bet · GB01UbU28 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till forskning och forskarutbildning, m.m.(prop. 1987/88:100, bil. 10 delvis samt bil. I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:100 bilaga 10() under avsnittet Forskning och forskarutbildning.Inledning samt punkterna D 15. Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete, D 16. Humanistiskafakulteterna, D 17. Teologiska fakulteterna, D 18. Juridiska fakulteterna, D19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m., D 20. Medicinska fakulteterna, D21. Odontologiska fakulteterna, D 22. , D 23.Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna, D 24. Tekniska fakulteterna, D 25.Temaoriente-rad forskning, D 26. , D 27. Samordning m.m. inombiblioteksområdet och D 28. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamåljämte motioner. Vidare behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1987/88:100 bilaga 11 () under punkt I 1.Stöd till idrotten jämte motioner. Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor Regeringen har i bilaga 10 under avsnittet Forskning ochforskarutbildning. Inledning (s. 296-308) föreslagit att godkännervad som i propositionen föreslagits beträffande behörighetsvillkor för tjänstsom forskarassistent. Vidare har regeringen under punkt D 16. Humanistiskafakulteterna föreslagit att bemyndigar regeringen att inrätta entjänst som professor i historia, särskilt idrottshistoria, vid iStockholm . Slutligen har regeringen i bilaga 11'under punkt I 1 (s.118-123) föreslagit att godkänner de riktlinjer föridrottsforskningens organisation som har redovisats i propositionen. 1987/88:Ub553 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett idrotts- och rehabiliteringscentrum börlokaliseras till , 1 1987/88. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen UbU1987/88:28 anförts om att till förlägga en högre utbildning för idrottsledare m.m., 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att till ett idrotts- och rehabiliteringscentrum i utlokalisera statUg verksamhet inom områdena rehabilitering, hjälpmedels utveckling och arbetsskador. " 1987/88:Ub564av m.fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar avslå proposifionens förslag om inrättandet av ett centrum för idrottsforskning i , 2. att beslutar att de professurer som föreslagits för centrumför idrottsforskning i inrättas vid högskolan i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om statligt engagemang i insfitutionen på Lugnet i ,. 4. att begär att regeringen inrättar en 120-poängs högskoleutbildningi ämnet idrott vid högskolan i Falun-Boriänge, 5. att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionenanförts om aktiva idrottares möjlighet fill studier. Motiveringen återfinns imofion 1987/88:Kr409. 1987/88:Ub565av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga - 12.att under ett nytt anslag D 41. Åtgärder för rekrytering av lärareoch forskare anslår 5 milj.kr. fill att fördelas fill högskolorna sommarknadslönetillägg, 27. att hos regeringen begär att berörda myndigheter får iuppdrag att göra en inventering av tjänster där doktorsexamen bör vara ettbehörighetskrav, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en överföring av medel för vardera budgetåren 1988/89 och1989/90 från anslagen för sektorsforskning till högskolans fakultetsanslag. 1987/88:Ub579av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om behovet av enhelhetsbedömning av framfida utveckling av idrott, fysisk fostran ochidrottsmedicin (delvis). 1987/88:Ub593av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om återgång möjligt filltidigare ordning för återbesättande av tjänst som professor. 1987/88:Ub594 av m.fl. (fp) vari-såvitt nu är i fråga-yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omett uppdrag till berörda myndigheter inom område ivad gäller uppställande av doktorsexamen som behörighetsvillkor för vissatjänster. 