bet · GB01FiU12 · 1987-12-31 00:00:00 — om revision och effektivisering av den offentliga fu sektorn(prop. 1987/88:100 bil. 15 civildeparte- 1987/88:12 mentet,delvis) I detta betänkande behandlar utskottet delar avcivildepartementets bilaga i budgetpropositionen. Här ingår avsnittet 3.1 omledningen av den statliga förvaltningen och avsnittet om revisionen, dvs. förslagetatt slopa anmärkningsprocessen och anslaget fill rlksrevisionsverket. Vidarebehandlas anslagen fill m.m. och ytterligare några avdepartementets myndigheter, nämligen kammarkollegiet, statens person- ochadressregisternämnd (SPAR), bidrag till anslaget till viss rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet. I betänkandet behandlas tolv motionsyrkanden vilkasamtliga avstyrks av utskottet. Följande sammanställning anger inom vilka ämnesområdenföreträdare för moderata samlingspartiet, och centerpartietavlämnat reservationer. - Den offentligasektorns förnyelse (m, fp). - Decentraliseringoch förnyelse av den offentliga sektorn (c). - Statens person-och adressregisfernämnd (m, fp). I betänkandet behandlar utskottet dels proposition 1987/88:100 bilaga 15 ,i vad avser B Statlig rationalisering och revision, statisfik m.m. plinkterna B 3, B 4 och B 5 samt B 8 och B 9, dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1987/88:Fi215, 1987/88:Fi408, 1987/88:Fi412, 1987/88: Fi413, 1987/88:Fi416,1987/88:Fi417, 1987/88:Fi418 yrkandena 1-3 och 1987/88:Fi501 yrkandena 1, 3 och4. 1 1987/88. Denoffentliga förvaltningens effektivitet m.m. FiU1987/88:12 Motioner om förnyelse öch effektivisering av denoffentliga sektorn 1987/S8:Fi215 av och ()vari yrkas att dels som sin mening ger regeringen fill känna aft enmålmedveten decentralisering bör ske inom den offentliga förvaltningen, främstgenom minskning av den centrala statsförvaltningen, dels hos regeringen begärkonkreta riktlinjer för decentraliseringsarbetet med beaktande av vad somanförts i motionen. 1987/88:Fi408 av () vari yrkas atfriksdagen beslutar begära att regeringen utreder frågan om att få förbättradeffekfivitet och reducerat antal anställda vid stafiiga verk, i enlighet medvad i motionen anförts. 1987/88:Fi418 av () vari yrkas 1. aft riksdagenansluter sig fill huvudlinjerna i det handlingsprogram för högre kvalitet ochstörre effektivitet inom den offentliga sektorn som presenteras i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en samlad översyn av förutsättningarna att effektiviseraden offentliga sektorn genom samverkan med privata företag, 3. aft riksdagenhos regeringen begär atf försöksverksamhet med s.k. servicekuponger (vouchers)genomförs på något område. 1987/88:Fi501 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om starkare konsumentinflyfande i offentlig sektor, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ettutvecklingsprogram för ett ökat inslag av målstyrning i offentlig verksamhet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i mofionen anförts om behovetav statisfik och forskning om jämförelser mellan privata,och offenfiigaproducenter m.m. I motion FiSOl av m.fl. (fp) anförs attkravet på ökad valfrihet framför allt gäller inom verksamhetsområden där det ärindividuella nyftigheter av olika slag som produceras. Här kan den enskildebäst tillfredsställa sina behov om det finns alternativ att välja mellan.Kollektiva nyftigheter bör emellertid utformas på nationell nivå. Menbarnomsorg, skola och sjukvård kan varieras. Här finns det, menar motionärerna,utrymme för mångfald och valfrihet, dvs. både offentliga och enskildaproducenter. I mofionen ges utförliga exempel på områden där en ökad valfrihetenligt mofionärerna måste skapas. I motionen framhålls vidare aft i ett system därmedborgarna har rätt att välja enskilda alternativ för service, kommerkommunerna aft varamycket angelägna att se till att deras service anpassas till"brukarnas" FiU 1987/88:12 önskemål. Motionärerna föreslår attregeringen upprättar en handlingsplan för ökat konsumenfinflytande