bet · GB01LU28 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa upphovsrättsliga frågor Ibetänkandet behandlas två motioner om upphovsrättsligt skydd för folkmusik, enmotion om upphovsrättslig visningsersättning och en motion om inspelning avTV-program för visning på sjukhem m.m. Utskottetavstyrker bifall till motionerna om skydd för folkmusik på grund av bl.a. attsådan musik redan omfattas av upphovsrättslagen: Övriga motioner avstyrks medhänvisning till pågående utredningsarbete. 1987/88:L801av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nuvarandelagstiftningen om upphovsrätt bör kompletteras med regler som skyddartraditionell musik. 1987/88:L802av m.fl. (fp, c, vpk) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till komplettering av lagen om upphovsrättsskydd. 1987/88:L803av m.fl. (vpk) vari med hänvisning till vad som anförs i motion1987/88: Kr241 yrkas att som siri mening ger regeringen till kännaatt visningsersättningen bör grundas på upphovsrättsliga principer. 1987/88:L804av och () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till lagändring i syfte att möjliggöra inspelning avTV-program på ålderdomshem/sjukhem för senare visning. Lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ger etttidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebär att densom skapat verket har rätt att utnyttja detta ekonomiskt och har ett visstideellt betonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används. Harflera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket har var och en av demupphovsrätt. Så kan t.ex. vara fallet beträffande ett filmverk, där upphovsrättenkan tillkomma manusförfattare, regissör, producent, arkitekter, koreograferm.fl. 1 1987/88. Begreppen litterärt och konstnärligt verk i lagen ärmycket vidsträckta. Till LU 1987/88:28 litterära verk räknas bl.a.skönlitteratur och beskrivande framställningar i -ord såsom vetenskapligaarbeten och handböcker. Som konstnärliga verk räknas i princip alla former, ivilka verk skapas i syfte att nå en konstnärlig verkan, t.ex. i bild, rörelseeller toner. Till denna grupp hör bl.a. målningar, alster av bildhuggarkonst,sceniska verk som teaterpjäser och koreografiska verk, musikaliskakompositioner både när de framförs och framträder i notskrift samt filmverk,både spelfilmer och under vissa förutsättningar kortfilmer och journalfilmer. För att en produkt över huvud taget skall anses som ettverk och därmed komma i åtnjutande av skydd enligt lagen måste den ha vad manbrukar kalla verkshöjd. Samma sak kan också uttryckas så, att en produkt är ettverk, om den praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personeroberoende av varandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag somflera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagliga samtal,enklare nyttoförmål och andra prestationer av rutinmässig eller alldagligkaraktär. Ett auktorverk kan framträda i många olika former. Det kanvara fixerat på ett materiellt underlag, dvs. i ett exemplar. Exemplar avverket är inte blott en bok eller en målning som kan ge en omedelbar upplevelseav verket, utan också en grammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matrisosv., som endast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verken kan ocksåframträda i obeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonerna av ettmusikstycke, i bilden på filmduken eller televisionsskärmen. Alla former variverket framträder faller inom dess skyddssfär, även bearbetningar. Upphovsrätt uppkommer utan några formålitetet, så snartupphovsmannen har gjort det skapande verket på något sätt tillgängligt förannan. En sådan uppkommen, ursprunglig upphovsrätt kan endast tillkomma, denfysiska person som skapat verket. En juridisk person, t.ex. ett filmföretag,kan inte vara upphovsman. Om upphovsmannen är anställd med uppgift attframställa upphovsrättsligt skyddade verk övergår åtminstone i viss omfattningupphovsrätten till arbetsgivaren. I vad mån rätten övergår beror på olikaomständigheter, bl.a. innehållet i anställningsavtalet. Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verkinnefattar en principiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och attgöra verket tillgängligt för allmänheten, t.ex. genom att framföra eller visadet offentligt och sprida exemplar av verket. Som framställning av exemplaranses bl.a. inspelning av verket på band eller annan anordning från vilken detkan återges. Att framföra ett verk offentligt betyder att presenteraverket för allmänhe- . ten i obeständig form, att läsa upp en dikt, spela ettmusikstycke, visa en film, utsända ett verk i ljudradio eller televisionen osv.Ett framförande är ' offentligt, när det sker på en plats, dit allmänheten ägertillträde. Härmed jämställs det fallet, att framförandet anordnas iförvärvsverksamhet inför en större sluten krets, framför allt på en störrearbetsplats (s.k. industrimusik). Det upphovsrättsliga skyddet gäller , som regelräknat från upphovsmannens död. Upphovsrättslagen innehåller också regler om s.k.närstående rättigheter. Dessa regler ger musiker, skådespelare och andrautövande konstnärer ett rättsligtskydd då de framför litterära eller konstnärliga verk. Sådana LU1987/88:28 framförandenfår inte utan konstnärens samtycke spelas in på film, varmed jämställsvideogram, på fonogram (grammofonskivor, kassettband m.m.) eller påannan anordning genom vilken de kan återges. De får inte heller utan rättighetshavarenssamtycke sändas ut i bl.a. radio eller TV. framförandenfår mångfaldigas endast med konstnärens medgivande. gäller attutövande konstnärer har rätt till ersättning då ljudinspelningar användsvid radio, TV-sändningar eller utnyttjas offentligt i förvärvssyfte. Också förde utövande konstnärerna gäller en 50-årig skyddstid, räknad från Till de närstående rättigheterna räknas även det skydd somfonogrampro-ducenter samt radio- och TV-företag har enligt upphovsrättslagen.Fonogram får inte utan producentens samtycke eftergöras eller överföras tillandra anordningar genom vilka de kan återges. Vidare har fonogramproducentenrätt till ersättning då ljudupptagningen används vid radio- eller TV-sändningeller utnyttjas offentligt i förvärvssyfte. Beträffande radio- och TV-företagengäller att deras sändningar inte utan medgivande får återutsändas eller spelasin på en anordning genom vilken de kan återges. Gjorda inspelningar får inteöverföras till någon annan sådan anordning såvida inte företaget samtycker. Skyddet för upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är ivissa avseenden inskränkt av hänsyn till allmänna eller enskilda intressen. Den som gör intrång i de rättigheter som lagen gerupphovsmän och andra rättighetshavare kan dömas till straff och förpliktas utgeskadestånd. Den upphovsrättsliga lagstiftningen gäller främst svenskaverk och prestationer. Genom anslutning till olika internationellakonventioner har förpliktat sig att ge skydd också åt verk ochprestationer med ursprung i ett stort antal andra länder. Den svenskalagstiftningen bygger liksom motsvarande lagar i andra nordiska länder påinnehållet i dessa konventioner. Bland sådana konventioner kan här nämnassärskilt Bernkonvention för skydd av litterära och konstnärliga verk,världskonvention om upphovsrätt och internationellakonvention om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samtradioföretag (Romkonventionen). Konventionerna bygger på i huvudsak två principer.Den ena är att varje konventionsstat skall ge samma skydd åt verk ochprestationer från andra konventionsstater som staten i fråga ger sinanationella verk och prestationer. Den andra är att en konventionsstat ärförpliktad att garantera de andra konventionsstaternas verk och prestationervisst minimiskydd. Den svenska upphovsrättslagstiftningen är sedan år 1976föremål för en allmän översyn av upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02). Också iövriga nordiska länder pågår liknande utredningsarbeten. bedriver sitt arbete i etapper ochhar tidigare avlämnat fem förslag som lett helt eller delvis till lagstiftning. 