bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:A469 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ till att utarbeta ett åtgärdsprogramför utvecklingen i i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:A470 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet till . I987/88:A471 av och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning om en differentieradstatsskatt som regionalpolitiskt instrument. I987/88:A472 av och () vari yrkasatt hos regeringen begären utredning om villkoradavskrivningsrätt för studielän som regionalpolitiskt instrument. 1987/88:A473 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom insatser för att stärka kvinnors arbetsmarknad i . 1987/88:A474 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag att till Lokaliseringsbidrag m.m. för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenavslår regeringens förslag att till Lokaliseringslån för /89anvisa ett reservationsanslag av , 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av lagen (1983:1055) om nedsättningav socialavgifter och allmänna löneavgifter i i enlighet medvad som i denna motion samt i motion 1987/ 88:A484 anförts, 4. att riksdagenavslår regeringens förslag att till Sysselsättningsstöd för /89anvisa ett förslagsanslag av , 5. att riksdagentill Riksgarantilän (nytt anslag) för /89 anvisar ettreservationsanslag av . 1987/88:A476 av () vari yrkas att hosregeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att presentera en planför utlokalisering av statliga verk och myndigheter. 1987/88:A478 av (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen utarbetar en utvecklingsplan för enligtde riktlinjer som anges i motionen. 1987/88:A479 av (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen utarbetar en utvecklingsplan för Gävleborgslän. 1987/88:A480av () vari yrkas Att som sin AU 1987/88:13mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten aven helhetssyn pä vilka effekter olika åtgärder inom regionalpolitikens områdefår för . 1987/88:A481 av och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturens betydelse i regionalpolitiken. 1987/88:A482 av m.fl. (c) vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningenav det företagsinriktade regionalpolitiska stödet, 2.att riksdagenbeslutar att till Regionala utvecklingsinsatser m.m. anvisa ett med 112 milj.kr. förhöjt reservationsanslag om 800 milj. kr. i enlighet med vad som anförs imotionen, 3.att riksdagenbeslutar att högsta belopp för avskrivningslån för uthyrningsstugor skallhöjas till , 4.att riksdagenbeslutar att kravet om äldre arbetskraft slopas för intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser (IKS) samt högsta stödbelopp höjs fill , 5.att riksdagenbeslutar att lokaliseringsbidrag skall kunna utgå för investeringar iindustrilokaler i stödområde A och B resp. i landsbygdsdelarna istödområde C, 6. att riksdagenbeslutar för Landsbygdsutveckling anvisa ett reservationsanslag om 100 milj.kr. att disponeras i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringslånen och med avslag på prop. 1987/88:100 i denna del anvisa ettförslagsanslag om , 8. att riksdagenbeslutar att kostnaden för expertgruppen för forskning/ regionalutveckling(ERU) skall belasta littera A i prop. 1987/88:100 bil. 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ERU:sverksamhet och inriktning, 10. att som sin meningger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inplacering av kommuner utanför det ordinariestödområdet i tillfälligt stödområde vid strukturkriser, 11. att beslutar att sysselsättningsstöd skallkunna utgå inom stödområde C i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att beslutar att den tioprocentiganedsättningen av socialförsäkringsavgifterna skall gälla hela stödområde A ochi kommuner i inplacerade stödområde B i enlighet med vad som anförsi motionen, 13. att beslutar att den reducering avsocialförsäkringsavgifter för nytillkommande sysselsättning som utgår ikommuner i skall omfördelas i enlighet med vad som anförs imotionen, 14. att som sin meningger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om individinriktade stödåtgärder i syfte attstimulera till återflyttning till kommuner inom stödområdena A och B och begärförslag om: b) garanteradränta för nyproduktion av småhus c) avskrivning av studieme- 14 delsavgifti enlighet med vad som anförs i motionen. I987/88:A483av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin AU 1987/88:13mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Länsstyrelsensbeslutanderätt om servicebidrag till glesbygdsbutiker. Motiveringen återfinns imotion 1987/88:L727. 