i offentligsektor. I motionen föreslås även åtgärder för att ökaeffektiviteten i den offentliga sektorn. Ett sätt att öka effektiviteten är attövergå från regelstyrning fill målstyrning. går alltför mycket avpolitikers tid ät fill detaljer, medan bara den välorganiserade byråkratin harresurser aft studera strategiska frågor. I motionen krävs att regeringeninitierar ett omfattande utvecklingsarbete för att stimulera ett ökat inslagav målstyrning. Enligt motionärerna är det mycket som talar för attenskilda alternativ ofta är effektivare än offentliga och i synnerhet atfkonkurrens ökar effekfiviteten. Våra kunskaper om detta är emellertid ofillräckliga.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att mer statistik och forskningbehövs på detta område. Också i motion Fi4I8 av () tas frågorupp rörande ökad effektivitet, alternativ till nuvarande tjänsteproduktion iden offentliga sektorn, avveckling av monopol och regleringar och åtgärder föratt skapa konkurrens på lika villkor. De förslag som presenteras i motionenöverensstämmer i stort med vad som föreslås i mofion FiSOl. Även i motion Fi215 av och () och motion Fi408 av () krävs åtgärder för atteffektivisera den offentliga sektorn. I mofion Fi215 hävdas aft den statligacentralförvaltningen borde minskas till hälften av den nuvarande omfattningen.Detta kan enligt motionärerna ske genom en decentralisering, och privatiseringav verksamheten. Utskottet vill med anledning av motionerna anföraföljande. I det pågående arbetet med en förnyelse av den offentligasektorn har flera av de frågor som behandlas i dessa motioner hög prioritet. lade regeringen fram ett förslag tiU nyförvaltningslag (prop. 1985/86:80). Förslaget godkändes av (KU1985/86:21, rskr. Den nya lagen är ett led i strävandena att fördjupa ochstärka rättssäkerheten och förbättra servicen i förvaltningen. Vikfiga inslagär nya regler om snabb och enkel handläggning, om myndigheternasserviceskyldighet och om enklare och effektivare omprövning av felaktigabeslut. föreslog regeringen iverksledningspropositionen vissa åtgärder för en mer effektiv ledning av denstatliga förvaltningen (prop. 1986/87:99). I denna proposition föreslogs bl.a.aft innan föreskrifter beslutas skall kostnader och övriga effekter bedömas förstaten, kommunerna och den privata sektorn. Det föreslogs vidare attförsöksverksamheten med treåriga budgetramar skulle drivas vidare.Myndigheterna bör också ges vidgad rätt att utifrån av statsmakterna givna målutforma sin egen organisation. I propositionen konstateras att denna typ avstyrning förutsätter en förstärkt och förbättrad uppföljning av myndigheternasverksamhet. Den i propositionen angivna inriktningen av myndigheternasverksamhet godkändes av (KU 1986/87:29, rskr. Som framgår av årets budgetproposition (prop. 1987/88:100bil. 15) pågår nu ett omfattande arbete med att genomföra de beslut somfattades av riksdagenmed anledning av förslagen i verksledningspropositionen. Vad FiU 1987/88:12gäller kravet i motion Fi501 aft ersätta regelstyrningen med en mer målsfyrdverksamhet i den offentliga sektorn delar utskottet i allt väsenfiigt motionärernasuppfattning. Av budgetpropositionen framgår också att ett arbete med dennainriktning har påbörjats. I propositionen framhålls att för atf uppnå en högreeffektivitet och produktivitet i den stafiiga förvaltningen krävs förändringari och regeringens styrning av de stafiiga myndigheterna. Styrningenskall således vara mer mål- och resultaforiente-rad och mindre detaljreglerad.Det är också väsentligt att öka långsikfigheten i planering ochresurstilldelning samt atf öka handlingsfriheten för myndigheterna vad gällermedelsanvändning, beslut i organisations- och personalfrågor, m.m. Utskottet delar föredragandens uppfattning att ett sådantstyrsystem för ökad målstyrning bör utvecklas och införas i den stafiigaförvaltningen. En avgörande förutsättning för en sådan utveckling äremellertid atf resultatuppföljningen av de statliga myndigheternas