1987/88:Ub612av m.fl. (m, fp, c, vpk) vari-såvitt nu är i fråga- UbU1987/88:28 yrkas 1. att beslutar att KB skall svara för denövergripande samordningen för forskningsbiblioteken, däribland för ansvarsbiblioteks systemet, 2. att beslutar att anslaget Samordning m.m.inom biblioteksom rådet skall disponeras av KB (delvis). 1987/88:Ub626 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 29. att beslutar att enidrottshögskola skall inrättas i med anknytning till högskolan i Falun-Borlängeomfattande 120-poängsutbild-ning i ämnet Idrott, 30. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i övrigt anförts i motionen i fråga omidrottshögskola, 3|1. att beslutar inrätta professurer ifysiologi, resp. preventiv idrottsmedicin vid i , 35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot anslagssplittringen inom den statligtfinansierade forskningen. 1987/88:Ub641 av (c) vari yrkas att riksdagenbeslutar förlägga det föreslagna centret för idrottsforskning till . 1987/88:Ub645 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om , 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om en utbildningsplan förinstruktörer, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en tjänst som professor ifysiologi alternativt preventiv idrottsmedicin vid . 1987/88:Ub658 av m.fl. (m, fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om , 2. att begär att regeringenuppdrar åt UHÄ att i samråd med representanter för idrottsrörelsen ochhögskolan i utarbeta en utbildningsplan förinstruktörer/tränare, 3. att beslutar att för enav de föreslagna professurerna inom det idrottsmedicinska området skall förenastjänstgöringsskyldighet vid Lugnets idrottsvetenskapliga institut i enlighetmed vad som i motionen anförts. 1987/88:Ub668 av () vari yrkas ättriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enomfördelning från sektorsforskningen till förmån för den inornveteriskapligtmöfiverade forskningen och för högskolan i . 1987/88:Ub673 av (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Lugnets idrottsvetenskapliga institut, 2. att begär att regeringen uppdrar åt UHÄ att isamråd med UbU 1987/88:28 representanter för idrottsrörelsen och högskolan i utarbeta enutbildningsplan för instruktörer/tränare, 3. att hos regeringen begär förslag ominrättande av en tjänst som professor i fysiologi alternativt preventiv idrottsmedicin. l987/88;Ub691 av () vari - såvitt nuär i fråga - yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottsforskning (delvis). 1987/88:Ub713 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att hälso- och sjukvårdeninrättar adekvata högre tjänster för sjukgymnaster med forskningsförberedandeutbildning och sjukgymnaster som avlagt licentiat- och doktorsexamen. 1987/88:Ub714 av och () variyrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskilddelegation för forskning på fritids-, idrotts-, rekreations- och turistområdet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om forskning på fritids-,idrotts- och turistområdet. Samordning inom biblioteksområdet, m.m. I proposition 1986/87:80 om forskning anfördes attutvecklingen på informationsförsörjningsområdet gjort det lämpligt att ibetydande omfattning övergå till en decentraliserad organisation, där varjeberörd sektor tar ett eget ansvar för informationsförsörjningsfrågorna. Dettagäller även näringslivet. Ansvaret för näringslivets informationsförsörjningborde följaktligen inte ligga på statliga myndigheter utan på företag och organinom näringslivet. Inom högskoleområdet arbetade universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) redan med informatiohsförsörjningsfrågor, bl.a. som följdav det uppdrag angående datastrategi för högskolan som givits av regeringen.Mot denna bakgrund föreslogs att delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) skulle läggas ned. Huvuddelen av DFI:s uppgifterborde övertas av befintliga organ varefter en mera