigförklaring som sådant föreslås upphöra. I en reservation(m) föreslås att en domstol i samband med att den förordnar om förvaltare fören person också skall pröva om denne skall få behålla sin rösträtt. Utskottet tillstyrker också förslaget om ändring itryckfrihetsförordningen (TF) och föreslår därutöver vissa ytterligareförändringar i TF som har samband med avskaffandet av institutetomyndigförklaring. I propositionen hemställs att antar förslag till 1. lag om ändringi regeringsformen, 2. lag om ändringi tryckfrihetsförordningen. 1987/88:K21 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen med avslag på propositionens förslag om ändring i regeringsformen,beslutar att i samband med att en domstol förordnar förvaltare för någondomstolen skall pröva om personen skall få behålla sin rösträtt. I ärendet har yttrande inhämtats från lagutskottet (bilaga4). I proposition 32 föreslås ändringar i regeringsformen sominnebär att omyndigförklaring bortfaller som rösträtts- och valbarhetshindervid riksdagsval. föreslås en följdändring itryckfrihetsförordningen. Med anledning av propositionen har väckts två motioner,K20 av m.fl. (fp) och K21 av m.fl. (m).Lagutskottet har överlämnat till utskottet dels de delar av proposition1987/88:124 vari föreslås ändringar i vallagen (1972:620) och kommunallagen(1977:179), dels yrkande 1 i motion 1987/88:L3 av m.fl.(m). 1 1987/88. Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag omgrundlagsändringar KU 1987/88:33 som framlagts i frågan. Detta innebär attställning tas till proposition 32, motion K21 och vissa i lagutskottetsyttrande framlagda förslag om ändringar i tryckfrihetsförordningen. Motion K20samt den del av proposition 124 och motion L3 yrkande 1 som överlämnats frånlagutskottet kommer utskottet att senare föreslå att uppskjuta tillnästa . Om under innevarande och nästa beslutar attanta utskottets förslag till grundlagsändringar kommer utskottet därefter attbehandla de uppskjutna ärendena. Bakgrunden till förslagen i proposition 32 är de förslagsom regeringen lägger fram i proposition 124 om god man och förvaltare. Isistnämnda proposition föreslås att institutet omyndigförklaring avskaffas. Istället införs ett nytt institut, förvaltarskap. Liksom skall iframtiden i första hand god man utses för den hjälpbehövande. Förvaltare skallförordnas i de fall den hjälpbehövande på grund av sjukdom, hämmadförståndsutveckling eller liknande förhållande är ur stånd att vårda sig självoch sin egendom och det inte är tillräckligt att god man utses. Ettförvaltarförordnande skall kunna begränsas till att avse viss egendom ellerviss angelägenhet. Den som får förvaltare förlorar rådigheten över det somomfattas av förvaltaruppdraget men behåller i övrigt rätten att bestämma översig och sin egendom. Till skillnad från vad som gäller vid omyndigförklaringskall den för vilken förvaltare utses inte förlora sin rösträtt vid allmännaval. framhåller i sitt yttrande att tiden nu ärmogen för att institutet omyndigförklaring avskaffas. En sådan reform liggerväl i linje med strävandena att inom olika samhällsområden utformalagstiftningen med utgångspunkt i människors lika värde och respekt för derassjälvbestämmanderätt och integritet. Enligt lagutskottets mening torde detföreslagna systemet med helt eller begränsat förvaltarskap väl kunna fylla denskyddsfunktion som omyndigförklaringen har . Om omyndigförklaring ersätts med ett system medförvaltarskap uppkommer frågan i vad mån de som har förvaltare på samma sättsom de omyndigförklarade skall vara berövade rösträtten i' riksdagsval. Somovan redovisats innebär propositionen att det inte uppställs någrabegränsningar av rätten att rösta för dem som får förvaltare. Denna ståndpunktkritiseras i motion K21 (m). Motionärerna hänvisar till att ochflera andra remissinstanser avvisat tanken på rösträtt för dem som har förvaltareeftersom denna grupp människor ofta är drabbade av svåra psykiska störningaroch därmed särskilt