1987/88. Skydd förfolkmusik LU 1987/88:28 Ett alster av en litterär eller konstnärlig verksamhet kan- trots att det fyller kravet på verkshöjd och alltså är ett verk - fallautanför det upphovsrättsliga skyddet. En orsak härtill kan vara attskyddstiden, från upphovsmannens död, gått till ända. En annan anledningkan vara att verket inte kan tillskrivas någon viss upphovsman. När det gällerexempelvis folkmusik kan det slutliga verket ha kommit till genom en långvarigutveckling i en viss trakt och under medverkan av en obestämd krets människor. Som inledningsvis berörts bygger det upphovsrättsligaregelsystemet på att en viss fysisk person är upphovsman. En juridisk personkan aldrig ha en ursprunglig upphovsrätt. Inte heller torde en obestämd kretspersoner kunna hävda upphovsrätt. Däremot kan upphovsrätt tillkomma flerafysiska personer gemensamt. Så kan vara fallet beträffande samlingsverk där densom åstadkommit verket har upphovsrätt till verket som sådant och där de olikapersoner som bidragit till delar av verket har upphovsrätt till sina bidrag.För utnyttjande av verket behövs i dessa fall tillstånd från bådesamlingsverkets upphovsman och bidragsgivarna. Ett annat fall av gemensam upphovsrätt är då ett verkframställts av flera personer utan att vars och ens bidrag kan räknas som ettsjälvständigt verk. Huvudregeln är då att upphovsmännen tillsammans förfogaröver verket. Skyddstiden för ett gemensamt verk räknas från den sist avlidneupphovsmannens död. Från fallen av gemensam upphovsrätt skiljer sig densituationen att flera personer svarar för olika inslag i verket, t.ex. operoroch musicals där en person skapat musiken och en annan sångtexterna. Här ärrättigheterna till inslagen helt skilda åt och kompositören har upphovsrättentill musiken och textförfattaren till texterna. Det upphovsrättsliga skyddet gäller inte bara förupphovsmän utan också för dem som bearbetar ett verk så att det får en nygestalt eller framtoning. En bearbetning kan ske inom en och samma konstart,t.ex. när ett musikaliskt verk görs om för andra instrument än detursprungliga. Bearbetning kan också ske så att ett verk förs över från enkonstart till en annan. För att verket skall få bearbetas krävs upphovsmannenstillstånd och upphovsmannen har rättigheter även till det bearbetade verket. Ombearbetningen är ett resultat av en individuell andlig verksamhet fåremellertid bearbetaren vid sidan av upphovsmannen en rätt till det bearbetadeverket. Bearbetarens rättigheter gäller oavsett om skyddstiden för det ursprungligaverket gått ut eller om verket av annan anledning inte är upphovsrättsligtskyddat. Som bearbetning anses inte att någon i fri anslutning tillett verk åstadkommer ett nytt och självständigt verk. Ett typfall är att ettverk tillkommit under tydlig inspiration av en annans verk. Den som skapatdetta nya verk har ensamrätt till verket. I princip måste en person som gör gällande att han harupphovsrättsligt skydd styrka att han skapat verket. Vissa presumtionsreglerhar emellertid införts i upphovsrättslagen. Sålunda skall den vars namn ellerallmänt kända pseudonym eller signatur på vanligt sätt satts ut på exemplar avverket eller anges närverket görs tillgängligt för allmänheten anses vara upphovsman om LU1987/88:28 annat inte visas. Om någon upphovsman inte angivits får utgivaren avverket eller förläggaren företräda upphovsmannen. Att folkmusiken ofta kan falla utanför detupphovsrättsliga skyddet innebär inte att de som framför sådan musik skullesakna rättigheter. Reglerna om närstående rättigheter ger bl.a. musiker ochsångare ett skydd mot att deras framföranden olovligen spelas in och mot attinspelningar av framföranden mångfaldigas. har frågan om skydd förfolkmusik aktualiserats i olika sammanhang, både nationellt i vissa stater iAfrika och och internationellt. Inte minst med hänsyn till frågansvikt för utvecklingsländer- na togs spörsmålet upp vid diplomatkonferensen iStockholm för revision av . Som ett resultat härav hari införts en särskild