begränsad samordningsfunktionskulle kvarstå. godkände att delegationen läggs ned (UbU 1986/87:26, rskr. 1986/87:282). En särskild organisationskommitté (Dir. 1987:13) hardärefter tillkallats, vilken avlämnat ett förslag om samordning inom forskningsbiblioteksområdeti rapporten (SOU 1987:60) Informationsförsörjning för vetenskap och teknik.Kommittén har föreslagit att en ny självständig myndighet för samordningsfrågorm.m. skall inrättas efter det att DFI lagts ned och att denna myndighet, bl.a.av hänsyn till behovet av samband med högskolan, skall anknytas till UHÄ genomatt dess kansli samordnas med UHÄ. Kommittén har också föreslagit attforskningsmedel skall anvisas till vissa biblioteksforskningsprojekt. Ett antalmyndigheter m.m. har inkommit till regeringen med synpunkter Många av dem har ansett att ett nytt organ inte bör UbU 1987/88:28 tillskapas. I stället har förordats att samordningsuppgifterna,ansvaret för biblioteksdatasystemet LIBRIS, ansvaret för biblioteksforskningenm.m. bör fördelas på redan existerande myndigheter. En redovisning av inkomnasynpunkter finns i budgetpropositionen (bil. 10 s. 298-299). Föredragande statsrådet anser, i likhet med många av demsom lämnat synpunkter i frågan, att det inte bör inrättas en ny myndighet. Föredragande statsrådet anför att sektoriellaforskningsbehov i allt större utsträckning bör tillgodoses genom långsiktigainsatser inom högskolans ram i enlighet med de riktlinjer förforskningspolitiken som godkände vid föregående riksmöte.Utformningen av det långsiktiga stödet till biblioteksforskningen skall utredasav forskningsrådsnämnden (FRN). Statsrådet är inte beredd att, innan dennautredning är klar, föra över projektmedel för biblioteksforskning tillhögskolan såsom utredningen föreslagit. I stället föreslås FRN få i uppdrag attombesörja fördelningen av de medel för forskning inom biblioteksområdet somberäknas under ett nytt anslag. Ansvaret för driften av LIBRIS-systemet har hittillsåvilat Kungl. (KB) och ansvaret för utvecklingen av systemet DFLNu föreslås att KB även skall få ansvaret för utvecklingen av systemet. Högskolebibliotekens verksamhet måste enligt föredragandestatsrådets mening ses i samband med den forskning och utbildning som bedrivsvid de olika högskoleenheterna..Ämnesinriktningen och profileringen inom bibliotekenmåste ansluta till ämnesinriktningar och profileringar inom högskolan. Därförbör UHÄ, som ansvarar för övergripande frågor beträffande högskolan, också haansvar för samordning och planering av biblioteksverksamheten inom högskolanoch även för kontakter med bibliotek utanför högskolan. Detta ansvar kan inteläggas på något fristående organ! Biblioteken inom högskolan svarar för dendominerande delen av verksamheten inom forskningsbiblioteken. Beslut omansvarsbibliotek skall i enlighet med vad som anfördes i 1987 årsforskningsproposition inte längre fattas av regeringen. Det är enligtstatsrådet rimligt att uppgiften att svara för utvecklingen av ett system medansvarsbibliotek läggs på UHÄ med hänsyn till det samband som måste råda mellanett ansvarsbibliotekssystem och verksamheten inom olika delar av högskolan. UHÄskall härvid beakta möjligheterna och behoven av att på olika sätt utnyttjaäven andra bibliotek än högskolebiblioteken i detta sammanhang. Ansvaret för samordning och sämplanering mellanforskningsbiblioteken och även mellan dessa bibliotek och folkbiblioteken ibibliotekstekniska frågor bör enligt propositionen läggas på KB. Vidare bör KBöverta DFI:s uppgifter som internationellt kontaktorgan. Medel för biblioteksforskning, för stöd tillansvarsbibliotek samt för samordning och planeringsuppgifter vid UHÄ och KBberäknas under ett nytt reservationsanslag benämnt Samordning m.m. inombiblioteksområdet. FRN föreslås disponera forskningsmedlen och UHÄ de medel somavsätts för stöd till ansvarsbibliotek. Medel till samordningsuppgifter m.m.avses disponeras av dels