utsatta för obehörig påverkan. Motionärerna anser att detäven med den nya ordningen finns ett behov av att kunna frånta de berördapersonerna deras rösträtt. Motionärerna föreslår att rösträtt inte skallföreligga om domstol i samband med förordnande av förvaltare bestämt att denförordnandet avser inte skall få behålla sin rösträtt. stryker i sitt yttrande under att justförlusten av rösträtten ofta upplevs som en särskilt negativ och kränkandekonsekvens av omyndigförklaringen. Ett av de viktigaste skälen för avskaffandeav den är därför det hinder som den utgör för rösträtten. delarinte motionärernas uppfattning att det bör öppnas en möjlighet för domstol atti samband med förordnandeav förvaltare besluta om att den som,förordnandet avser skall Ky 1987/88:33vara betagen sin rösträtt. Om möjligheten för domstol att besluta i rösträttsfråganskulle föreligga endast i fall då förvaltarskap kan ifrågakomma och såledesinte gälla när god man förordnas skulle vidare den för många svårförklarligaskillnaden mellan omyndigförklaring och förordnande av god man i praktikenkomma att kvarstå i viss utsträckning. Härtill kommer att det skulle varaförenat med stora svårigheter att i lag närmare ange vilken grad av psykiskabnormitet som bör krävas för att eri person skall förklaras föriustig sinrösträtt. Problem skulle också uppkomma när det gäller att utforma reglerna såatt de blir praktiskt användbara utan att rättssäkerhetskraven åsidosätts. Dettorde vidare ligga utanför ramen för de uppgifter som normalt anförtros deallmänna domstolarna att låta dem avgöra rösträttsfrågor. I en avvikande mening (m) framhålls att det också iframtiden finns behov av att från rösträtt kunna utestänga personer somuppenbarligen saknar förmåga att genomföra en röstning på ett meningsfulltsätt. Konstitutionsutskottetvill i rösträttsfrågan anföra följande. Propositionen innehåller ett förslag om avskaffande avomyndigförklaring som rösträttshinder i riksdagsval som en följd av attinstitutet som sådant föreslås upphöra. I viss utsträckning ersätts det av enmöjlighet för domstol att till skydd för den enskilde förordna om förvaltare,som får i uppdrag att bevaka dennes rätt, förvalta dennes egendom eller sörjaför dennes person. Någon möjlighet att inskränka rösträtten innebär dock inteförslaget i propositionen. Enligt motion K21 (m) skall däremot en domstol isamband med att den förordnar om förvaltare för en person också pröva om denneskall få behålla sin rösträtt. tillstyrker propositionen ochavstyrker motionen. Utskottet har uppfattat att syftet med den föreslagnareformen bl.a. är att vidga möjligheterna för den som lider av vissa psykiskahandikapp att delta i samhällslivet på ett mer fiillvärdigt sätt än förnärvarande. Utskottet ställer sig positivt till en sådan utveckling. Av störstavikt i detta sammanhang är rätten att rösta i allmänna val. Det skulle enligtutskottets uppfattning stämma illa överens med reformens syfte om det i sambandmed avskaffandet av institutet omyndigförklaring skulle införas en ny möjlighetatt beröva personer med vissa handikapp rösträtten. Utskottet delar ocksålagutskottets uppfattning om de rättsliga problem som är förenade med förslageti motion K21. Utskottet föreslår således att propositionens förslag om ändringi. regeringsformen antas som vilande av . Motion K21 avstyrks. tar i sitt yttrande också upp en fråga omvissa ändringar i tryckfrihetsförordningen (TF) utöver den ändring som föreslåsi proposition 32. I ett stort antal författningar uppställs som villkor förbehörighet att inneha tjänster och uppdrag m.m. att vederbörande inte äromyndig, dvs. . under eller omyndigförklarad. Detta krav uppställs i 5kap. 2 § och 12 kap. 5 § TF för behörighet att vara ansvarig utgivare förperiodisk skrift resp. juryman i tryckfrihetsmål. Enligt det förslag till ändringar i ,regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och andra författningar som hösten1987 remitterades till lagrådet skulle