bet · GB01KrU11 · 1987-12-31 00:00:00 — En förutsättning är attSveriges' Radios kompensafionsindex fram fill dess inte överstiger6% . Med den föreslagna höjningen av den allmännamottagaravgiften och under de angivna förutsättningarna beräknas underskottet iradiofonden under /89 minska med ca 44 milj. kr. I motion Kr240 (c) avvisas förslaget om en höjning avmoUagaravgiften. Mofionärerna anser att det är angeläget att finansieringsfrågor får enlångsiktig lösning. De vill därför att regeringen och senast hösten1988, skall lägga fram förslag om alt reklam skall sändas i en av TV-kanalerna(yrkande 1 delvis). Motionärerna räknar med att reklaminkomsterna kommeralt'tillföra etl betydande tillskott av medel så attföretaget på etl bättre sätt än kan ta sitt kulturpoliliska ansvar. Iavvaktan på detta förslag bör - som ovan redovisats (s. 8) ~ koncernen som ettprovisorium få den i propositionen föreslagna medelstilldelningen. I motionKr294 (s) uttalas att den föreslagna höjningen av mottagaravgif- ' ten börföljas av ytterligare höjningar för att stärka ställning sompublic-service-förelag. Motionärerna vänder sig mol tanken att tillåta reklam iSveriges Radios sändningar. De anser all del är viktigt all det läggsfast en plan för att.säkra de ekonomiska förutsättningarna för en kvalitativthögtstående produktion utan finansiering via reklaminkomster. Utskottet konstaterar att utgångspunkten för förslagen imotionerna Kr240 och Kr294 är en önskan om att bevara och stärka SverigesRadios ställning. I delta sammanhang vill utskottet erinra om vadkulturministern uttalar i del inledande avsnittet i budgetpropositionen (s. 41)om behovet av svensk television. Han anför där bl.a. följande. Utvecklingen av satellitsändningar och av kommersiell TV iEuropa under- j. strykeremellertid också behovet av svensk television. TV-utbudet i måsteäven i fortsättningen ligga på ett företag som står KrU 1987/88:11 iallmänhetens tjänst. Det är viktigt att ett sådant företag arbetar effektivt,alt det har en trygg finansiering genom avgifter och tillräckliga ekonomiskaresurser. På så sätt kan företaget åstadkomma ett mångsidigt programutbud somhar det svenska samhället och den svenska kulturen för ögonen. De nuvarande målsättningarnaför programföretagen inom innebär bl.a. att företagenskall utöva sin sändningsrätt opartiskt och sakligt, att de skall sökatillgodose skiftande behov och intressen och ge utrymme åt en mångfald av olikaåsikter och meningsriktningar och att programutbudet som helhet skall präglasav folkbildningsambifioner. I en situation då del uppkommer nya kommersiellaprogramkanaler finns det en risk att den svenska televisionen lockas attanpassa sig till dessa. En sådan förändring är inte önskvärd och skulle enligtmin mening knappast kunna förenas med företagets uppdrag. Närdel gäller förslaget i mofion Kr240 om reklamfinansiering av Radiosverksamhet vill utskottet erinra om att med anledning avall etl antal motionsförslag väckts kommer alt behandla den övergripande fråganom huruvida reklamsändningar skall tillåtas i etermedierna. Denna fråga harnära samband med frågan om huruvida en från frislående TV-kanalskall få upprättas (jfr KrU 1987/88:1 y). Med hänsyn fill det anförda avstyrkerutskottet yrkande 1 i motion Kr240 och motion Kr294 båda motionerna i häraktuell del. Imotion Kr323 (m) förordas en mindre höjning av den allmänna mottagaravgiften änden som föreslås i propositionen - . i stället för . Motionärenkritiserar det kompensationsindex för som anges i proposifionen.Han anser att utgångspunkten för beräkningen nämligen att index inte skallöverstiga fram fill är myckel kraftigt tilltagen.Motionären hänvisar till att i de beräkningar som ligger till grund förförslaget till statsbudget för /89 antas lönerna sfiga med 4%per år både och och konsumentpriserna beräknas stiga med drygt3% . Med hänvisning härtill anser motionären att Radioskompensalionsindex inte kommer alt översliga . Även med denna höjning skulleenligt motionären radiofonden kunna