UHÄ, dels KB. Medel för forskning m.m. inombiblioteksområdet samt för viss samordning beräknas även på industridepartementetshuvudtitel under anslaget Styrelsen för teknisk utveckling. I motion 1987/88:Ub612(m, fp, c, vpk) yrkas dels att KBskall svara förden UbU 1987/88:28 övergripande samordningen för forskningsbiblioteken, däribland: för an svarsbibliotekssystemet (yrkande 1), dels att hela anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet skall disponeras av KB (yrkande 2). Motionärerna finner att det i inkomna synpunkter på utredningsförslaget finns ett uttalat stöd för att de nationella samordningsuppgifterna skall hållas samlade så långt det är möjligt. De anser att det också måste finnas en möjlighet att inom de totala resurserna kunna omfördela medel mellan olika ändamål. Därför bör KB disponera hela anslaget och kunna besluta om omfördelningar mellan anslagsändamålen. FRN kan enligt motionärernas mening få ansvara för fördelningen av forskningsresurserna, dock inom de ramar som KB ' bestämmer: Motionärerna anser vidare att ansvaret för ansvarsbibliotekssy stemet inte kan läggas på UHÄ, då sådana bibliotek finns även utanför högskolan. Vidare har ansvarsbiblioteken många bibliotekstekniska uppgif ter. Eftersom ansvaret för samorcining i bibliotekstekniska frågor enligt regeringens förslag skall läggas på KB motiverar även detta att KB får svara . för utveckhngen av ansvarsbibliotekssystemet. ' Utskottet har redan vid föregående tillstyrkt attansvaret inom informationsförsörjningsområdet bör decentraliseras. Utskottet anser i ." likhet medföredragande statsrådet och motioriärerna att återstående uppgifter beträffandesamordning inom forskningsbiblioteksområdet m.m. inte bör läggas på en ny,särskild myndighet. I stället bör dessa uppgifter åläggas befintligamyndigheter. .Utskottet kan tillstyrka att ett ansvar för forskning inom området läggs på'FRN. Därigenom får man bl.a. en anknytning till forskarvärlden i bedömningenav forskningen. Den del av anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet somär avsedd för forskning bör disponeras av FRN. Utskottet delar motionärernas uppfattning att denlämpligaste lösningen på övriga ansvarsfrågor är att KB får det övergripandesamordningsansvaret för forskningsbiblioteken. Sorn påpekas i motionen berörverksamheten också myndigheter som ligger utanför UHÄ:s ansvarsområde.Samordningsuppgiften stämmer dessutom väl överens med KB:s övriga centralauppgifter inom biblioteksväsendet. Tillskillnad från vad som anförs ipropositionen anser utskottet att ansvaret för utvecklingen av ett system medansvarsbibliotek inte bör läggas på UHÄ. Eftersom verksamheten är likaangelägen bland de institutioner som ligger utanför UHÄ:s område bör även dettamera övergripande ansvar åvila KB. Ansvaret för samordning och samplanering ibibliotekstekniska frågor mellan forskningsbiblioteken och mellan dessabibliotek och folkbiblioteken bör enligt propositionen läggas på KB. uppfattning ligger det ett värde i att alla samordningsuppgifterfinns samlade hos en ansvarig myndighet. Som en konsekvens av utskottets ställningstagande bör demedel som beräknas under anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdetdisponeras av KB bortsett från den del som är avsedd för forskningsändamål. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion 1987/ 88:Ub612 yrkande 1 och yrkande 2 delvis som sin mening ge regeringen till känna. Tillanslagsberäkningen återkommer utskottet under punkt 14 (s. 41) i UbU1987/88:28 detta betänkande. 