bet · GB01SfU26 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:26 sru omStudiemedel (prop. 1987/88:116 och 1987/88:26 prop.1987/88:100, bil. Propositioner Proposition 1987/88:100 ÅTTONDE HUVUDTITELN Regeringenhar i proposition 1987/88:100 bilaga 10 under littera E 4 föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Studiemedel m. m. /89 beräkna ett anslag av . Proposition 1987/88:116 Regeringen har i proposition 1987/88:116 föreslagitriksdagen att dels anta de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349), 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), dels 3. godkänna de riktlinjer förberäkningen av räntan på studielån som förordats i propositionen, 4. godkänna de riktlinjer föradministrationen av studiemedel som förordats i propositionen, 5. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoretatt svara för den erforderliga upplåningen av medel för studielångivning, 6. fill studiemedel m. m. /89 anvisa ett förslagsanslag av , 7. fill centralastudiestödsnämnden m. m. för /89 anvisa ett filläggsanslag av . Motioner väckta under den allmänna motionstiden /88 1987/88:Sf335av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag omatt läkare som förbinder sig att upprätthålla tjänst under 1 1987/88. i av läkarbristdrabbad region skall få en del av studieskulden SfU 1987/88: 26 avskriven. 1987/88:Sf404av m. fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om budgeteringsprinciper förstudiemedel. Motiveringen återfinns i motion Ub565. 1987/88:Sf411av m. fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för ett nyttstudiemedelssystem. 1987/88;Sf415av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett nytt studiefinansieringssystem. l987/88;Sf416av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om studiemedel till eleverna påPåhlmans handelsinstitut. 1987/88:Sf418av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om övervägande av åtgärder föratt stimulera läkare till glesbygd genom nedskrivning av studieskulden.Motiveringen återfinns i motion Ub681. Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:116 1987/88:Sf22av m. fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om lönebildningens ochskattesystemets effekter på rekrytering till den högre utbildningen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bankernas medverkan imedelshanteringen, 3. att beslutar ienlighet med vad i motionen anförts beträffande prövning mot egen inkomst, 4. att beslutar att ävenen i bosatt låntagare skall ha rätt att ansluta sig till detåterbetalningssystem som anges i 8 kap. 4 § andra stycket, 5. att som sin meningger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om beräkning av årsbelopp ianslutning till taxeringsbeslut, 6. att beslutar ienlighet med vad i motionen anförts om avskrivning av studiemedel, 7. att beslutar alt detinkomstbegrepp som skall gälla vid prövning mot egen inkomst och föråterbetalning skall vara den taxerade inkomsten, 8. att till studiemedelm. m. för /89 anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed 200 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av . l987/88;Sf23 av LarsWerner m. fl. (vpk) vari yrkas SfU 1987/88: 26 1. attriksdagen hos regeringen begär en utredning om studielön efter de principer som föreslås i motionen, 2. att beslutar atttotalbeloppet skall utgöra av basbeloppet, 3. att beslutar attbarntillägg skall utgå som bidrag och fastställas till av basbeloppet perbarn och år, 4. att beslutar, ihändelse av att yrkande 3 ej bifalles, att barntilläget skall kvarstå enligt nugällande bestämmelser, 5. alt beslutar attbidragsdelen skall utgöra av totalbeloppet och fastställas i procent avbasbeloppet, 6. att beslutar attåterbetalning skall påbörjas tidigast under tredje året efter det attstudiestöd senast uppburits, 7. att beslutar att hosregeringen begära förslag till regler för återbetalningen vilken skall varainkomstrelaterad med differentierade procentsatser enligt förslaget i