bestämmelse som ger en konventionsstatmöjlighet att i sin nationella lagstiftning föreskriva att en särskildmyndighet i landet skall företräda upphovsmännens intressen i andrakonventionsstater när det gäller inte utgivna verk med okända upphovsmän. Enförutsättning för bestämmelsens tillämpning är att upphovsmannen medsannolikhet är medborgare i någon av konventionsstaterna. En stat som utnyttjarbestämmelsen skall underrätta generaldirektör härom, som i sin tur skallmeddela övriga konventionsländer. hade inte någon konventionsstat utnyttjatden möjlighet som Bernkonvenfionen ger att skydda verk med okända upphovsmän.Frågan togs härefter upp inom , där en arbetsgrupp tillsattes år 1980.Gruppen fann att ett rättsligt skydd för folkmusik var önskvärt samt att ettsådant skydd borde införas på nationell nivå genom utnyttjande av ett förslagtill modellag. Vidare framhölls av gruppen att en modellag borde utformas såatt den kunde tjäna som förebild i både länder som saknar lagstiftning påområdet och länder som redan har regler för folkmusik. Enligt arbetsgruppenskulle en sådan modellag kunna bereda vägen för regionalt och internationelltskydd för folkmusik. Gruppen rekommenderade att och sekretariatfick i uppdrag att revidera ett tidigare utarbetat förslag till modellag. Ettsådan revidering skedde sedermera inom sekretariaten och och ett förslag tillmodellag antogs av en expertkommitté, som tillsatts av ochUNESCO:s generaldirektörer efter rekommendation av organisationerna. Förslaget till modellag omfattar inte bara folkmusik utanockså andra konstarter som folkdans, folksagor m.m. En förutsättning för skyddär att verken ingår i en konstnärlig tradition som utvecklats i en bygd ellerav enskilda personer och speglar traditionella konstnärliga uttrycksmedel ibygden. Skyddet gäller oavsett om verket på något sätt materialiserats eller endastlever vidare muntligen. Enligt modellagen får skyddade verk inte utanmyndighets tillstånd publiceras eller mångfaldigas,eller framföras offentligtgenom radio och TV eller på annat sätt. Även spridning av exemplar av verketomfattas av skyddet. Myndigheten i fråga har rätt att bestämma avgifter för verkensutnyttjande. Vissa undantag från skyddet finns dock. LU 1987/88:28 Bl.a. får verken användasfritt i inte kommersiella sammanhang och alltid i sina traditionella ochsedvanliga sammanhang. Vidare föreskrivs att vid utnyttjande av verkenskall alltid deras källa anges. Skyddet är inte tidsbegränsat och gäller vid sidan av detskydd som kan tillkomma verket på grund av upphovsrättsliga regler.Enligt modellagen kan skyddet utsträckas till att omfatta verk från andraländer antingen om de länderna ger ett motsvarande , skydd eller om detföreligger en internationell förpliktelse att skydda folkmusik och andra verk. StiftelsenSvensk folkmusikfond bildades av Folkets husföreningarnas riksförbund.Folkparkernas centralorganisation. Svenska gruppen av International Federationof Producers of Phonograms and Videograms, Nordiska icke-kommersiellafonogramproducenters förening. Rikskonserter, (Svenska tonsättaresinternationella musikbyrå) och . Fonden har till ändamål attfrämja utbildning och forskning på den traditionella folkmusikens område samtatt även i övrigt stödja den traditionella folkmusiken. Medel tillförs fondengenom årliga bidrag, som fondens stiftare betalar för utnyttjandet avfolkmusik. /86 uppgick bidragen till ca . Imotion L802 framhålls att ett folkmusik- och dansår planeras år 1990.Motionärerna anser att en genomgång nu bör göras av lagstiftningen ochbidragsreglerna på kulturområdet i syfte att åstadkomma en anpassning av demtill de speciella villkor som gäller vid framförande av folkmusik och folkdans.I såväl motion L802 som motion L801 hävdas att folkmusik inte skyddas avupphovsrättslagen. Motionärerna hänvisar till de årliga bidrag som utges tillSvensk folkmusikfond. Dessa bidrag utgör enligt motionärerna emellertid endasten bråkdel av vad som skulle kunna utgå om folkmusiken skyddades avupphovsrättslagen. 