byggasupp i den takt som regeringenförordar. Utskottethar i det föregående redogjort för hur kompensafionsindexberäknas (s. 8). I anslagsframställningen för /89 lämnarSveriges Radio följande redovisning för hur gällande kompensafions-system harutfallit i förhållande till koncernens kostnadsutveckling för perioden1982/83-1985/86. Kosinadssiruklurenför Radio-bolagen sammanfaller inte helt med sammansättningen avkompensationsindex. En fullständig överensstämmelse är i praktiken omöjlig allåstadkomma. Prisförändringarnasgenomslag i Radio-koncernens kostnader sammanfaller inte alltid itiden med genomslaget i den allmänna kostnadsutvecklingen. Dessaförhållanden innebär alt en jämförelse mellan utvecklingen avkompensalionsindex och egen kostnadsutveckling bör avse enlängre lidsperiod än för att vara rättvisande. Förhuvuddelen av kostnaderna bygger beräkningen på avtalsmässiga höjningar (löner,gager,. avtal med upphovsrättsorganisationer) och på uppgifter frånleverantörer (, posten, ). Radio-koncernenskostnadsutveckling och kompensalionsindex KrU 1987/88:11 1982/83-1985/87redovisas i nedanstående tablå. Uppgifterna i anslagsframställningen har itablån kompletterats med vissa - av ulskoltet inhämtade -revideradeuträkningar. SR-koncernenskostnader ökade snabbare än kompensafionsindex /86, långsammare de treandra åren. I genomsnitt ökade Radio-koncernens kostnader 6,årligenmot 7,för kompensationsindex. Kompensafionsindex ökade1986/87 . Motdenna bakgrund finner utskottet att den i propositionen under fiden fram fillår 1990 angivna övre gränsen för kompensationsindex om torde vara en rimliguppskattning av kostnadsutvecklingen. Utskottetvill framhålla att den föreslagna höjningen av mottagaravgiften inte är avseddatt tillföra en reell ekonomisk förstärkning utan föratt täcka ökade utgifter på grund av kostnadsutvecklingen och för att minskaunderskottet i radiofonden. Frågan om hur underskottet skall avarbetasbehandlade utskottet i samband med ställningstagande fill förslag omhöjning av mottagaravgiften (KrU 1985/ 86:21 s. 54). Utskottet uttalade därvidföljande. Utskottetsställningstagande i del föregående till bl.a. reformpåslaget för radio- ochTV-verksamheten i förening med den omständigheten alt det vid ingången av nästabudgetår beräknas föreligga ett betydande underskott i radiofonden innebärenligt utskottets mening all det är nödvändigt alt höja mottagaravgiften. Skälkan finnas för att låta höjningen bli större än den av regeringen föreslagna såatt underskottet i fonden avarbelades helt. Ä andra sidan är del viktigt attavgiftshöjningen inte blir större än oundgängligen nödvändigt. Utskottet anseri likhet med regeringen att underskottet bör kunna avarbetas successivt. sålunda uttalade bör gälla även vid bedömningen av den nuaktuella avgiftsfrågan. Med hänsyn härtill och med hänvisning även till vadutskottet i övrigt anfört i det föregående tillstyrker utskottet den ipropositionen föreslagna höjningen av mottagaravgiften och avstyrker motionKr240 yrkande 1 i här aktuell del och motion Kr323. Vänsterparfielkommunisterna anser i motion Kr296 att verksamhet till viss delborde skattefinansieras. De förordar därför att en utredning skall filisättasmed uppgift att se över finansieringsformerna för . Motionsyrkandensom i allt väsentligt överensstämmer med det här aktuella har vid fleratillfällen och (KrU 1986/87:11) avstyrkts av utskottet och avslagitsav . Utskottet har därvid bl.a. erinrat om att frågan omskattefinansiering behandlades radiopro- positionoch att etl sådant finansieringssätt då avvisades. Utskottet finner KrU1987/88:11 inte anledning att ändra uppfattning och avstyrker alltså motionKr296 yrkande 2. Förslaget i motion Kr295 (s) syftar till att stärkaSveriges Televisions ekonomiska ställning. Motionärerna menar att TV-sändningarnaunder sommarmånaderna kunde koncentreras till en enda kanal. De anför all dettaskulle kunna ge resurser till ökat och kanske bättre programutbud då de flesta människor vistas mest inomhus och därför