motionen, 8. att beslutar attinkomster från heltidsarbete under 3,5 basbelopp skall medföraavgiftsbefrielse för det året samt avskrivning på skulden med beloppmotsvarande årsavgiften, 9. att beslutar attinkomster från deltidsarbete som skulle ge ett årsbelopp på avbasbeloppet, beräknat på av årsinkomsten, medför avgiftsbefrielse ochavskrivning på skulden med belopp motsvarande årsavgiften, 10. att beslutar attutmätning av obetalda studieskulder skall föregås av dom eller utslag, 11. att beslutar att hosregeringen begära en utredning om ekonomiskt stöd till gymnasieelever i åldrarna18-20 är, som påbörjat sina gymnasiestudier , 12. att beslutar attvuxenstuderande under högskolenivå skall överföras från studiemedelssystemettill det särskilda vuxenstudiestödet, 13. att beslutar att desom har skulder enligt nuvarande studiemedelssystem får en avskrivning avskulden då de väljer återbetalning enligt de nya reglerna. 1987/88;Sf24av () vari yrkas 1. att avslårproposition 1987/88; 116, 2. att hos regeringenbegär förslag till införande av studielön fr. o. m. ienlighet med mofionen. 1987/88:Sf25 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att utreda ett system där ferieinkomsterna inte skall inräknas i den inkomst som är föremål för inkomstprövning, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen-anförts om uppföljning avåterbetalningsreglerna, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökad medverkan frånbankerna i finansiering och administration av studiemedelssystemet. 1987/88:Sf26 av OlofJohansson m. fl. (c) vari yrkas SfU 1987/88: 26 1. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts om mål och inriktning avstudiemedelssystemet, 2. att beslutar att hosregeringen begära förslag till nytt studiemedelssystem i enlighet med vad somi motionen anförts, 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som anförts om bibehållande avbarnstödet i studiemedelssystemet, 4. att beslutar geregeringen till känna vad som anförts om användande av begreppet taxeradinkomst inom återbelalningssystemet. 1987/88:Sf27av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen angetts om behovet av att noggrant följa studenternasekonomiska situation m. m. i syfte att undanröja den socialasnedrekryteringen. Detnuvarande studiemedelssystemet infördes . Det var avsett attfinansiera studier vid universitet och högskolor. Ett viktigt syfte médreformen var att minska snedrekryteringen till högre utbildning. Från börjanvar studiemedlen endast avsedda för högskolestuderande, men 1973 utvidgadessystemet till att omfatta även studerande i gymnasialautbildningar. Bland övriga förändringar kan nämnas att totalbeloppets storiekhar höjts , från av basbeloppetoch av basbeloppet. Studiemedelutgår i form av studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel med etttotalbelopp som för ett läsår är av basbeloppet, eller förnärvarande . Härutöver kan barntillägg utgåi form av återbetalningspliktiga studiemedel av basbeloppet per barnoch läsår. Studiemedelutgår efter en prövning mot den studerandes inkomst och förmögenhet. Prövningenför den som studerar heltid per kalenderhalvår medförreduktion av studiemedlen när inkomsten under första kalenderhalvåretöverstiger av basbeloppet och avbasbeloppet. Vid heltidsstudier och vid deltidsstudier ärreduktionsreglerna gynnsammare. Deåterbetalningspliktiga studiemedlen löper inte med ränta, men räknas uppårligen med ett regleringstal. Regleringstalel är 4,. Skuldenräknas dock inte upp med högre belopp än konsumentprisindex under ett visst år. Återbetalningenpäböijas normalt tvä är efter studiernas avslutande. Den sker genom att enårsavgift beräknas vid återbetalningens början. Årsavgiften utgör den totalaskulden delad med antalet återbetalningsår fram till . För den som ärmellan 36 och då återbetalningen börjar bestäms återbelalningstiden till15 år. För den som är eller äldre, räknas antalet återbelalningsår framtill 65 är. Densom har nedsatt