2.Forskning och utbildning som avser fysisk fostran och idrott Vidförutvarande gymnastik- och i fanns så längehögskolan existerade som en självständig enhet (1 juli 1966-30 juni 1977) bl.a.resurser för forskning i form av högre tjänster i fysiologi. Innehavarna avdessa tjänster skulle svara för forskning m.m. på det fysiologiskaämnesområdet, medverka i den grundläggande högskoleutbildningen och svara förforskningsanknytningen av gymnastik- och idrottslärarutbildningarna, medsärskilt beaktande av att särskilda forskningsresurser saknades förgymnastiklärarutbildningen i . Härfill kom att institutionen förfysiologi vid gymnastik- och i svarade förinformafions- och kunskapsspridning inom det humanbiologiska ämnesorh- ' rådetoch därmed var av riksintresse för bl.a. idrottsrörelsen och övriga av fysiskfostran intresserade i landet. Dessa forskares arbetsplats var knuten tillgymnastik- och i för att ge bästa möjligavillkor för dels överföring av praktisk erfarenhet från gymnastik, idrott ochannan träning till forskarna, dels överföring av ny vetenskaplig kunskap tilllärare, studerande m.fl. vid gymnastik- och . Genom1977 års högskolereform inrättades högskolan förlärarutbildning i Stockholrn (HLS). Gymnastik- och i en del av HLS (insfitutionen för gymnasfik- och idrottslärarutbildning,jfr UbU 1976/77:20 och 1985/86:24). Ipropositionen om forskning anmälde föredragande statsrådet att hanavsåg att återkomma fill regeringen med förslag att ge UHÄ i uppdrag att utredabl.a. hur organisationen av forskningen på idrottens område borde utformas föratt de befintliga resurserna skulle kunna hållas samman och på bästa sätt kunnatillgodose idrottens och idrottslärarutbildningens behov. Medanledning av propositionen och motioner i frågan uttalade utbildningsutskottetbl.a. HLShar fill främsta uppgift att stödja den prakfisk-pedagogiska utbildningen iolika lärarutbildningar. Förutvarande gymnastik- och iStockholm är en institution inom HLS. Utskottet harförståelse för att det kan våra svårt att inom en institution förlärarutbildning bereda erforderligt utrymme åt utveckling och forskning i Vadgäller idrottens många olikartade basämnen och den informafions- ochkunskajjsspridning som är av intresse för bl.a. idrottsrörelsen. Frågan om ensjälvständig högskoleenhet för fysisk fostran och idrott bör därför skyndsamtprövas av' regeringen. Riksdagengav som sin mening regeringen detta till känna (prop. 1986/87:80 bil. 6, UbU 1986/87:26, rskr. 1986/87:282). Regeringentillkallade en särskild utredare för frågor om utbildning och forskning inomfysisk fostran och idrott. Utredaren har lämnat betänkandetIdrottens forskning och högre utbildning (SÖU 1987:70). Detta betänkande utgörgrund för regeringens förslag i budgetpropositionen. Ipropositionen föreslås att ett centrum för idrottsforskning inrättas ( Stock-UbU 1987/88:28 holm . Detta bör organisatoriskt utgöra ensärskild arbetsenhet gemensam för (Kl), HLS ochuniversitetet i . Vid detta centrum skall bedrivas forskning ochforskarutbild- ning. Utöver de resurser som förstill centret finns ytterligare resurser inom området vid flera högskoleenheter.Centret bör därför också få i uppgift att arbeta för samverkan och samordninginom det aktuella forskningsområdet i landet. Centret bör därutöver svara förviss kursverksamhet med huvudsyfte att föra ut aktuella forskningsresultat. Av propositionen framgår att centret bör ledas av enstyrelse i vilken ingår företrädare för Kl, HLS, i ochandra högskoleenheter med verksamhet inom området samt för idrottsrörelsen.Hälften av ledamöterna bör företräda idrottsrörelsen. Regeringen bör utseordförande i styrelsen. Under styrelsen bör centret ledas av en föreståndare.Centret anknyts till humanistisk, samhällsvetenskaplig och medicinsk fakultet.Innehavare av professurer knutna till centret ingår i den fakultet sommotsvarar den egna ämnesinriktningen. I likhet med vad som gäller för ett antalandra gemensamma inrättningar inom högskolan bör centret bli underställtstyrelserna för de högskoleenheter till vilka det hör, i detta fall styrelsernaför Kl, HLS resp. i . För centrets verksamhet beräknas i utgångsläget medelmotsvarande kostnader för tre befintliga professurer i fysiologi vid Kl ochvissa resurser i anslutning till dessa samt forskningsresurserna inom områdetvid