verksamheteffektiviseras. När det gäller statistik och initiering av forskning omprivata alternativ till offentlig produktion, som efterfrågas i motion Fi501,vill utskottet erinra om verksamheten inom ramen för expertgruppen för studieri offentlig ekonomi (). har bl.a. till uppgift att medverka till studierinom det område som nämns i mofionen. Det kan i detta sammanhang nämnas att ien av dessa studier - Sociala avgifter. Problem och möjligheter inom färdtjänstoch hemtjänst (Ds Fi 1985:11) - diskuteras bl.a. möjligheterna att utnyttjaservicekuponger i anslutning till den offenfiiga tjänsteproduktionen. Som nämnts har utskottet i tidigare betänkanden behandlatyrkanden med motsvarande innebörd som i här aktuella mofioner (se t.ex. FiU1986/87:1 och FiU 1986/87:25). I dessa betänkanden framhölls att den offentligasektorn självklart måste fa till vara de utvecklingsmöjligheter som erbjuds avidéer och impulser från verksamheter i icke-offenflig regi. En väl fungerandeoffentlig sektor är i själva verket en avgörande förutsättning för enframgångsrik välfärdspolitik. Det underströks emellertid att tjänster som vård,omsorg och utbildning måste fördelas efter behov och inte efter inkomst. Detbetonades aft främst de fördelningspolitiska aspekterna i större utsträckningän vad som beaktats i motionerna måste få avgöra i vad mån den nuvarandeprodukfionen i den offentliga sektorn skall kunna ske utanför denna sektor.Utskottet finner inte anledning att ändra sitt fidigare ställningstagande. Mothär angiven bakgrund avstyrker utskottet mofionerna Fi215, Fi408, Fi418yrkandena 1-3 och FiSOl yrkandena 1, 3 och 4. att avslår mofionerna 1987/88:Fi215,1987/88:Fi408, 1987/88:Fi418 yrkandena 1-3 och mofion 1987/88:Fi501 yrkandena1, 3 och 4. TRETTONDEHUVUDTITELN FiU 1987/88:12 Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposifion1987/88:100 bilaga 15 () under punkterna A 1-A 4 (s. 21-23)och hemställer 1. att fill /89 anvisar ett förslagsanslag av 30 881 OÖO kr., 2. att riksdagentill Utredningar m.m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av10 , 3. att riksdagentill Extra utgifter för /89 anvisar ett reservationsanslag av511 , 4. att riksdagentill för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Statlig rationalisering och revision, m. m. Regeringen har under Litt. B avsnittet Revision (s. 25-26) föreslagit atf anta i propositionen framlagt förslag till lagom upphävande av förordningen (1961:313) om förfarandet i anmärkningsmål.Lagförslaget har följande lydelse: Lag om upphävande av förordningen (1961:313) omförfarandet i anmärkningsmål Härigenom föreskrivs att förordningen (1961:313) omförfarandet i anmärkningsmål skall upphöra att gälla vid utgången av juni1988. Anmärkningsprocessen är ett rättsinstitut med mycket långtradition, t sin nuvarande utformning regleras processen i den av Kungl. Maj:toch gemensamt beslutade förordningen (1961:313) om förfarandet ianmärkningsmål. Förordningen trädde i kraft . Den innebar attett tillämpat förfarande fick väsentligt förändrade syften ocheffekter. avsåg förfarandet huvudsakligen att i anslutning fill avstatliga revisionsorgan företagen räkenskapsgranskning fastslå det s.k.redogöraransvaret och därmed skyldigheten för viss tjänsteman - redogörare -att ersätta det allmänna för faktiska ekonomiska förluster, som uppkommit genomfelaktigheter i samband med utbetalningar och uppbörd. Förhållandena i statsförvaltningen är väsenfiigtannorlunda än när det särskilda förfarandet med anmärkningsprocessen infördesoch senast ändrades (prop. 1961:119, LU 41, rskr. Det s.k.redogöraransvaret har avskaffats, lönevillkoren m.m. för statsanställdaregleras i kollektivavtal. tvisterprövas i den ordning som gäller för sådana avtal, revisionsorganisatio- FiU1987/88:12 nen i staten har ändrats och nya former för avrapportering aviakttagelser har tillkommit. Vidare ligger revisionen av de statligamyndigheterna näsfan helt på , som bl.a. har att prövaframförda anmärkningar. Anmärkningsförfarandet har praktiskt tagetupphört att tillämpas. Mot här angiven bakgrund tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen att slopa anmärkningsprocessen och hemställer attriksdagen antar i proposition 1987/88:100 bilaga 15 framlagt förslagfill lag om upphävande av förordningen (1961:313) om Regeringen har under punkt B 3 (s. 26-29) föreslagitriksdagen att fill för /89 anvisa ettramanslag av . 