bet · GB01SfU27 · 1987-12-31 00:00:00 — Etl stort antal asylsökande har kommit till med hjälpav agenter som rnot hög betalning arrangerat resan hit. Flyktingmöttagningenute i kommunerna har på grund av den kraftiga ökningen av antalet asylsökandeoch flyktingar inte kunnat genomföras i erforderlig omfattning. Statensutgifter för åtgärder som hänger samman med den förda flyktingpolitiken harökat från ca 265 milj. kr. /78 till ca 1 500 milj. kr,/86. varav huvuddelen avser utgifter för flyktingar i Sverige.Kostnadsspridningen och kostnadsnivån vid flyktingförläggningarna har varitsådana att en närmare granskning var påkallad som en andra etapp igranskningsärendet. Enligt utskottets mening utgör den granskningsrapport somligger till grund för revisorernas förslag, och som överlämnats för de åtgärdergranskningen påkallar, en värdefull genomgång och belysning av frågor somhänger samman med vår flykling|)olitik. Utskottet har ovan berört vissa delarav rapporten. Utskottet kan konstalera att de frågor som revisorerna tagit uppi huvudsak omfattas av del föråndringsarbete som pågår på om- Medhänsyn härtill anser utskottet inte att förslag 1986/87:18 påkallar SfU1987/88:27 någon åtgärd. Genom revisorers förslag till riksdagen1987/88:18 orn kostnaderna vid statens invandrarverks flyktingförläggningarhar den i del tidigare förslaget aviserade andra etappen slutförts. Revisorerna har vid granskningen analyseratkostnadsutfallet budgetåren 1985/86 och 1986/87 vid 23 av invandrarverket drivnaförläggningar. Enligt förslaget föreligger en betydande besparingspotentialinom förläggnings-verksamheten. Genom en mera effektiv och koslnadsinriktadstyrning av verksamheten torde del enligt förslaget vara möjligt alt åstadkommaårliga besparingar på flera . Revisorerna lämnar ocksåförslag till besparingar och begär att som sin meriing ger regeringentill känna vad revisorerna anfört om a) en meraeffektiv och koslnadsinriktad styrning av invandrarverkets förläggningsverksarnhet, b) en ökad framförhållning vidanskaffning av förläggningsplalser m.m., c) flyktingars ochasylsökandes medverkan i förläggningsarbelel, d) effektivare kontroll vid utbetalning av bidrag till demsorn vistas på invandrarverkets förläggningar. Den önskade styrningen av förlåggningsverksarnheten skallenligt revisorerna åstadkommas genorn fortsatt utveckling och förstärkning avde eko-norniadministraliva styrfunktionerna, bl. a. genom att särskild expertisknyts till verket och genom en intensifierad och målinriktad utbildning avlårnplig personal. Framförhållningen vid anskaffning av förläggningsplalserskall ökas genom anlitande av utomstående experter, t. ex. från resebranschen,och genorn att systemet med lägenheter omprövas till förmån för även andraformer av provisoriska bostäder såsom kommunala rnollag-ningscentra enligt vadsom föreslagils i årets budgetproposition. De långa vistelseliderna påförläggningarna utgör enligl revisorerna inte enbart ett ekonomiskt utan ocksåi ökande omfattning ett socialt problem med passi-verande och socialtnedbrytande sysslolöshet. Jämsides med insatserna för att förkortavistelseliderna på förläggning krävs därför åtgärder för all ge flyktingar ochasylsökande någon form av meningsfull sysselsättning , t. ex.genom att ta till vara deras arbetskapacitet inom vissa delar avförlåggningsverksarnheten. En effektivare kontroll vid utbetalning av bidragskall slutligen enligt revisorerna ske genom att ett exemplar avpolismyndighetens ifyllda formulär från myndighetens första utredning, där denasylsökande tillfrågats om tillgängliga medel, får ingå i underlaget vidprövning av biståndsfrågan för dem som är inkvarterade på verkets förläggningar. En del av de frågor som revisorerna tar upp i sitt senasteförslag, främst frågorna om de ekonorniadministrativa styrfunktionerna och ornökad frarn-förhållning. har nära samband med de frågor orn ny