HLS, bl.a. en extra professur i pedagogik. Det föreslås vidare att entjänst som professor i historia, särskilt idrottshistoria, inrättas viduniversitetet i . Även denna tjänst bör knytas tillcentret. Föredragande statsrådet har vid sin beräkning av anslagsposten tillHLS under anslaget Lokala och individuella linjer samt fristående kurserbeaktat behovet av resurser för fristående kurser inom området. För centretkommer att anvisas specificerade belopp under berörda fakultetsanslag. Förslaget om ett centrum för idrottsforskning i Stockholmm.m. har föranlett ett antal motioner. I motion 1987/88:Ub579 (m) konstateras först att högretjänster för grundforskning i humanbiologi,biomekanik m.fi. ämnen för idrottens behov måste vara knutna till fakultet(medicinsk, teknisk, humanistisk, samhällsvetenskaplig etc.) föratt få tillstånd bästa möjliga forskning och forskarutbildning. Innehavarna av de högreforskartjänsterna bör niedverka också i den grundläggande högskoleutbildningenför att dess kvalitet skäll höjas. Forskning och undervisning bör lokaliserasnära varandra och integreras för att man så effektivt som möjligt skall kunnautnyttja en samlad kompetens inom de olika ämnesområden som idrotten omfattar.En vetenskaplig.miljö som genererar forskning och utbildning på hög kvalitativnivå är en nödvändig förutsättning för en god forskarrekrytering ochforskarutbildning och blir därmed till gagn för idrotten i alla dess delar.Motionären är positiv till att det föreslagna centret förläggs till Stockholmoch att där befintliga tre professurer i fysiologi knyts till detsamma. Iövrigt efterlyser motionären en mer. samlad lösning av idrottens olikaforskningsbehov. Den föreslagna professuren i idrottshistoria anses inte varaen berättigad satsning. geografiskaplaceringen av föreslagna professurer i idrottspedagogik och UbU 1987/88:28idrottsmedicin bör anstå till dess ett bättre beslutsunderlag presenterats. Detär viktigt att nya högre tjänster placeras rätt geografiskt och får ett adekvatämnesinnehåll. En helhetsbedömning behövs genom en utredriing av dettotala behovet inom hela det komplexa forskningsområde som idrottsforskningutgör. Inrättande av nya professurer - oberoende av ämnesinnehåll - bör iprincip inte ske förrän en bred rekryteringsbas föreligger och det finns fleraväl kvalificerade sökande att välja mellan. Även i motion 1987/88:Ub691 (fp)fiamförs likartade synpunkter. I motionerna 1987/88:Ub564 (c) yrkandena 1, 2 och 3 yrkasavslag på regeringens förslag att inrätta ett centrum för idrottsforskning iStockholm. I stället föreslås att de vid Kl inrättade professurerna i fysiologioch den föreslagna professuren i historia, särskilt idrottshistoria, viduniversitetet i flyttas till högskolan i . Liknandesynpunkter framförs i motionerna 1987/88:Ub626 (c) yrkandena 30 och 31, 1987/88:Ub645 (s) yrkandena 1 och 3, 1987/88:Ub658 (m, fp) yrkandena 1 och 3 och1987/88:Ub673 (vpk) yrkandena 1 och 3. Enligt motion 1987/88:Ub641 (c) börriksdagen besluta att förlägga det föreslagna centret för idrottsforskningtill . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Utskottet konstaterar att det i finnsmöjligheter att anknyta högre forskartjänster på idrottens område - även de iframtiden eventuellt tillkommande - till medicinsk,matematisk-naturvetenskaplig, teknisk, humanistisk eller samhällsvetenskapligfakultet. Detta är en betydelsefull förutsättning för ett forskningscentrum.Den sammanhållna forskningsmiljö som kan erbjudas i är vidare enväsentlig faktor i detta sammanhang. Viss forskning kräver särskilda resurser iform av t.ex. avancerad apparatur. I finns också resursermotsvarande tre professurer i fysiologi som i enlighet med beslutskall vara knutna till forskning och utbildning som avser fysisk fostran ochidrott (jfi UbU 1985/86:24). Till bilden hör att det i är nära fillriksidrottsförbundets egen skola på och den statliga högskoleutbildningenav idrottslärare.