ett förvaltarförordnande inte - somfallet är 1* 1987/88. med omyndigförklaring -utgöra hinder mot,innehav av vissa tjänster, KU 1987/88:33 uppdrag m.m. På grund av regeringsformens bestämmelser om tidpunkten för framläggande av förslag till grundlagsändringar delades lagrådsgransk ningen upp i två etapper av vilka den första etappen begränsades till en överskådlig genomgång av de allmänna grunderna för de till . hänförliga centrala ändringsförslagen och till en granskning av förslagen till ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen. Sedan lagrådet avgivit sitt yttrande såvitt avsåg den första etappen beslutade regeringen i . att framläggade i proposition 32 upptagna lagförslagen. Denandra etappen av lagrådsgranskningen slutfördes då lagrådetavgav yttrande över de återstående lagförslagen. 1 yttrandet framförde lagrådetinvändningar mot den i lagrådsremissen intagna ståndpunkten attförvaltarförordnande inte skulle utgöra hinder mot innehav av vissa tjänster ochuppdrag m.m. (se prop. 124 s. 232 f.). Enligt lagrådet bör inom föräldrabalkensrégelsysterii som princip gälla att den, som genom förvaltarskapsförordnandehelt eller partiellt har frånkänts rättshandlingsförmåga inom sin egenrättssfär, också skall lagligen frånkännas behörighet att företarättshandlingar för annans räkning. Denna princip måste enligt lagrådetrimligen slå igenom på alla områden där fråga uppkommer om att vederbörandeskall vara anförtrodd att företa rättshandlingar för annans räkning, t.ex. närdet gäller ansvariga funktionärer på associationsrättens fält elleriverksamhetavdenartsomutovasavadvokaterochrevisorerm.fi. Menäven utanför området, där rättshandlingar för annans räkning är i fråga, anserlagrådet att konsekvensen måste tas att den som genom förvaltarskap är frånkändrättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär inte skall kunna utövabeslutanderätt i andras rättsängelägenheter av motsvarande slag. Särskiltframträdande blir härvidlag enligt lagrådet de som har domaruppgifter, men ävende som betrotts med myndighetsutövning i övrigt måste tas i beaktande. är det nödvändigt att det lagligen fastslås att den som blir föremål förförvaltarskap blir i motsvarande mån' obehörig att på andra områden fyllafunktioner som innefattar beslutsfattande av betydelse för andrasrättsställning. Islutprotokollet (se prop. 124 s. 248 f.) tillmötesgår departementschefen i vissutsträckning lagrådets önskemål. Enligt departementschefen bör det gälla vissainskränkningar i en persons möjlighet att inneha uppdrag och utöva befattningarom denne fått förvaltare utan att det gjorts någon begränsning av uppdraget.Ett begränsat förvaltarskap bör däremot inte medföra några sådanainskränkningar. Lagförslagen i proposition 124 har utformats i enlighet härmed. begäran har såvitt avser frågan om behörighetsvillkor för , vissatjänster och uppdrag justitieutskottet och näringsutskottet yttrat sig överproposition 124 jämte vissa motioner. rriening bör inte endast obegränsade förvaltarskap innebäraobehörighet i nu aktuella fall. Också i fråga om den person för vilken harförordnats en förvaltare med begränsat uppdrag har ju gjorts bedömningen atthan till följd av exempelvis psykisk ohälsa är ur stånd att vårda sig eller sinegendom. För att tjänstgöra som domare eller nämndeman och för att vara ledamotav eller uppträda som rättegångsombud bör detsåledes gälla ett krav att personen i fråga inte har en \J 1987/88:33 förvaltare förordnad för sig, och detta oavsett om förvaltaruppdraget är begränsat eller obegränsat. Inteheller näringsutskottet är berett att tillstyrka en kategoriklyvning ibehörighetshänseende av förvaltarskapsfallen. Att förvaltarskapet begränsasför en person men icke för en annan kan bero lika väl på skillnader iekonomiska förhållanden som på skillnader i,förmåga att förvalta egendom etc.Kännetecknande för var och en som ställs under förvaltarskap är enligtnäringsutskottet att hans situation av domstol