organisation avverket sorn tas upp i proposition 1987/88:158 och som utskottet behandlar isitt betänkande SfU 28. Andra frågor som har samband rned anslaget till Invandringm.m., såsom frågan om kommunala rnottagningscentra, har utskottet behandlat isitt av godkända betänkande SfU 1987/88:21. remissytlrande till revisorerna kommer verket att SfU1987/88:27 under innevarande budgetår inleda en studie av frågan om flyktingarsoch asylsökandes medverkan i förläggningsarbetet och uppmärksamma kostnadsaspekternanär det gäller olika insatser i delta avseende. De av revisorerna under ac nämnda frågorna är sålundaredan föremål för erforderlig uppmärksamhet. lieträffande förslaget under dvill utskottet framhålla alt del givetvis är betydelsefullt att en bislåndssökandesuppgifter om sina ekonomiska tillgodohavanden i rimlig utsträckningkontrolleras. Utskottet förutsätter emellertid att så sker utan någotriksdagens uttalande härom. Med del anförda anser utskottet att någonriksdagens åtgärd inte heller är påkallad med anledning av riksdagensrevisorers förslag 1987/88:18. 1. beträffande regeringens skrivelse 1987188:157om flyktingpoliti ken att lämnar vad som anförts i skrivelsen utanerinran, 2. beträffande internationellt samarbete iflyktingfrågor attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf503 yrkande 4, 1987/88:Sf5()6 i dennadel, 1987/88:Sf534 yrkandena 19 och 20 och 1987/88:Sf541 yrkande 5, 3. beträffandetillkännagivande om flyktingpolitiken att riksdagenavslår motionerna 1987/88:Sf503 yrkande 1, 1987/88:Sf5()6 i denna del,1986/87:Sfl23 yrkande 3 och 19S6/87:Sfl25. 4. beträffandeöversyn av utlänningslagen attriksdagen avslår motion 1987/88:Sf5.34 yrkande 18, 5. beträffandehomosexualitet som flyktingskäl att avslår motion l987/88:Sf531, 6. beträffandeinflytande för kommun vid asylpröviiing alt avslår motion1987/88:Sf529, 7. beträffandeprincipen om första asylland altriksdagen avslår motionerna l987/88:Sf525 yrkande 2 och 1987/88:Sf534 yrkande3. 8. beträffandeasylsökande från Turkiel och kurdiska asylsökande att avslårmotionerna 1987/88:Sf504 och 1987/88:Sf533, 9. beträffanderättstillämpningen i familjeåterföreningsfall all avslår motion1987/88;Sf521. 10. beträffande viseringsregler attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf534 yrkandena 1 och 2 och 19S7/SS:Sf.S41yrkande 4, 11. beträffande visumtvång vid besök hos anhöriga att avslår motion l987/88:Sf503 yrkande 2, 12. beträffandebehandlingen av förvarstagna att avslår motion l987/88:Sf534 yrkande 6. 13. beträffande barn iförvar SfU 1987/88:27 att avslår motionerna 1987/88:Sf517 yrkande 5, 1987/88:Sf5.34yrkande 11 och 1987/88:Sf541 yrkande 8 i denna del, 14. beträffandeutvisning till vissa länder attriksdagen avslår motion l987/88:Sf525 yrkande 1, 15. beträffanderådrum vid verkställighet attriksdagen avslår motion 1987/88:Sf534 yrkande 7, 16. beträffande familje.spliiiring vidverkställighet att avslår motion 1987/88:Sf534 yrkande 8, altriksdagen avslår motion 1987/88;Sf522, 18. beträffandeflyktingbarns situation attriksdagen avslår motionerna 1987/88;Sf515, 1987/88:Sf526, 1987/88:Sf534 yrkande9, 1987/88:Sf537 och 1987/88;Sf541 yrkande 8 i denna del, 19. beträffandeanordnande av en Flyktingbarnens dag att avslår motion 1987/88:Sf502, 20. beträffandeåtgärder för all heståmma asylsökandes identitet alt avslår motionerna 1987/88:8(518 yrkande 10, l986/87:Sfl23 yrkandena 1 och 2och 1986/87;Sfl24 yrkandena 2 och 3, 21. beträffandearbetstillstånd m.m. för asylsökande altriksdagen avslår motionerna l987/88:Sf501, 1987/88:Sf518 yrkande 4,l987/88:Sf519, 1987/88:Sf532 yrkande 3, 1987/88:Sf534 yrkande 13, 1987/88:Sf541yrkande 7 och l987/88:Sfl3 yrkande 1, 22. beträffandeersättning mellan kommunerna attriksdagen avslår motion 1986/87;Sfl24 yrkande 1, 23. beträffande/d/-,s/flg tUl 1986187:18om flyktinginvand ringen till m.m. altriksdagen lämnar