1987/88:A484 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regionalpolitiken i ett större sammanhang, 2.att riksdagenhos regeringen begär förslag till nedsättning av sociala avgifter i enlighetmed vad som i motionen anförts, 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhandläggningen av det regionalpolitiska stödet, 4.att riksdagenhos regeringen begär förslag om riskgarantilån i enlighet med vad som imotionen anförts, 5.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalainvestmentbolag, 6.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handläggningav beslut om utlokalisering av statliga myndigheter från . 1987/88:A485 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder på Väröhalvönmed anledning av kärnkraftsavvecklingen. 1987/88:A486 av och () variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en sänkning av skattetrycket är nödvändigt för en positiv näringsutveckling och för att yrkeskunnigt folk skall kunna rekryteras och behällas i länet, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att arbetsgivar avgiften bör sänkas i stödområde B (), 1987/88:A487 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till samlade regionalpolitiska ochutvecklingsåtgärder för att främja näringslivet i sydöstra . 1987/88:A488 av och ()vari yrkas att begär att regeringen utarbetar ett utvecklings- ochätgärdspaket för sydöstra , i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:A489 av Sfina () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om ett kraftigt förhöjt länsanslag i enlighet med det anförda, 2. att riksdagenbegär att regeringen utarbetar ett regionalpolitiskt inriktat åtgärdspaket försydöstra samt att kommun blir föremål för likartadeinsatser. 1987/88:A490 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att sysselsättningsstöd skall kunna utgå även inom kommun, i . 1987/88:A491av och () vari yrkas AU 1987/88:13 1. att riksdagenbeslutar att sysselsättningsstöd även skall kunna ges i stödområde C, 2. att riksdagenunder anslaget C 7 anslår i förhållande till regeringens förslag ytterligare 25milj. 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominfrastrukturella förutsättningar för expansion och utveckling. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:T225. 1987/88:A492 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om länets arbetsmarknad, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av utveckling av . I987/88:A493 av () vari yrkas 1.att riksdagenbegär att regeringen inom ramen för den regionalpolitiska utredningensnabbutreder läns behov av regionalpolitiska åtgärder ochunder redovisar dessa för , 2.att riksdagenbegär att regeringen snabbutreder och omprioriterar de arbetsmarknadspolitiskaanslaget så att E4 i kan upprustas . 1987/88:A617 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen upphäver lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:T346. Utdrag ur Kommittédirektiv 1987:48 3.1 Den regionala utvecklingen Kommittén bör noggrant analysera drivkrafterna bakom denregionala utvecklingen . Särskild uppmärksamhet börriktas mot storstadsregionernas expansion, för att klargöra orsakerna tilldenna, samt för att undersöka vilken roll dessa regioners tillväxt har för denekonomiska utvecklingen i . Analysen av drivkrafterna bakom den regionala utvecklingenförutsätts ligga till grund för en bedömning av möjliga framtidautvecklingsförlopp. Det är önskvärt att kommittén presenterar flera alternativ,vilka bör ligga till grund för en diskussion om hur förutsättningarna förregionalpolitiken förväntas bli förändrade fram . Målen för regionalpolitiken är att ge alla människoroavsett var de bor i landet tillgäng till arbete, service och en god miljö.Denna målformulering har i huvudsak gällt . Regionalpolitiken har emellertid inte enbartfördelningspolitiska syften. Ett annat av dess mål är att främja tillväxten i ekonomin. regionalpolitikbetyder att resurser människor, infrastruktur etc. tas AU 1987/88:13till vara bättre och den förbättrar möjligheterna att upprätthälla balansen iekonomin. Regionalpolitiken handlar då också om människors och regionersmöjligheter att bidra till den gemensamma produktionen och tillsam-hällsbyggandet. För att konkretisera de regionalpolitiska målen harregering och riksdag angett ett flertal geografiska prioriteringar som varierarberoende på uppställda mål och anvisade medel. Således finns enstödomrädesindelning för det regionalpolitiska stödet till företag. Inom och ianknytning till dessa stödområden finns särskilda geografiska riktlinjer förvissa näringar, t.ex. för turistnäringen och för privata tjänsteföretag. Sänktasocialavgifter är ett regionalpolitiskt medel, som geografiskt har avgränsatstill . Gods- och persontransportstöden omfattar i första handnorra . Stöd till telekommunikationer kan ges i Malmfältskommunerna.Styrningar av omlokalisering m.m. av statlig central verksamhet har givitssärskilda geografiska riktlinjer liksom stödinsatser avseende teknik- ochkompetens-, spridning. Länsstyrelserna bestämmer vilka regioner inom resp. länsom ska prioriteras i det regionala utvecklingsarbetet och vart t.ex.glesbygdsstöd skall kunna lämnas. Vidare finns olika riktlinjer beträffande stödets storleki förhållande till den totala investeringen, i förhållande tillsysselsättningseffekten, vilken produktion som skall upprätthållas, vilkabranscher som kan ges stöd etc. En annan form av konkretisering av de regionalpolitiskamålen sker genom fördelningen av medel för regional utveckling tilllänsstyrelserna och genom de särskilda program för att åstadkomma regionalutveckling som beslutats för särskilt utsatta regioner, som t.ex. Norrbottenslän och Bergslagen. Kommittén bör mot bakgrund av förväntade regionalaobalansproblem precisera målen för regionalpolitiken samt lämna förslag tillefter vilka grunder och till vilka regioner de regionalpolitiska insatserna börriktas för att uppnå långsiktigt positiva effekter. De regionalpolitiska målen att alla människor oavsett varde än bor i landet skall ha tillgång till arbete, service och en god miljö börbibehållas. Målet om jämställdhet mellan kvinnor och män bör särskilt beaktas.Självfallet kan förhållandena beträffande olika mål variera mellan olika regionerutan att levnadsnivån för människorna i olika regioner sammantaget behöver varaolika. Kommittén bör eftersträva att en sammanvägning av olika faktorer, sombedöms ha betydelse för levnadsnivån, sammantaget skall ge så likvärdigalevnads- och sysselsättningsförhållanden som möjligt. Det regionala utvecklingsarbetet har främst kommit attinriktas på frågor som rör sysselsättning och infrastruktur. När det gäller atti det praktiska regionalpolitiska arbetet föra in frågor om en god miljö som enväsentlig förutsättning för regional utveckling krävs det preciseringar. Motbakgrund härav bör kommittén redovisa förslag på vilka miljöfrågor som börinnefattas i ett regionalpolitiskt sammanhang och hur dessa-ska föras in ochbehandlas i det praktiska arbetet. En motsvarande precisering är angelägenockså när det gäller kulturfrågornas betydelse i regionalpolitiken. Dessaanknyter i vissa avseenden t.ex. i fråga om den yttre kulturmiljön näratill andra miljöfrågor. Kommittén bör i syfte att nå en mera operativmålformulering för regio nalpolitiken diskutera några olika scenarier och ge sin syn pä vad som kan vara rimligt att väga samman och jämföra för att nå målen om att alla människor oavsett var de bor i landet ska ha tillgång till arbete, service och en god miljö. 2 1987/88. Kommitténs överväganden i de frågor som behandlas ovan börutmynna AU 1987/88:13 i att de regionalpolitiska insatserna koncentrerastill de regioner som har eller förutses fä stora obalansproblem. 3.3.1 Sektorspolitikens regionalpolitiska betydelser Samhället har ett övergripande ansvar för attgrundläggande samhällsservice upprätthålls i alla delar av landet. Det gällerutbildning, kollektivtrafik, barnomsorg, post, tele etc. Bl.a. av den orsakenmåste strävan efter regional balans i ökad utsträckning påverka politiken inommånga samhällssektorer. Erfarenheterna från senare år tyder påatt en väl utbyggdoch differentierad infrastruktur utbildning, kommunikationer, kulturellaaktiviteter, service etc. har en mycket stor betydelse för vilken regionalutveckling som kan åstadkommas. Kommittén bör mot bakgrund av de regionalpolitiska mål somställs upp närmare precisera vilka infrastrukturätgärder som harregionalpolitisk betydelse. Kommittén bör vidare lämna förslag om vilkaförändringar av infrastrukturen som behövs för att åstadkomma attraktivautvecklingsmiljöer för människor och företag samt vilka medel som ger destörsta långsiktiga effekterna när det gäller att påverka företagenslokalisering och utveckling. Det innebär att en noggrann avvägning måste görasmellan åtgärder för att förbättra utvecklingsmiljön för företagen och insatseravsedda att direkt påverka företagens investeringar. Vidare bör kommitténbedöma vilka typer av insatser som är effektivast av de selektiva eller mereller mindre autorhatiskt verkande stödformer, som tillämpas.Därvid bör kommittén särskilt beakta att s.k. generella ellerautomatiska stödtenderar att bli mycket kostsamma. Åtgärder for att allmänt förbättra näringslivsmiljön iskilda regioner vad gäller teknisk kompetens, utbildning, kommunikationer m.m.har fått en allt större betydelse för att åstadkomma regional utveckling.Därför mäste regionalpolitiska hänsyn vägas in i mänga politikomräden. Inteminst