1987/88:Fi416 av m.fl. (s) vari yrkas atfriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt vid en eventuell omorganisation avrevisionen i Systembolaget och AB Vin- och Sprifcentralen det parlamentariskainslaget bibehålls. 1987/88:Fi417 av och (c,m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om revision i Systembolaget och AB Vin- och Sprifcentralen. I motion Fi4l6 av m.fl. (s) och motion Fi4l7av och (c, m) förordas att det parlamentariskainslaget i revisionen av Systembolaget och AB Vin- och Spritcentralenbibehålls. Bland revisorerna i vissa statliga bolag, som bl.a.omfattar Systembolaget och AB Vin- och Spritcentralen, och stiftelser ingår,förutom de auktoriserade revisorerna, sk. särskilda statliga revisorer. Dessaär som regel tjänstemän inom departement eller myndigheter med anknytning tilldet område som den reviderade verksamheten avser. Revisionen i alkoholbolagenbestår av fem revisorer och fem suppleanter. Utöver två auktoriseraderevisorer, jourhavande revisorn och hans suppleant, består revisionen avförvaltningsrevisorer från rlksrevisionsverket (RRV) alternativtfinansdepartementet samt av sex av riksgäldsfullmäkfige utsedda förtroendevaldafrån de fyra största politiska partierna. 1 proposition 1986/87:99 om ledningen av den statligaförvaltningen framhöll föredraganden att systemet med att vid sidan avprofessionella revisorer utse lekmannarevisorer borde omprövas. Det avser såvälsärskilda statliga revisorer som av riksgäldsfullmäkfige utsedda revisorer. Desamhälleliga intressen som dessa revisorer förutsätts särskilt bevaka borde,enligt föredraganden, väl kunna tillgodoses genoni de utökade befogenheter för revisorer ochRR.V som föreslogs i proposifionen och som FiU 1987/88:12 Deutökade befogenheterna innebär att revisorer fr.o.m. den 1juli 1987 även får granska vissa delar av sådan statlig verksamhet som bedrivs iform av aktiebolag eller stiftelse. omfattning avrevisionsområdet omfattar bl.a. AB Vin- och Sprifcentralen och Systembolaget.Utökningen av revisionsområdet gäller även för RRV. Denrevision som bolagens auktoriserade revisorer utför enligt aktiebolagslagenoch den särskilda instruktionen för den jourhavande revisorn omfattar infe bararäkenskaps- och bokslutsgranskning utan även granskning av styrelsens ochverkställande ledningens förvaltning. Vidare har jourhavande revisorer att, isärskilda yttranden till chefen för , ange "huruvidaenligt jourhavande revisorns mening bolagefs förbindelser mot staten blivitvederbörligen uppfyllda ävensom huruvida genom någon förvaltningsåtgärd ellernågot beslut statens eller det allmännas intresse träffs för nära". uppfattning är det en fördel om kontakten mellan resp. bolag ochriksdagen genom det parlamentariska inslaget i revisionen kan bibehållas.Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att revisioner avalkoholbolagen även fortsättningsvis bör bestå av bl.a. representanter frånriksdagspartierna. Vad utskottet här anförtbör ges riksgäldsfullmäktige till känna. 1. att tillRiksrevbionsverket för /89 anvisar ett ramanslag av 122 386 000kr., 2. att med anledning avmotionerna 1987/88:Fi416,och 1987/88:Fi417 som sin mening ger fullmäktige iriksgäldskontoret till känna vad utskottet anfört. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 4 (s. 29-35) och hemställer 1. altriksdagen till Kammarkollegiet för /89 anvisar en förslagsanslag av , 2. attriksdagen lägger till handlingarna vad som i övrigt anförts i proposifionen angående kollegiets verksamhet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 5 (s. 35) och hemställer atfriksdagen till Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 8 (s. 40) och hemställer aftriksdagen fill Bidrag tUl /89 anvisar ett anslag av . 