förslaget ulan vidare åtgärd, 24. beträffande förslag till 1987188:18om kostnaderna vid statens invandrarverks flyktingförläggningar attriksdagen avslår förslaget. Närvarande; (), (rn), RalfLindström (s), (). (), (), (), (), (). SiriHäggmark (rn), (), (), Margö (vpk),() och (). Reservationer SfU 1987/88:27 Internationellt samarbete i flyktingfrågor (mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarrned "Av regeringens" och slutar med "denna del." bort haföljande lydelse: Ulskoltet vill understryka att vår flyktingpolitik måstebygga på internationell solidaritet och alt internationella lösningar måstesökas för att komma till rätta med 1980-talets hårdnande attityder i Europagentemot flyktingar, bör därför, såsom framhålls i rnotion Sf534, bådeta initiativ till internationella förhandlingar om varje område varifrånflyktingar kommer och diskutera med de länder som flyktingarna kornmer till. Isådana förhandlingar bör även UNHCR delta. Utöver dessa internationella överläggningar bör ,såsom också framhålls i rnotion Sf534, ta initiativ till diskussioner inomberört ministerråd om ett samordnat nordiskt agerande för alt skapa beredskapför akuta flyktingpioblem. Det börankomma på regeringen att ta de initiativ som angivits. dels att moment 2 i utskottetshernställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande inlernationelli samarbetei flyktingfrågor all med bifall till motion 1987/88:Sf534 yrkandena19 och 20 och med anledning av motionerna 1987/88:Sf5()3 yrkande 4,1987/88:Sf506 i denna del och 1987/88:Sf54l yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Internationellt samarbete i flyktingfrågor (mom. 2) Margö (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Av regeringens" och slutar med "denna del." bort haföljande lydelse: Den allra största bördan av flyktingströmmarna bärs i dagav fattiga och underutvecklade länder i tredje världen, medan de högt industrialiserade länderna i anstränger sig att bygga upp vattentäta murar om kring sig för alt skydda sig mot flyktingtillslrömningen. Det är enligt ut skottets rnening nödvändigt att också länderna i tar sin del av ansvaret för världens flykiingproblem. har här en viktig roll och regeringen bör. såsom framhålls i motion Sf503. ta initiativ på slatsmini- sternivå för alt internationella överenskommelser skall nås som gör det möjligtför de europeiska länderna att jåett organiserat sätt ta sin del av ansvaretför de stora flyklingproblemen i världen. Delanförda bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande Internaiionelli samarbete i flyktingfrågor att med bifall till mofion 1987/88:Sf503 yrkande 4 och med anledning av motionerna l987/88:Sf506 i denna del. 1987/88:Sf5.34 30 yrkandena19 och 20och 1987/88:Sf54l yrkande 5 som sin meningger SfU 1987/88:27regeringen till känna vad utskottet anfört, Tillkännagivande om flyktingpolitiken (mom. 3) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "De påståenden" och slutar med "uppfattninginte." bort ha,följande lydelse: Enligl utskottels mening sammanfaller Sverigesflyktingpolitik inte med den allmänna rättsuppfattningen. Utlänningslagstiftningentillämpas myckel restriktivt för de flyktingar som lyckas komma till de svenskagränserna, och de flyktingpoliliska ansträngningarna koncentreras i huvudsak'på att försöka stoppa flyktingtillslrömningen till . Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion Sf503att flyktingpolitiken inte får styras av ekonomiska hänsyn. Den måste istället vara en fråga om internationell solidaritet, vilket innebär alt manmåste vara generös och att de grundläggande principerna för flyktingpolitiken,humanism, omtanke och medmänsklighet, alllid måste värnas. Det anförda bör med bifall till motion Sf503 yrkande 1 gesregeringen till känna. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. belräffande tillkännagivande om flyktingpolitikenatt med bifall till motion 1987/88:Sf503 yrkande 1 och med avslag pämotionerna 1987/88:Sf506 i denna del, 1986/87:Sfl23 yrkande 3 och1986/87:Sfl25 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Översyn av utlänningslagen (mom. 4) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Som anförs" och slutar med "yrkande 18." bortha följande lydelse: Ulskoltet kan konstatera att det finns olika åsikterangående tillämpningen av utlänningslagen. En bredare översyn än den som nyssavslutats bör därför göras. Denna översyn bör-framför allt avse principernabakom lagen och dess syfte. Vidare bör klarlägganden göras föi- atttillämpningen skall kunna bli enhetligare. I samband med översynen finns detenligt utskottets uppfattning skäl att även överväga utformningen av flyktingbegreppet.Människor tvingas lämna sina hemländer av många andr;a skäl än individuellförföljelse, såsom krig eller andra abnorma samhällsförhållanden. Dessamänniskor får ofta skydd av "flyktingliknande skäl". Del kan därförifrågasättas om inte flyktingdefinitionen i FN:s flyktingkonverition snartkommer att vara inaktuell. Det finns därför anledning överväga om böransluta sig till den flyktingdefinition som ges i den afrikanskaflyktingkonventionen. I vart fall bör utformningen av bestämmelsen om s. k. defaclo-flyktingar övervägas. Del bör ankomma på regeringen att tillse att den begärdautredningen 1987/88:27 kornmer till stånd. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande översyn av utlänningslagenalt med bifall till motion 1987/88;Sf534 yrkande 18 som sin rneningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Principen om första asylland (mom. 7) och (båda fp) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 13 slutar med"yrkande 2." bort ha följande lydelse; Meningen med principen om första asylland varursprungligen alt skapa en skyldighet för det första asyllandel att géasylsökande . Det är enligl ulskottets uppfattning högst beklagligt allprincipen kommit att användas också som ett medel för tredje land att förvägraen asylsökande . Åven den svenska tillämpningen av principen är rnyckelstrikt. Den s. k. en route-principen har urholkats av handläggande myndigheter.Utskottet anser inte att delta kan accepteras. Ulskoltet vill också framhålla att enligt FN;sflyktingkonvention har förbundit sig alt inte avvisa en flykting till gränsermot ett område där flyktingens liv eller frihet skulle hotas på grund av hanseller hennes ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgruppellei" politiska åskådning. Bl.a. mot denna bakgrund är del enligtulskottets mening förkastligt att avvisa icke-européer till , varsanslutning till flyktingkonventionen endast avser européer. har vidare rekommenderat att asylinte skall vågras enbart därför att den kunde ha sökts i en annan stat. Den, svenska delegationen vid om territoriell asyl stödde en princip av liknande innebörd. bör därför iaktta detta. ' Det anförda bör med bifall till motion Sf534 yrkande 3 gesregeringen till känna. Härigenom tillgodoses också motion Sf525 yrkande 2. dels att moment 7 i ulskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. belräffande principen om förstaasylland att med bifall till motionerna l987/88:Sf525 yrkande 2 och1987/88:Sf534 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Asylsökande från och kurdiska asylsökande (mom. 8) Margö (vpk) anser ' ' dels att den del av utskottets yttrande som på s, 13börjar med "Enligt utskottets" och på s. 14 slutar med "inte påkallad." bort haföljande lydelse: Situationen vad gäller mänskliga fri-och rättigheter och ett demokratiskt 32 syslemvärt namnet är långt ifrån tillfredsställande i . Det hårda "'''- 198//8ö.2/ förtrycketoch den stränga kontrollen i det turkiska samhället drabbar dem som kräverrespekt för mänskliga rättigheter, yttrandefrihet, rättighet att bilda friafackföreningar och i övrigt verka för en