för att bibehålla och förbättra servicen i glesbygdsområden är detviktigt att verksamheten inom olika samhällssektorer inriktas efter deannorlunda förhållanden som råder i dessa områden jämfört med tätbebyggda områden.Betydelsen av en upprätthållen privat service bör också beaktas. I budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100) föreslogregeringen åtgärder av stor regionalpolitisk betydelse inom flerapolitikområden. beslutade i enlighet med regeringens förslag ochsärskilda medel anvisades bl.a. för utbildning vid universitet och högskolor,för bärighets-höjande åtgärder på vägnätet, för investeringar och drift avregionala flygplatser m.m. Beslut fattades vidare om att regionalpolitisktstöd skulle kunna utgå även till vissa verksamheter inom affärsverken.Riksdagen har också beslutat om åtgärder för jordbruket i norra (prop.1986/87:146, JoU 26, rskr. Även om det för flera politikområden och vid fleratillfällen lämnats förslag om regionalpolitiskt motiverade åtgärder gällernormalt att sektorsorganen själva skall väga in regionalpolitiska mål i sinverksamhet och medverka till en balanserad regional utveckling. ERU genomför på regeringens uppdrag en kartläggning avstatliga resur söverföringar av betydelse för infrastruktur och sysselsättning. I en delrap port (Ds I 1987:6) Geografin i politiken, som presenterades tar ERU upp vad man kallar tudelnings-och blandningsmodellerna. I den \i senaremodellen skall respektive sektorsansvarig myndighet i sin verksam- AU1987/88:13 het tillgodose såväl effektivitets- som fördelningshänsyn, t.ex.regionalpolitiska. Tudelningsmodellen innebär däremot en särredovisning av dekostnader som målet om regional balans medför och att sektorsområdet i särskildordning kompenseras för dessa kostnader. har vid behandlingen avbudgetpropositionen framhållit att en regionalpolitisk kommitté ska beaktaresultatet av ERU:s överväganden om de offentliga transfereringarna i ettregionalpolitiskt perspektiv. Kommittén bör nu i nära samarbete med ERU värdera påvilket sätt en effektiv och efter regionalpolitiska mål utformad och anpassadsektorspolitik skall bedrivas. Därvid bör värderas om den nuvarande modellen,där varje sektorsorgan skall medverka till en balanserad regional utveckling, kanutvecklas eller om någon annan form för sektorspolitikens medverkan börföreslås. Detta innebär att utredningen bl.a. bör redovisa förslag till hurplaneringen och genomförandet av åtgärder inom regionalpolitiskt viktigasamhällssektorer bör vara utformade för att bäst kunna tillgodose regionalpolitiskamål. Vid utarbetandet av konkreta förslag bör utredningen lägga sin egen analystill grund för vilka frågor som är viktiga. Störst vikt bör dock läggas vidindustri-, arbetsmarknads-, jord- och skogsbruks-, utbildnings-, kultur-,miljö- och kommunikationsområdena. Möjligheterna att påverka tjänstesektorns,t.ex. turismens utveckling och lokalisering, bör också beaktas. Kommittén bör hälla sig informerad om den översyn avpostverkets och verksamhet, som bedrivs genomkommunikationsdepartementets försorg. 3.3.2 Regionalpolitiskt stöd till företagsutveckling ochnyföretagande Det regionalpolitiska stödet till företagen harhuvudsakligen inriktats på att: tatill vara olika regioners egna resurser, ge möjligheteratt stödja företagsutveckling, produktutveckling, marknadsföring ochinvesteringar, leda tillinsatser inom utbildningsområdet, genomföras idecentraliserad form och förenklas. Regionalpolitisktutvecklingskapital infördes som en ny stödform' för att bl.a. ge ökademöjligheter att finansiera produktutveckling, marknadsföring och andra s.k.mjuka investeringar. Exempel pä nya regionalpolitiskt betydelsefulla insatserär möjligheterna att lämna lokaliseringsstöd till uppbyggnad av teknikcentra. En ökad decentralisering och därmed förenkling avbeslutsfattandet har skett, dels genom att regionalpolitiskt utvecklingskapitallämnas av de regionala utvecklingsfonderna, dels genom att beloppsgränsen förde investeringar i samband med vilka kan lämna lokaliseringsstödhar höjts. av antalet stödbeslut fattas numera av länsstyrelserna.Beloppsmässigt svarar länsstyrelserna däremot för mindre än hälften. Effekterna av stödet har varit goda. kan detregionalpolitiska stödet till företag beräknas ha medverkat till mer än 18 000nya arbetstillfällen. Subventionen per nytt arbetstillfälle var budgetåret1986/ . Av de företag som erhållit stöd har närmare en fjärdedelvarit nyetableringar. Enligt min mening bör stöd till enskilda företag ocksåfortsättningsvis vara ett viktigt medel i regionalpolitiken även om ökad tyngd har lagts och 19 bör läggasvid regionalpolitiskt motiverade insatser för teknik-och kompe- AU1987/88:13 