8.Statens person- och adressregisternämnd FiU 1987/88:12 Regeringen har under punkt B 9 (s. 40) föreslagitriksdagen aft till Statens person- och adressregisternämnd (SPAR) /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88:Fi412 av och () variyrkas att till statens person- och /89 infe anslår några pengar, dvs. en reducering med . 1987/88:Fi413 av m.fl. (m) vari - medhänvisning fill motion 1987/88:K431 - yrkas att hos regeringen begärförslag till avveckling av SPAR i enlighet med vad i motionen anförts. I motionerna Fi412 av och ()och Fi4l3 av m.fl. (m) krävs atf verksamhet läggsner. innehåller en mängd uppgifter om i princip alla boende iSverige. Motionärerna ser inga skäl för staten aft driva en kommersiellverksamhet med försäljning av uppgifter från detta register. Enligt datalagen ärdet inte möjligt för privata företag att syssla med denna typ av kommersiellverksamhet. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. När DAFA ombildades till aktiebolag inrättades en särskildSPAR-nämnd. Motivet härför var att det ansågs önskvärt aft det skulle finnas enhuvudman för utanför bolaget. Genom att ansvaret för SPAR ladespå en statlig myndighet, , kan medborgarnas insyn i verksamhetengaranteras. arbetsuppgifter är aft som registeransvarig haöverinseende över uppdaterings- och spridningsrutiner samt över innehållet iregistret. har tidigare på förslag av finansutskottet (FiU1985/86:4 s. 5-6) beslutat atf skall ha en tillfällig status ochatt dess personalresurser skall vara begränsade. Enligt utskottet bör invänta data- ochoffentlighetskommitténs (DOK) slutbetänkande innan slutlig ställning tas tillSPAR-nämndens fortsatta verksamhet. Kommittén beräknar att arbetet kommer attavslutas . Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi412 ochFi413. att med bifall till proposition 1987/88:100bilaga 15 punkt B 9 och med avslag på motionerna 1987/88:Fi412 och1987/88:Fi413 fill Statens person- och /89 anvisar ett förslagsanslag av . den 15,På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), 1987/88:12 (), (), (), (), ArneAndersson i (s), (), i (vpk), (), (),(), ()" och (). Motioner om förnyelse och effektivisering avden offentliga sektorn (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser dels aft den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "I det" och på s. 4 slutar med "och 4" bort ha följandelydelse: I motionerna Fi501 (fp) och Fi418 av ()krävs en ökad valfrihet för konsumenten för de tjänster som produceras av denoffentliga sektorn som krav ställs på ökad effekfivitet i dennasektor. Även i motionerna Fi215 av och () ochFi408 av () förordas bl.a. aft åtgärder vidtas för att ökaeffektiviteten i den offentliga sektorn. långtidsutredning (LU 87) behandlas i ettsärskilt avsnitt alternafiva finansieringssätt och organisationsformer för denoffentliga sektorn. I en bilaga till utredningen - Bilaga 25 fill LU 87:Kommuner i förändring - framhålls att en grundfråga i förnyelsen är hur denkommunala servicen skall produceras. Fyra alternativ anges: (1) genombefintlig, men effektiviserad organisation, (2) med inslag avmedborgarmedver-kan i den kommunala organisationen, (3) genom halvoffentligverksamhet (föreningsdrift, kooperativ) och (4) genom privatisering. Även problemet med den låga eller nästan obefintligaproduktivitetstillväxten i den offentliga sektorn behandlas inom ramen för LU87. Exempel på åtgärder för att förbättra produktiviteten i denna sektor försfram i bilaga 21 till utredningen. Den offentliga sektorn - produktivitet ocheffektivitet. I denna bilaga anges bl.a. följande möjligaorganisationsförändringar i syfte att befrämja produktiviteten. - I denoffentliga sektorn integreras beställar- och producentfunktionerna, dvs. det ärsamma beslutsfattare som beställer en viss tjänst och som svarar förproduktionen