demokratisering i . Regeringenbör därför, såsom framhålls i motion Sf504, vidta åtgärder så alt bedömningarvid mottagandet av flyktingar från inte grundas på uppgifterenbart från turkiska myndigheter under sken av att demokrati Den hårdnande attityden mot flyktingar i vårt land harenligt utskottels mening särskilt hårt drabbat kurderna. Eftersom de oftatvingas fly mellan de olika länderna i den region de kommer ifrån hinner demånga gånger passera vad som av svenska myndigheter betraktas som förstaasylland, innan de kommer hit. Med hänsyn till kurdernas situation i alla dessaländer anser utskottet att prövningen av kurders asylansökningar bör genomförasmed särskild omsorg. Regeringen bör, som framhålls i motion Sf533, vidtaåtgärder så alt den speciella situation som kurder befinner sig i när de sökerasyl i uppmärksammas bättre. sålunda anfört bör ges regeringen till känna. dels alt moment 8 i utskottels hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffande asylsökande från och kurdiskaasylsökande att med bifall fill motionerna 1987/88:Sf504 ochl987/88:Sf533 som sin mening ger regeringen till känna vad ulskoltet anfört. Viseringsregler (mom. 10) (), () och MargöIngvardsson (vpk) dels att den del av utskottels yttrande som på s. 15 börjarmed "Såsom " och på s. 16 slutar med "yrkande 4." bortha följande lydelse: Reglerna för visum är avsedda för besök av tillfälligkaraktär i ett land. Den som har tänkt sig att stanna mer varaktigt i ett annat land har därför inte rätt att fä visum utan skall begära uppehållstillstånd. Den som begär uppehållstillstånd på grund av flyktingskap eller av flyktingliknande skäl begär asyl. För ansökan om asyl behövs enligt vad bestämt inte visum. En asylansökan skall alllid prövas av invandrarverket och kan inte beviljas av svensk beskickning i utlandet. Det är därför enligt utskottets mening oacceptabelt att regeringen genom överenskommelser med DDR : '- saknar inresevisum till alt komma hit. Där igenom frångår regeringen vad har slagit fast om att flykting politiken skall vara human och generös och att asylbestämmelserna skall tillämpas i enlighet med internationella förpliktelser. Det i prakti ken gällande viseringslvånget för flyktingar som söker sig till via DDR måste därför upphöra och DDR på lämpligt sätt informeras,orn att asylsökande inte behöver ha visum för att resa in i , Detta bör ges regeringen till känna. dels attmoment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: SfU 1987/88:27 attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Sf534 yrkandena 1 och 2 och med avslagpå motion 1987/88:Sf541 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Visumtvång vid besök hos anhöriga (mom. H) Margö (vpk) anser dels att den del av ulskottets yttrande på s, 17 sombörjar med "De av " och slutar med "föranleda någonriksdagens åtgärd." bort ha följande lydelse: En generös och human flyktingpolitik innebär enligtutskottets uppfattning alt visurntvånget inte får användas på ett sätt somhindrar människor utanför att träffa sina anhöriga som är bosatta här.Ett visumtvång med sådana konsekvenser är ovärdigt vårt land och bör enligt utskottetsmening inte tillämpas. Del anförda bör med bifall till motion Sf503 yrkande 2ges regeringen till känna. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffandevisumtvång vid besök hos anhöriga attriksdagen med bifall till motion 1987/88;Sf503 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Behandlingen av förvarstagna (mom. 12) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse: Ulskoltet vill understryka vikten avatt utlänningar i förvar behandlas enligl gällande bestämmelser och inteunderkastas onödiga restriktioner. Förvar får inte ske i polisarrest ellerhäkte annat än , och förvarstagna får inte hindras från kontaktermed sina rättsliga biträden, vänner eller anhöriga. Del bör, såsom anförs imotion Sf534, ankomma