tensspridning, kommunikationer, utbildning och andra åtgärder för en för bättrad infrastruktur. Dessa medel måste komplettera varandra. När det gäller stödet till företag bör fortsatta förbättringar och förenklingar avstöd- , etsinriktning och administration övervägas. Kommittén bör således lämna .konkreta förslag till hur ett framtida företagsstöd bör utformas. eftersträvas att reglerna och administrafionen ska kunna förenklas såvälför de företag som ska ta emot stöd som för dem som ska administrera stödet. För-ochnackdelar med åtminstone två alternativ bör därvid värderas av , kommittén.Det ena är att låta allt stöd lämnas efter den flexibla och selektiva typ avregler som gäller för offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital. Detinnebär i huvudsak att det företag som söker regionalpolitiskt stöd och denadministrerande myndigheten kommer överens om inom . vissa givna regler iform av högsta bidragsstat etc. hur ett eventuellt stöd skall utformas. Som tidigare nämnts bör kommittén även jämföraeffektiviteten hos sädana generella stödsystem där företaget om det uppfyllervissa i förväg angivna krav på verksamhetens lokalisering, sysselsättning etc.får ett stöd som är relaterat till investeringens storlek eller till det antalnya arbetstillfällen som skapas, med effektiviteten hos stöd där en selektivprövning sker av varje projekt. Kommittén bör också redovisa förslag om hur olikakombinationer av stöd eller alternativa stöd till företag på lämpligaste sättskulle kunna utformas. I övervägandena om stöd till företag ska ligga att stödetska ge långsiktiga effekter pä företagets sysselsättning och lönsamhet. lämnas sysselsättningsstöd om företag istödområdena A och B ökar och bibehåller sysselsättningen under högst sju resp.fem är. Från har sysselsättningsstödet slopats i stödområde C.Kommittén bör analysera sysselsättningsstödets betydelse för företagen och bedömaom sysselsättningsstödet bör bibehållas och utvecklas eller om den effektstödet har pä företagen kan uppnås på annat sätt inom ramen för detföretagsstöd i samband med investeringar och inkörningskostnader som lämnaseller förutsätts kunna lämnas fortsättningsvis. Stödformen investeringsbidrag kan lämnas utanförstödområdena i alla delar av landet. Sammanlagt fattades beslut om stöd för 28rhilj. under /87. Stödet innebär,att bidrag med högst 15 %kan lämnas till företag i vissa branscher i samband med investeringarsomjédertill ökad sysselsättning. Kommittén bör , mot bakgrund av bl.a. demöjligheter de regionala utvecklingsfonderna har att finansieraföretagsutveckling bedöma om investeringsbidraget kan slopas för att därmedmöjliggöra en ytterli-gare koncentration av insatserna till deregionalpolitiskt högst prioriterade regionerna. Kommittén bör också analysera behovet av lokaliseringslänoch län till privata investmentbolag samt bankernas och andrafinansieringsinstituts medverkan i finansieringen av regionalpolitisktmotiverade investeringar. Mot bakgrund av dessa analyser bör kommittén redovisaeventuella förslag till förändringar. Kommittén bör därvid också värderaförslag som lämnats av kreditgarantiutredningen. Slutligen bör kommittén lämna förslag om vilka organ somska besluta om olika former av regionalpolitiskt stöd. Möjligheterna till och formerna för en ökad decentralisering bör därvid prövas för att bl.a. öka möjligheter na att utnyttja regional och lokal kunskap om företagandets villkor och för att förenkla och påskynda beslutsfattandet. Vid kommitténs överväganden beträffande stöd till företagbör särskild AU 1987/88:13 vikt ges åt förslag som innebär förenklingarför de minsta företagen. Syftet bör vara att stimulera till nya initiativ ochetableringar av sädana företag. Skatter och avgifter som instrument iregionalpolitiken Skattepolitiska instrument har i begränsad utsträckninganvänts inom svensk regionalpolitik. beslutade att sänkta socialavgifterskulle gälla frän och med i , , och Pajalakommuner för företag inom alla branscher utom offentlig verksamhet. År 1983beslutade att avgiftssänkningen från och med är 1984 skulleutsträckas till att gälla hela , som vissabegränsningar infördes beträffande vilka företag som skulle omfattas. ISvappavaara togs socialavgiften helt bort. En utvärdering av effekterna pä de enskilda företagensverksamhet och vilken betydelse systemet haft för att företag skulle lockas attnyetablera eller utvidga sin verksamhet, genomförs på regeringens uppdrag avstatens industriverk. Som tidigare redovisats har enstark.befolkningstillväxt skett i storstadsområdena och dä främst iStockholmsregionen samt i universitetsorter. Denna tillväxt har ägt rumsamtidigt som folkminskning drabbat stora delar av landet i övrigt.