ser mest på TV.Mofionärerna anser att detta förslag bör övervägas inför kommande förhandlingarmellan staten och . Utskottet vill erinra om all riksdagensbeslut om verksamhet för innebärbl.a. alt det ankommer på bolagen inom koncernen alt besluta om sändningstidenslängd och förläggning. Beslutet innebär också att det skall finnas tvåTV-kanaler. Med hänvisning härfill avstyrker utskottet motion Kr295. Regionalt producerade program i televisionensrikssändningar Enligt statsmakternas beslut (prop. 1977/78:91,KrU 1977/78:24, rskr. 1977/78:337) skulle av de egenproduceradeprogrammen i radions och televisionens rikssändningar produceras regionall. Idet beslut om verksamhet somriksdagen fattade ingår som en riktlinje all sarnma andel avifrågavarande program i radions och televisionens rikssändningar bör .produceras utanför . har , som en följd av1986 års riksdagsbeslut, fått en organisation som innebär alt TV-dislriktensverksamhet är samlad i en kanal - rikskanalen () - medanproduktionsenheterna i är samlade i den andra kanalen-Slockholmskanalen (Kanal ). redovisar i sin anslagsframställning attandelen regionall producerade riksprogram har stigit till . Vidare harregionala TV-sändningar över och , ABC-nytt, startatunder . I motion Kr298 (c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att decentraliseringen av TV-verksamheten inom SverigesTelevision skall fortsätta mot målet att avprogramverksamheten och resurserna förläggs lill de tio TV-dislriklen.Motionärerna ger en ' utförlig motivering för sitt förslag. De kritiserarfördelningen av resurser mellan Kanal och och hänvisar lill enfördelningsnyckel som har fastställt. Enligt uppgifter om fördelningen av budgetmedel somSveriges Television har tillställt uiskottei har i den preliminära fördelningenför nästa budgetår Kanal filldelals ell belopp om 534,3 milj. kr. och TV2 ettbelopp om 515,1 milj. kr. Det uppges att vid fördelningen skall beaktas bl.a.att TV2:s budget belastas, liksom fallet är innevarande år, medförvaltningskostnader (lokaler m.m.) i distrikten. Motsvarande kostnader förKanal belastar inte Kanal l;s budget. Vidare anges alt i tilldelningen tillTV2 ingår även, liksom falletär innevarande år, medel för dislriklsproduceraderiks- och sportnyheter som i sändningstid även kommer Kanal till godo. Den i mofionen åberopade fördelningsnyckeln - somhuvudsakligen avser KrU 1987/88:11 programmedel - redovisas i SverigesTelevisions anslagsframställning enligt följande. Mot bakgrund av att regeringens proposition 1985/86:99 omSveriges Radio entydigt klargör att distriktsproduktionen under avtalsperiodenskall uppgå fill av allmänproduktion, samfidigtsom det fakfiska utfallet i fimmar, men ej i pengar, är 43,6 procentfastställde följandefördelningsnyckel. AllmänproduktionTung produktion Sportevenemang Främmande Repriser Fördelningen baserades på jämförbara normtal. Effekten avfördelningen skall fortlöpande utvärderas och beaktas vid kommandefördelningsbeslut. Vid en schablonmässig värdering av de resurser kanalernadisponerar framgår att övervikten för Kanal är ca . Huvuddelen avdessa medel hgger dock utanför kanalens egen budget. Vid medelsfördelningen har strävan varit alt TV2 skalltillföras de medel som distrikten har saml de medel från nuvarande TVloch TV2 som TV2 enligt sitt uppdrag ska disponera. Den budget lagt fast förprogramenheterna det första verksamhetsåret har alltså en preliminär karaktär.Som framhållits skall effekten av fördelningen fortlöpande utvärderas ochresultaten av denna utvärdering beaktas vid kommande fördelningsbeslut. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse all den avstatsmakterna angivna målsättningen att av de egenproduceradeprogrammen i rikssändningarna i TV skall produceras regionall har uppfyllts.Utskottet vill understryka betydelsen av alt effekterna av fördelningenutvärderas. Ulskoltet anser att under löpande avtalsperiod inte börgöra en sådan framställning som föreslås i motion Kr298. I del följande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som rör programutbud. Som bakgrund villutskottet erinra om att utskottet i betänkandet KrU 1985/86:21 (s. 27) medanledning av förslag om olika programinslag framhöll att det liksom hittillsbör ankomma på alt i programfrågor arbeta fritt ochsjälvständigt inom ramen för de allmänna riktlinjer som angesi radiolagen och iavtalen mellan staten och bolagen i (se närmare härombl.a. KrU 1983/84:17 s. 22). I del avtal mellan staten och somträffats lämnas närmare bestämmelser om programverksamheten. I 6 §slås fast att programmen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedlaerfarenheter samt skänka god underhållning. De skall utformas så att de genomkvalitet. tillgänglighetoch mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande KrU 1987/88:11 behovoch intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressen skall igörlig mån tillgodoses. Programutbudet skall som helhet präglas avfolkbildningsambitioner. Del skall utformas så att utrymme ges åt en mångfaldav olika åsikter och meningsriktningar och så alt hänsyn las lill olikaförutsättningar hos befolkningen. Ett mångsidigt utbud av program på svenskaspråket skall tillhandahållas och svenska artister och verk av svenskaupphovsmän skall i betydande omfattning förekomma i televisionen. I avtalet anges även de speciella skyldigheter somSveriges Television bar att ta hänsyn fill. Sålunda skall företaget ta särskildhänsyn till språkliga och etniska minoriteter samt fill olika grupper av handikappade.I fråga om program på invandrar- och minoritetsspråk saml program om och förhandikappade har moderbolaget i enlighet med beslut etlsamordningsansvar. Enligt avtalet med staten får moderbolaget ansvaret mellan programföretagen så alt insatserna inom koncernensamordnas. Moderbolaget skall därvid beakta att koncernen som helhet har att tasärskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter och olika grupper avhandikappade. påpekar i motion Kr231 alt Radiosställning i den nya mediemiljön med kabeLTV och sändningar från satellitinnebär en internafionell konkurrens som saknar motstycke i etermediernastidigare historia i . Denna konkurrens kommer inte att minska utan kommertvärtom att skärpas. Motionärerna anser att det är angelägel all möta den nyasituationen posifivt och offensivt genom att stärka . För altkunna fullgöra sina uppgifter som företag i allmänhetens tjänst behöverSveriges Radio både kreativitet och ekonomiska resurser. Motionärernaframhåller även alt programföretagen inom ständigtmåste sträva efter att höja programkvaliteten och ta fill vara alla möjlighetertill rationaliseringar. I motion Kr294 (s) som delvis behandlats i det föregående,erinras om all för del har den senaste fioårsperioden inneburitalt omfattande resurser har gått lill tekniska investeringar och kraftigaökningar av sändningsfiden. Nya resurser har enligl motionärerna endast i begränsadutsträckning kunnat användas lill att kvalitativt förbättra programverksamheten.De menar att detta förhållande är mycket bekymmersamt inför 1990-talelsmediemiljö. Del är vikfigt, säger de, att en plan för att skapa de nödvändigaresurserna läggs fast. Även kommunisterna uttalar i motion Kr296viss oro för utvecklingen på elermedieområdet. De anför att det effektivastemotmedlet mol rymdens kommersiella krafter är ökade satsningar på svensk radiooch television. Med anledning av de synpunkter och önskemål som förs frami motionerna vill utskottet erinra om att vid ställningstagande till verksamhet var den givna utgångspunkten att programverk samheten skall slå i allmänhetens tjänst. Kulturministern framhåller i budgetpropositionen alt det är angeläget att med kraft försvara denna grundidé i med stora förändringar av mediemiljön. Han anför vidare K att närett växande -och i inte ringa omfattning kommersialiserat och utslätat KrU1987/88:11 - programutbud når oss via satellit och kabel är det viktigt attprogramföretagen lever upp till grundtanken om publicistiskt oberoendeetermedier