1 båda motionerna framhålls att i flera länder genomförtslagstiftning om skydd för folkmusik på grundval av och modellagoch att också nu bör anta en liknande lagstiftning. Utnyttjande av inspelade TV-program Upphovsrättslagenger den som skapat ett TV-program en rätt att utnyttja programmet ekonomisktunder förutsättning att programmet har s. k. verkshöjd. Har flera - i egenskapav exempelvis manusförfattare, regissör och tonsättare - medverkat vidtillkomsten har envar av dem en sådan rätt. Rätten att utnyttja programmetekonomiskt består i en ensamrätt att göra en inspelningav programmet på exempelvis videogram, att framställa kopior av LU1987/88:28 inspelningenoch göra programmet tillgängligt för allmänheten genom att sända utdet i en TV-sändning eller på annat sätt visa det offentligt. offentligvisning jämställs fall då framförandet sker inför en större sluten krets omframförandet sker i förvärvsverksamhet. Sistnämnda regel anses i praktikeninnebära att i vart fall visningar som anordnas för fler än 50 personer,exempelvis av en arbetsgivare för sina anställda, faller inom I ett hovrättsavgörande har framförande av musik somanordnats av ett landsting för patienter m.fl. inom den slutna vården bedömtsvara inte offentligt. I den del framförandet i fråga också kunde avlyssnasi de anställdas utrymmen dit allmänheten inte hade tillträde har framförandetbedömts inte ha skett i förvärvssyfte och därför inte som offentligt.Hovrättsdomen har överklagats till högsta domstolen som ännu ej Upphovsmannens ensamrätt att göra inspelningar omfattar ocksårätten att spela in program som sänds ut i TV eller annars visas offentligt.I sistnämnda hänseende finns det emellertid en viktig begränsning Privatpersoner har nämligen rätt att för sitt enskilda bruk framställaenstaka kopior av offentliggjorda verk. En enskild person har alltsårätt att spela in ett program som sänds ut i radio eller TV. enskiltbruk ligger att en sådan inspelning bara får ske för användning inom dennärmaste familje- eller vänkretsen och inom mindre sammanslutningar av privateller personlig karaktär. Även de utövande konstnärerna som uppträder i ettTV-program samt TV-företagei har en viss ensamrätt till programmet. Bl.a. fårutsända program inte spelas in utan deras tillstånd. Även här gäller emellertidundantag då inspelningen sker för enskilt bruk. Vidare skyddas TV-företag motatt inspelningar av sändningar visas offentligt utan deras tillstånd. När det gäller de som medverkar i TV-program somfotografer har de enligt fotografilagen i princip samma rättigheter somupphovsmännen. I motion L804 (c) framhålls att många som vistas påsjukhem eller ålderdomshem av olika skäl inte har möjlighet att följaTV-programmen på kvällstid. Enligt motionärerna skulle emellertid derasintresse att kunna få del av TV-utbudet kunna tillgodoses genom att programmenspelades in på videogram som kunde visas . Motionärerna påpekar attupphovsrättslagen lägger hinder i vägen för en sådan service.Med hänvisning till att ålderdomshem och sjukhem får anses som en ersättningför det egna hemmet där inspelning av TV-program är tillåten hävdarmotionärerna att upphovsrättslagen bör ändras. Motionärerna påpekar att riksdagenhösten 1987 behandlade frågan med anledning av en motion. Motionen avslogs medhänvisning till att upphovsrättsutredningen skulle avlämna ett betänkande iämnet , Något betänkande har dock ännu inte framlagts,och motionärerna anser att spörsmålet nu bör behandlas med förtur. upphovsrättsutredningen 1987/88:28 Som inledningsvis berörts ses den upphovsrättsligalagstiftningen över av upphovsrättsutredningen. Arbetet bedrivsetappvis och i den nu pågående etappen övervägs bl.a. frågor om det s.k.halvenskilda bruket, dvs. sådan inspelning och annan kopiering avupphovsrättsligt skyddade verk som utförs inom företag, institutioner m.m. förorganisationens räkning. Ett betänkande från utredningen om dessa frågor väntasbli avlämnat . behandlade utskottet en motion med sammasyftesom den nu aktuella. I sitt av godkända