av denna. För att effektivisera produktionen bör man i ökadutsträckning separera beställarrollen från producentrollen. Detta kan ske genomenfreprenadupphandling eller genom att infordra anbud från flera myndighetersom får konkurrera om uppdraget. - Uppföljningenav produkfionen är ofta bristfällig. Det säger sig självt inte kan styra produktivitetsutvecklingen om man varken vet hurproduktionsvolymen utvecklas eller hur resursförbrukningen förändras. Det ärdärför viktigt att metoder utvecklas och instrument skapas för en kontinuerligutvärdering av verksamhetens resultat. - I offentlig verksamhet saknasofta motivation att effektivisera produktio- FiU 1987/88:12 nen. Personalen bör bli delaktig i det resultat som den varit med om aft skapa.Detta kan iippnås när möjligheterna för löneförhöjningar för deoffentliganställda i högre grad än tidigare görs beroende av produktivitetensutveckling i resp. verksamhet. - Detaljstyrningenhindrar myndigheter att agera fritt och självständigt. Med bättre mått påverksamhetens resultat behövs inte detaljstyrning för att förhindra aft de anslagnamedlen används till annat än de avsedda ändamålen. Med ökat ansvar bör följa ensträvan att organisera verksamheten effektivt. - Konkurrensen ärav mycket stor betydelse för att pressa kostnader och frammana god kvalitet.Myndigheter och privata företag bör därför ges möjlighet atf på lika villkorkonkurrera med varandra. - Angivnaåtgärdsförslag kräver omfattande organisationsförändringar. På flera områdenfinns emellertid inte särskilt mycket ernpirisk kunskap om de nyaorganisationsformernas effekter. Det enda sättet att få sådan kunskap är aftpröva nya organisationsformer. Den syn på de rådande problemen i den offentliga sektornsom redovisas i LU 87 stämmer väl överens med den bild av utvecklingen i dennasektor som ges i här aktuella mofioner. Som utskottet ser det har nått skattetaket, dvs.ytterligare skaftehöjningar skulle vara skadliga för den ekonomiskautvecklingen i vårt land. Man måste snarare eftersträvaen sänkning av skattetrycket. finns emellertid ett stort behov avökade insatser på många områden. Defta understryker behovet av aft på alla sättta vara på möjligheter till effektiviseringar och rationaliseringar i denoffenfiiga verksamheten. Utskottet sammanfattar de åtgärder som måste vidtas för enförnyelse av den offentliga sektorn på följande sätt: Exempel på ätgärder: Rätt för föräldrar aft välja barnomsorg, rättför föräldrar och elever atf välja skola, anlita privata vårdhem, stärkkonsumentinflyfandet i offentlig sektor. Ge tillräckliga resurser för de kollektiva tjänsterna, dvs.tjänster som inte kan lösas av marknaden (ex. försvar, rättsväsende,miljövård). Exempel på åtgärder: Skilj ut myndighetsfunktionerna, sälj statligaföretag; avgränsa monopolen, öka anbudsupphandlingen, öka målstyrningen. - Förbättrapersonalpolitiken i offentliga sektorn. Exempel på åtgärder: Skapa bättreanställningsvillkor, genomför decentralisering och delegering, uppmuntrakreativitet och experiment, hjälp de anställda atf starta eget, låt chefen fåleda. Klargör rollerna, låt riksdag och regering koncentrera sig pådet viktiga, ge kommunerna större frihet. Till denna uppräkning av åtgärder kan tilläggas att vadgäller systematiska kartläggningar av befintliga enskilda alternativ ochjämförelser mellan privata och offenfiiga producenter är statistiken ejtillräckligt utbyggd. Forskningenbör intensifieras inom detta område. FiU 1987/88:12 Vad utskottet anfört med anledning av här aktuella motioner bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels atf utskottets hemsfällan bort ha följande lydelse: atf med bifall till mofionerna 1987/88:Fi50lyrkandena 1, 3 och 4 och 1987/88:Fi418 yrkandena 1-3 samt med anledning avmotionerna ]987/88:Fi215 och 1987/88:Fi408 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört om en förnyelse av den offentliga sektorn. Motioner om förnyelse och effektivisering avden offentliga sektorn och (båda c) anser