vilka har som en huvuduppgift att förmedla och levandegöra svenskkultur. Mot här angiven bakgrund finner ulskoltet att det råder enighet om betydelsen av verksamhet för det svenskasamhället och behovet av alt pä olika sätt stärka förelagels ställning.Utskottet anser därför att uttalanden från sida beträffande behovetav att i framliden får förstärkta resurser inte är erforderliga.Motionerna Kr231 yrkande 3, Kr294 i här aktuell del och Kr296 yrkande 1avstyrks alltså. När del gäller önskemålet i mofion Kr294 om utarbetande aven plan för resurstillskott till i syfte att kvalilelsmässigthöja verksamhet vill utskottet peka på att inom genomförs en analys av troliga konsekvenser av förändringar imediemiljön under 1990-lalet. En sådan förändring är att den svenska andelen avdel samlade TV-utbudet kommer att minska. I analysarbetet ingår alt ange medvilken ambitions- och resursnivå planeringen bör ske för att svensk radio ochtelevision skall kunna stärkas. Public service-verksamheten måste kunna bevaraen stark och respekterad ställning hos publiken. Avsikten är all studien somskall färdigställas skall utgöra utgångspunkt föranslagsframställningen för /90. Med hänvisning till del anförda finner utskottet altmotionärernas förslag om utarbetande av en plan i allt väsentligt ärfillgodosett. Molionsyrkandet i här aktuell del bör alltså inte föranleda någonåtgärd av . Moderata samlingspartiet kritiserar i motion Kr238Sveriges Radios kultur program. Även en jämförelse med andra länders TV-ulbud utfaller lill nackdel, anser motionärerna. De anför att moderna konstnärliga filmer kan ses på TV i exempelvis , och *'" ,medan den svenska publiken får hålla till godo med 30- och 40-talsfilmer.Symfonikonserter, operor och teaterföreställningar förekommer alltför sällan.De menar att många underhållningsprogram håller en låg nivå. Med hänsyn till den stora genomslagskraft som frarnförallt televisionen har är del naturligt med önskemål om en höjning i olikaavseenden av programkvaliteten. Utskottet vill framhålla att enligt avtalenmellan staten och programbolagen skall dessa bl.a. främja konstnärlig och kulturellförnyelse saml bedriva skapande verksamhet med konstnärliga uttrycksformer. Deskall vidare bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olikaområden saml i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olikakulturaktiviteter. Utskottet, som inte kan instämma i den generaliserandekritik av kulturprogram som motionärerna för fram, avstyrker motion Kr238 yrkande 5 under hänvisning till vad som sagts om programföretagens självständighet. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att enligl film- och videoavtal som slutils mellan staten och filmbranschen finns en spärrtid för visning av svenska filmer i TV. Sådana långfilmer som erhållit produktionsgaranti från och där filmerna tillkommit i 17 2 1987/88. samverkanmed företag inom får visas i svensk KrU 1987/88:11television tidigast 18 månader efter biografpremiären. I motionerna 1986/87;K708 och 1987/88:K708 väckta av AlfSvensson (c) aktualiseras frågan om bevakning av de politiskapartiernas verksamhet inför de allmänna valen. Motionären anser att SverigesRadio bör behandla de politiska partierna lika när del gäller de speciellavalprogrammen och att bestämmelser härom bör tas in i avtalen mellan statenoch företagen i . Hemställan som är likalydande i debåda motionerna syftar lill att skall göra en framställning lillregeringen om informationsfriheten för polifiska partier. Medanledning av motionsyrkandena vill utskottet anföra följande. granskade bevakningen avmiljöpartiet i riksradion och televisionen inför riksdagsvalet . Medanledning av anmälningar lill nämnden om att i bevakningeninför riksdagsval hade diskriminerat granskade nämndenutbudet i programföretagens rikssändningar före valet. Nämndens sammanfattande bedömning av granskningen var attvarken riksradions eller televisionens bevakning av införriksdagsvalet uppnådde en acceptabel nivå. Den bevakning som förekomunder