på regeringen att genom kontakter med berörda myndigheteråstadkomma att gällande bestämmelser följs. dels alt moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 12. beträffandebehandlingen av förvarstagna attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Sf534 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, . Barn i förvar (mom. 13) (), (), () och () anser dels attden del av utskottets yttrande på s, 19 sorn börjar med "I avvaktan SfU 1987/88:27 på" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Trots att möjligheten alt ta barn i förvar skall tillämpasendast i undantagsfall, och upprepade irttalanden gjorts om att det endast iyttersta nödfall och får förekomma att barn med vårdnadshavareplaceras i arrestlokal. utnyttjas uppenbarligen möjligheterna både att ta barni förvar och att därvid placera dem i arrestlokal i betydligt störreutsträckning än vad sorn är avsikten. Utskottet anser alt den enda möjlighetenalt komma till rätta med dessa problern är alt i utlänningslagen införa förbudmot att la barn i förvar. Regeringen bör därför skyndsamt lägga fram förslaghärom för . dels att moment 13 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 13. belräffande barn i förvar attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Sf517 yrkande 5 öch med anledning avmotion 1987/88:Sf534 yrkande 11 samt med avslag på motion 1987/88:Sf541 yrkande 8 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Rådrum vid verkställighet (mom. 15) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse: Yrkande 7 i motionen avser verkställighet genom tvång, dåutlänningen också kan tas i förvar innan han eller hon förs ur landet. Det har visat sig att beslut om avvisning eller utvisningalltför ofta skett pä ett sätt som är kränkande för den asylsökande. EnligtFN:s flyktingkonvention skall en asylsökande ha rätt till skäligt rådrum vidutvisning, bl. a, för att den som inte vill återvända till hemlandet skall fåtid att förbereda lesa till annat asylland. Med de ytterst knappafidsmarginaler som förekommer då avlägsnandebeslut verkställs tvångsvis är detomöjligt. Den asylsökande mäste enligt utskottets mening ges tid och möjlighetalt lämna landet under värdiga former. Vad uiskottei sålunda anfört bör med bifall till motionSf534 yrkande 7 ges regeringen till känna. dels att moment 15 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 15. beträffande rådrum vid verkställighetalt med bifall till motion 1987/88:Sf534 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Familjesplittring vid verkställighet (mom. 16) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Åven 35 frågan" och slutar med "är påkallad." bortha följande lydelse: Familjesplillring vid verkställighet av avlägsnandebesluthar förekommit i SfU 1987/88:27 alltför stor utsträckning. Ulskoltetanser det inte acceptabelt alt familjer splittras genom alt föräldrar avvisaseller utvisas'medan deras barn gått under jorden. Regeringen bör därför vidtasådana åtgärder- alt familjesplillring helt kan undvikas. Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionSf534 yrkande 8 ges regeringen till känna. ' dels att moment 16 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 16. belräffande familjesplittring vidverkställighet alt med bifall till motion 1987/88:Sf534 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Flyktingbarns situation (mom. 18) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse: Barn i flyklingärenden bär ofta på svåra upplevelser. Delär enligt utskottets mening nödvändigt att barnens situation vidasylansökningar alltid uppmärksammas och utreds särskilt. Humanitära skäl medavseende på barnen kan ha betydelse för prövningen av deras föräldrars ansökanom asyl. Barnen kan också ha egna behov av en . Vidare vill utskottetpeka på de problem som uppstår då ensamma barn kommer till för alt sökaasyl utan sina föräldrar.