har bedömts vara sådan attbistånd av god man inte är tillräckligt för att han skall kunna bevaka sinrätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person. Att någon vars rättsligahandlingsförmåga på den grunden har inskränkts skulle äga formell behörig-, ,het att exempelvis vara styrelseledamot eller revisor i en bank eller ettförsäkringsbolag ter sig knappast rimligt. Motdenna bakgrund tar lagutskottet i sitt yttrande upp vilka behörighetsreglersom enligt TF skall gälla för ansvarig utgivare och juryman. Som framgår avredogörelsen ovan har några förslag till ändringar av TF i detta avseende inte lagtsfram i propositionerna. När det gäller juryman bör enligt lagutskottetsuppfattning samma krav uppställas som för nämndeman. ansluter sighelt till vad justitieutskottet anfört i fråga om behörighetsvillkoren förnämndemän och anser således att det för tjänstgöring som juryman bör krävasatt personen i fråga inte har förvaltare och det oavsett om förvaltarskapet ärbegränsat eller ej. Desynpunkter som kommit till uttryck i justitieutskottets och näringsutskottetsyttranden gör sig enligt lagutskottets uppfattning gällande också i fråga ombehörigheten att vara ansvarig utgivare för periodisk skrift. Med hänsyn tillden' betydelsefulla ställning ansvarig utgivare har inom dettryckfrihetsrättsliga regelsystemet synes det vara ofrånkomligt att inte baraobegränsade utan också begränsade förvaltarskap får utgöra hinder mot innehavav uppdraget. Som framhölls under förarbetena till tryckfrihetsförordningen(se SOU 1947:60 s. 102) torde det nämligen på grund av uppdragets natur börafördras att utgivaren råder över sig själv och sin egendom. Konstitutionsutskottetvill rörande de föreslagna förändringarna i tryckfrihetsförordningen anföraföljande. Utskottetvill erinra om att för jurymän uppställs krav i 12 kap. 5 § TF påomdömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Personer för vilka förvaltarekommer att förordnas enligt den föreslagna ordningen torde inte uppfylla dessakrav. I och för sig kan man enligt utskottets uppfattning utgå från att denominerande instanserna inte föreslår personer som har förvaltare. Det äremellertid inte uteslutet att svårigheter kan uppkomma med att skilja enjurymän, för vilken förvaltare förordnats under löpande mandatper riod, frånuppdraget om inte förvaltarskap uppställs som en diskvalifikations-grund ilagen. Närdet gäller behörighetsvillkoren för utgivare av periodisk skrift bör å enasidan reformens syfte att öka psykiskt handikappade personers möjligheter attta egna initiativ och hävda egna åsikter tillmätas viss betydelse. Å andrasidan kan det med rätta hävdas - såsom framhållits i förarbetena till tryckfrihetsförordniiigenoch i lagutskottets yttrande - att en utgivare bör ku 1987/88:33 råda över sig själv och sin egendom: Utskottetfinner övervägande skäl tala för att det bör fordras att en utgivare av enperiodisk skrift inte har förvaltare. Fråganuppkommer då om ett obegränsat förvaltarförordnande skall likställas ibehörighetshänseendé med ett förordnande som är begränsat till att avse vissegendom eller viss angelägenhet. Regeringen har i proposition 124 bl.a.föreslagit att nämndemän och utgivare av program i radio, närradio, radio- ochkassettidningar och lokala kabelsändningar inte får ha förvaltare utanbegränsning av förvaltaruppdraget (se lagförslagen 10 och 68-71). Ett.begränsat förvaltarförordnande skulle således inte diskvalificera en personfrån uppdrag som nämndeman eller programutgivare. Regeringens förslag motiverasinte närmare i propositionen. Utskottetansluter sig i denna fråga till den ståndpunkt som kommer till uttryck ilagutskottets yttrande. Den innebär att någon skillnad inte bör göras mellanbegränsade och obegränsade förvaltarförordnanden som behörighetsvillkor. Utskottetframlägger således förslag om ändring i 5 kap. 2 § och 12 kap. 5 § TF av innebörd att den som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § ej får vara utgivare av periodisk skrift eller juryman i tryckfrihetsmål. Om bifaller utskottets förslag närdet gäller utgivare av periodiskskrift bör lagutskottet vid sin kommande beredning av frågan om behörighetsvill kor för programutgivare, vilken formellt sett faller inom konstitutionsutskot tets område, förorda samma ordning för dessa. Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag om ändring ill, kap. 3 §TF. 1. beträffandeändring i regeringsformen att med bifalltill proposition 1987/88:32 och med avslag på motion 1987/88:K21 antar somvilande i bilaga 1 intaget förslag till lag om ändring i regeringsformen, 2. beträffandeändring i tryckfrihetsförordningen att medanledning av propositionen antar som vilande i bilaga 2 intaget förslag tilllag om ändring i tryckfrihetsförordningen. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), (), HansNyhage (m), ' (s), (), (),(), (vpk), () och (). Reservation ku 1987/88:33 , Hans Nyhage och (allam) anser (ie/s att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Utskottet har" och slutar med "K21 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka vad som framhålls i motion K21och som också påpekats i flera remissvar - bl.a. i yttrande -nämligen att den grupp av människor som frågan rör ofta är drabbade av svårapsykiska störningar och därmed särskilt utsatta för obehörig påverkan.Kammarrätten i har å sin sida hävdat att personer, som till följd avpsykisk ohälsa eller annan orsak saknar förmåga till eget rationellt tänkande,inte bör ha rätt att delta i fria val av det slag som utgör grundvalen för vårdemokrati. Enligt utskottets mening finns det fog för den kritik som sålundariktats mot regeringens förslag. I sammanhanget bör också betonas att denföreslagna ordningen med obegränsad rösträtt avviker från vad som gäller iflertalet andra länder. Utskottet anser därför att det också finnsbehov av att från rösträtt kunna utestänga personer som uppenbarligen saknarförmåga att genomföra en röstning på ett meningsfullt sätt. Utskottet kan i ochför sig instämma i departementschefens uppfattning ätt den nuvarande direktakopplingen mellan rösträtt och omyndigförklaring bör slopas. Därmed är dock -som departementschefen själv konstaterar - inte sagt att rösträtten måste varahelt oinskränkt för alla vuxna personer. Det är möjligt att införa regler sommedger att i enskilda fall en person fråntas rösträtten. En sådan ordning finnsi bl.a. och och bör kunna tillämpas också i . Att låtavalmyndigheterna fatta beslut i rösträttsfrågan synes av bl.a.rättssäkerhetsskäl inte böra komma i fråga. Däremot torde några befogadeinvändningar inte kunna resas mot att allmän domstol i samband med förordnandeav förvaltare får pröva huruvida den som får förvaltare skall behålla sinrösträtt eller ej. Utskottets ställningstagande innebär att utskottettillstyrker bifall till motionen K21 och avslag på proposition 32 i motsvarandedel. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande ändring i regeringsformenatt med bifall till motion 1987/88:K21 och med avslag på proposition1987/88:32 antar som vilande i bilaga 3 intaget förslag till lag om ändring iregeringsformen. Förslagtill KU 1987/88:33 Lag omändring i regeringsformen Bilaga l Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2och 10 §§ regeringsformen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. ' , , . ,. . ,/..,.,, Rösträttvid val till till- Rösträttvid val till till- kommersvensk medborgare som är kommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för bosatt i riket. Öm rösträtt för svensk medborgare som ej är bosatt svensk medborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser! Den i riket finns bestämmelser i lag. som ickehar uppnått ' som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som ålder senast på valdagen har ej röst- är omyndicförklarad av domstol rätt. har ejrösträtt: . Frågan huruvida rösträtt enligtförsta stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. . , 