tiden strider mot i första hand kraven på allsidighet,granskning och spegling enligt 11 § avtal mellan staten och SverigesRiksradio resp. . Nämnden uttalade sig även om behandlingen av (kds) och anförde att bevakningen i programmen utanförnyhetssändningar kan sägas vara i stort sett jämbördig med den bevakning sombeslods . Denna iakttagelse gäller både riksradion och televisionen.Nyhetsmässigt bevakades dock kds i större omfattning. års riksdagsval kommer alti Kanal sända två program av pejlingstyp. I varje program utfrågasrepresentanter för riksdagspartierna samt kds och . TV2 sänderförutom fem inlervjuprogram med riksdagspartiernas partiledare även tvåintervjuprogram med partiledarna för kds och . När det gällerpartiledardebatten i TV har beslutat att endast de partiersom är representerade i får delta. I Riksradios valprogram ingår bl.a.parfiledarinlervjuer med riksdagspartierna samt kds och . Med hänvisning till vad som anförts samt lillprogramföretagens självständighet avstyrks motionerna 1986/87:K708 yrkande 4och 1987/88:K708 yrkande 4. verksamhet med avseende på handikapprogramlas upp i tre motioner. Enligt motion Kr248 (m) är del av största vikt att denpågående planeringen för textning av TV-nyhelsprogram kanfullföljas. Vidare anser motionärerna att en speciell textningsteknik-Velotype-teknik - bör användas samt att programtextningen av svensktaladeprogram skall öka från 7-8 limmar till . Enligt motion Kr299 (c) bör en plan för alt ökatelevisionens insatser för KrU 1987/88:11 döva utarbetas. De synskadades svårigheter att tillgodogöra sig TV-programpå främmande språk tas upp i motion Kr246 (fp). Motionärerna förordar all enförsöksverksamhet skall inledas med direkt översättning av skriven text tilltal i vissa TV-program i Som utskottet redovisat i det föregående har moderbolagetell samordningsansvar för program för och om handikappade. Inom moderbolagethar därför en plan för Radio-koncernens verksamhet utarbetats. Dennaplan, som har godkänts av moderbolagets styrelse, innebär sammanfattningsvisatt programverksamheten i första hand bör innebära åtgärder som underlättar förde handikappade att ta del av de ordinarie programmen. Det finns dock ävenmotiv för produktion av program med sikte på en speciell målgrupp. I planenlas vidare upp åtgärder som framgår av följande redovisning. Program om de handikappades situafion bör liksom nuförekomma inom ramen för den vanliga programverksamheten men utbildningsradionsspeciella satsningar på program om handikappade bör fortsätta. När det gäller pågående verksamheter inom handikappområdetbör programtextningen av svensktalade program öka till per veckafram lill avtalsperiodens slut inom den ram av ca som ärtillgänglig i lid för alt kunna textas. Antalet informationssidor i text-TV utökas underinnevarande och nästa budgetår genom att olika sidor sänds i de tvåTV-kanalerna. För att få med lokala nyheter bör text-TV-redaktionen samarbetamed lokalradion. Faludistrikt kommer att driva enförsöksverksamhet med ett särskilt nyhetsprogram på teckenspråk. Text-TV-redaktionen planerar också lexlsältning av etl avde halvtimmeslånga nyhetsprogrammen med start . planerar en programserie medutbildning i teckenspråk som kan sändas under /89. I företagetsplaner ingår också ett utvecklingsprojekt medsamhälls-orienterade program till inforrnationssvaga. Andra projekt gäller åtgärder för de synskadade. Inomramen för forsknings- och utvecklingsverksamhet sker försök medny teknik för alt ge möjlighet för synskadade all la del av utländskaTV-program. Vidare underlättas utgivningen av radioprogram som talböcker. För alt förbättra programinformationen för synskadade undersöksmöjligheterna alt ge ut Röster i Radio/TV på kassett liksom möjligheterna attge programinformation via punktskrift och syntetiskt tal. Vad avser förslaget i motion Kr248 om användning avVelotype-teknik vill utskottet upplysa om att ifrågavarande teknik kommer attanvändas i den försöksverksamhet som Faludistriklet skall driva.