betänkande i ärendet (LU 1987/88:9)framhöll utskottet att det var angeläget att det hinder som nuvarande reglerinnebär mot att patienter på vårdinrättningar kan få del av TV-utbudet underannan tid än ordinarie sändningstid undanröjs. Med hänsyn till att upphovsrättsutredningenskulle behandla frågan i ett betänkande som väntades vid årsskiftet 1987-1988ansåg utskottet att någon åtgärd med anledning av motionen inte varpåkallad. Ersättning vid offentlig visning av konst Enligt upphovsrättslagen har den som skapat ettkonstnärligt verk, t.ex. en tavla eller en skulptur, i princip samma rätt somandra upphovsmän att bestämma huruvida och. i vad mån verket skall görastillgängligt för allrnänheten genom bl.a. offentligt framförande eller visning.Beträffande konstnärliga verk finns dock bl.a. den begränsningen av ensamrättenatt utgivna eller överlåtna exemplar av konstverk fritt får visas offentligt påannat sätt än genom film eller i TV. När det gäller konstnärliga verk som finns i offentligainstitutioners ägo och som visas för allmänheten eller används på annatallmännyttigt sätt anvisar staten medel som ersättning åtkonstnärerna. Bestämmelser om visningsersättning finns i förordningen(1982:600) om . Ersättningen tillförs Sverigesbildkonstnärsfond som inrättades . Frågor rörande fonden handläggs av enstyrelse inom konstnärsnämnden. Ersättning ur fonden kan endast utgå tilldensom är svensk medborgare eller som har sin vanliga vistelseort här i landet. Fondmedlenfår användas dels till ändamål som syftar till att ge yrkesverksamma bild- ochformkonstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet, dels till andra ändamålsom berör verksamhet inom bildkonstens område. Med fondmedel betalas också vissdel av konstnärsnämndens förvaltnings- och lokalkostnader. Motionsmotivering LU 1987/88:28 Motiveringen till yrkandet i motion L802 (vpk) finns imotion 1986/87:K424, där motionärerna framhåller att visningsersättningen principielltsett är likställd med en lön. Enligt motionärerna är det otillfredsställandeatt ersättningen, såsom sker, ensidigt bestäms av staten utanatt förhandlingar genomförts med Konstnärernas riksorganisation.Motionärerna anser att av principiella skäl visningsersättningen bör ställas påupphovsrättslig grund. Ett motionsyrkande med samma syfte som det nu aktuellabehandlades av . I sitt av godkända betänkande iärendet (LU 1987/88:9) avstyrkte utskottet bifall till motionsyrkandet medhänvisning till att frågan om visningsersättning skulle komma att tas upp avupphovsrättsutredningen. I betänkandet behandlas fyra motioner om upphovsrättsligafrågor. I motionerna L801 (s) och L802 (fp, c, vpk) begärs attupphovsrättslagen, kompletteras med regler som skyddar traditionell folkmusik. Enligt lagen (1960:729) otn upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk har den som skapat ett musikaliskt verk en rätt att utnyttjaverket ekonomiskt och ett visst ideellt betonat inflytande över hur och i vilkasammanhang verket utriyttjas. Har flera medverkat vid tillkomsten av verket harvar och en av dem upphovsrätt. Upphovsrättslagen ger även skydd åt den som bearbetatett ursprungligt verk. Om bearbetningen är resultatet av eri individuell andligverksamhet får bearbetaren sålunda vid sidan av upphovsmannen en rätt tillverket. Som bearbetning anses inte att någon i fri anslutning till ett verkåstadkommer ett nytt och självständigt verk. Den som skapat det nya verket haren egen, fristående rätt till detta verk. Upphovsmännens rätt att utnyttja verket ekonomisktinnefattar bl.a. ett skydd mot att någon utan upphovsmannens tillståndframställer exemplar av verket t.ex. genom att spela in det på band ellergrammofonskivor eller framför verket offentligt exempelvis i radio eller TVeller sprider exemplar av verket bland allmänheten. Upphovsrättslagen ger vidare vissa ekonomiska rättigheteråt bl.a. musiker och andra utövande konstnärer när de framför ett verk. Sådanaframföranden får inte utan deras tillstånd spelas in på bl.a. band ochgrammofonskivor.