10 § " Endast den som uppfyller villko- Endastden som uppfyller villko- ren förrösträtt ot/i .vo/« «r my/Ky/';? ren för rösträtt kan vara ledamot av kan vara ledamot av eller eller ersättare för'leda ersättare för ledamot, mot. Denna lag träder i kraft den . Regeringsformen omlryckl 198.S:S66. Lag omändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2§, 11 kap. 3 § och 12 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen' skall ha följandelydelse. KU 1987/88:33 Bilaga 2 Förperiodisk skrift skall finnas en utgivare. Utgivare skall vara svensk medborgare. I lag fårföreskrivas ätt även utlänning får vara utgivare. Utgivare skall äga hemvist inorn riket. Ej må den vara utgivare söm är omyndig eller i konkurstillstånd. Utgivare skall äga hemvist inomriket. Ej må den vara utgivare som är underårig eller i konkurstillstånd ellersom har förvaltare enligt särskilda bestämmelser i lag. 11 kap'. Har någon som laga ställföreträdare för juridisk personeller som förmyndare eller god man att svara för enskilt anspråk på grund avtryckfrihetsbrott, må anspråket göras gällande även mot den juridiska personeneller mot den, för vilken förmyndaren eller gode mannen förordnats, om och iden omfattning sådant anspråk eljest enligt lag må göras gällande. Har någon som laga ställföreträdare för juridisk personeller som förmyndare, god man eller förvaltare att svara för enskilt anspråk pågrund av tryckfrihetsbrott, får anspråket göras gällande även mot den juridiskapersonen eller mot den, för vilken förmyndaren, gode mannen eller förvaltarenförordnats, om och i den omfattning sådant anspråk eljest enligt lag/år görasgällande. Till jurymän skola utses myndigasvenska medborgare, som äro bosatta inom länet. De bör vara kända föromdömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Bland jurymännen bör skildasamhällsgrupper och meningsriktningar samt olika delar av länet varaföreträdda. Till jurymän skola utses svenskamedborgare, som äro bosatta inom länet. De bör vara kända för omdömesgillhet,självständighet och rättrådighet. Bland jurymännen bör skilda samhällsgrupperoch meningsriktningar samt olika delar av länet vara företrädda. Den som ärunderårig eller som har förvaltare enligt särskilda bestämmelser i lag får intevara jury man. Denna lag träder i kraft . ' Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1982:941. Mednuvarande lydelse avses i KU 1987/88:36 föreslagen lydelse. Reservanternaslagförslag ku 1987/88:33 Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2och 10 §§ regeringsformen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Rösträtt vid val till till- Rösträttvid val till till- kommersvensk medborgare som är kommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt försvensk bosatt i riket. Om rösträtt för svensk medborgare som ej är bosatt i riket medborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som finns bestämmelser i lag. Den som icke har uppnått ålder icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är senast på valdagen har ej rösträtt. omyndigförklarad av domstol har ej Rösträtt har ej heller den som har rösträtt. förvaltare enligt särskilda bestäm- melser ilag om domstol beslutat au han inte skall äga rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av en förevalet upprättad röstlängd. 10 § Endast den som uppfyller villko- Endastden som uppfyller villko- ren förrösträtt och som är myndig ren för rösträtt kan vara ledamot av kan vara ledamot av eller eller ersättare för le- ersättare för ledamot. Denna lag träder i kraft . Regeringsformen omtryckt 1985:866. om ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen,m. 1987/88:32 och prop. 1987/88:124) KU1987/88:33 Bilaga 4 har berett lagutskottet liilf.illtalt ytin.i sig över proposition, 1987/88:32 om ändring;ir i regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen jämte motionerna iy87/88:K2() uv m.tl,(fp) och l987/88:K2i av Anders.Biörck m.fl, (ni).