betalningsförmåga kan få anstånd med hela eller SfU 1987/88:26 delar av den årliga avgiften. Den som har en inkomst, som är lägre än vissafastställda avgiftsgränser får uppskov med hela avgiften. Avgiftsgränsen är förnärvarande 3,5 basbelopp, dvs. Studiemedelsskuidenavskrivs vid ålderspensionering och vid dödsfall. Underden tid som studiemedelssystemet har varit i kraft har samhället genomgåttstora förändringar. Inte minst har förändringar skett inom utbildningsväsendetoch pä arbetsmarknaden, dvs. inom områden som direkt berör de studerandessituation. Motdenna bakgrund fillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté(studiemedelskommittén) med uppgift att utreda behovet av förändringar avstudiemedelssystemet. Kommitténhar i sitt slutbetänkande Studiemedel (SOU 1987; 39) redovisat olikautgångspunkter för en reform och lagt fram förslag fill förändringar i nuvarandestudiemedelssystem. Iproposifionen anges de mål som bör uppställas för ett nytt studiesocialt stöd.Sålunda bör studiestödet även fortsättningsvis i första hand betraktas som ettinstrument för att förverkliga samhällets utbildningspolitiska mål. Härutöverbör studiemedelssystemet vara generellt och ge rätt till lika studiestöd förlika studietid. Studiestödet bör också verka neutralt till ohka utbildningarinom högskolan och inte vara styrande på individens val av utbildning.-Vidareanges i propositionen att studiemedelssystemets syfte bör vara att beredafaktiska möjligheter till studier för så breda grupper i samhället som möjligt.Det bör alltså bidra fill alt minska betydelsen av såväl ekonomiska, socialaoch geografiska faktorer som av kön och ålder för den enskildes beslut attbedriva studier. Studiemedlen bör dessutom medverka till att studierna kanbedrivas effektivt, dvs. studiestödet bör vara så yäl tilltaget att det gerreella möjligheter till helfidsstudier. Studiestödet bör också stå i samklangmed den allmänna fördelningspolitiken. Slutligen bör systemet vara så enkeltoch lättöverskådligt, att de framtida ekonomiska konsekvenserna både förindividen och samhället framstår som överblickbara. Föratt uppnå de angivna målen för ett nytt studiemedelssystem redovisas ipropositionen vissa utgångspunkter för förslaget. En viktig utgångspunkt är,framhåller departementschefen, att den övervägande delen av subventionerna somi dagens studiemedelssystem återfinns pä återbetalningssidan flyttas tilltilldelningssidan. Härigenom uppnås bl. a. ett system med större inslag avdirekta bidrag som gör subventionen tydlig och lätt att överblicka både förindividen och för samhället och dessutom bör kunna ha en posifiv effekt på densociala rekryteringen till studier. Vidare blir statens kostnader för ettsådant system lättare att beräkna och kommer inte, som i nuvarande system, attstyras främst av inflationstakten. Enannan utgångspunkt för förslaget är att nivån på studiemedlens totalbelopp börvara sådan, att den studerande med studiemedel kan täcka bör den inte vara så hög att den SfU 1987/88:26 framstår som stötande jämförd med den disponibla inkomsten för stora grupperförvärvsarbetande. Beträffandeett återbetalningssystem bör kunna krävas att det är lättöverskådligt,förhållandevis enkelt och ändå rättvist. Det bör också vara bättre anpassattill den återbetalningsskyldiges betalningsförmåga än det nuvarande systemet. Motbakgrund av dessa överväganden - och med studiemedelskommitténs förslag somgrund - föreslås i propositionen ett reformerat studiemedelssystem. Förslaget,som närmare kommer att redovisas nedan, innebär bl.a. att studiemedlenstotalbelopp höjs från nuvarande till av basbeloppet och attbidragsdelen skall utgöra av basbeloppet. Det nuvarande barntilläggetslopas. Vidare föreslås ett helt nytt återbetalningssystem, som bygger på eninkomstrelaterad återbetalning. I princip skall skulden återbetalas med ettårligt belopp om av den återbetalningsskyldiges årsinkomst. Skulden skalllöpa med en nettoränta som fastställs av regeringen . Återbetalningenpåbörjas tidigast efter det att studierna avslutats. Liksom inuvarande system kommer det att finnas möjligheter till nedsättning av denårliga återbetalningen. Skulden kan också helt eller delvis skrivas av. Denskrivs alltid av vid ålderspensioneringen och vid dödsfall. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motioner från om avslag påpropositionen och begäran om förslag om ett nytt studiemedelssystem med enbeskattad studielön samt motioner kommunisterna med begäranom utredning om studielön. Imotion Sf24 av framhålls att studiestödet bör utformas så att allaoavsett familjesituation, bostadsort, ålder och social bakgrund ges möjlighettill högskolestudier. Rädslan för studieskulder kan medföra att många, framförallt frän familjer som saknar studietradition, avstår frän att påbörja högrestudier och även vara utslagsgivande när det gäller valet mellan en kortare ochen längre utbildningslinje. Studiestödets utformning när det gäller storlekenpå lånedel resp. bidragsdel måste därför utformas med hänsyn till denna grupp.Regeringens förslag är enligt motionären otillräckligt för att motivera ävenungdomar från mindre studiemotiverade miljöer till fortsatta studier.Motionären anser att införande av en studielön är det bästa sättet atttillförsäkra alla studerande en likvärdig och rimlig ekonomisk standard understudietiden. Det är också det bästa sättet att minska betydelsen avbakgrundsfaktorer när det gäller den enskildes beslut om att bedriva studier.Studielönen bör utgå med ett basbelopp vid helfidsstudier och vara beskattad.Den bör vidare kunna kompletteras med statsgaranterade lån, med låg ränta, upptill ett basbelopp. Mot bakgrund av det anförda begär motionären i yrkande 1att avslår proposifionen och i yrkande 2 förslag om införande avstudielön fr. o. m. den . Imotion Sf26 av m.fl. framhålls att målet för ett nyttstudiemedelssystem bör vara att garantera den rekrytering till högre utbildningsom kunskapssamhället ställer krav på, minska den sociala snedre- kryteringen ocheffektivisera utbildningssystemet. En reformering av stu- SfU 1987/88: 26diemedelssystemet måste därför inriktas pä följande punkter. Skuldbördan efterstudietiden måste kraftigt lättas. Detta är enligt alla undersökningar denvikfigaste åtgärden för att trygga rekryteringen fill högre studier och minskaden sociala snedrekryteringen. Vidare måste studenterna få drägligaförhållanden , på grund av såväl rekryteringsskäl som för attminska bredvidarbetandet och därmed effektivisera studierna. Staten måsteockså visa hela subvenfionens storlek genom att lägga den i en stor bidragsdel.Studiemedelssystemet skall dessutom skapa så litet byrå-krafi som möjligt samtvara enkelt och överskådligt. Enligt motionärerna uppfyller inte det iproposifionen föreslagna systemet ovan angivna krav utan de anser i stället attdet nuvarande studiemedelssystemet skall ersättas av en beskattad studielön på100% av basbeloppet. Denna studielön bör kompletteras med statsgaranterade lånpå av basbeloppet, slopad inkomstprövning samt avdragsgillalitteraturkostnader. Ett sådant system skulle avsevärt minska skuldbördan förde studerande. Mot bakgrund av det anförda begär motionärerna i yrkande 1 etttillkännagivande om målet och inriktningen av ett nytt studiemedelssystem samti yrkande 2 förslag till ett nytt studiemedelssystem. Vidare begärs i yrkande 3ett tillkännagivande om att nuvarande barntillägg skall bibehållas i det avmotionärerna förordade systemet samt i yrkande 4 ett tillkännagivande om attvid återbetalning av det statsgaranterade lånet bör begreppet taxerad inkomstanvändas. LarsWerner m. fl. anför i motion Sf23 att det i propositionen framlagda förslagetinte löser de grundläggande problemen i dagens studiemedelssystem och detmotsvarar inte heller kommande behov. Mälet för ett studiemedelssystem måsteenligt motionärerna vara att ge acceptabla ekonomiska förhållanden för allasåväl under som efter studietiden. Motionärerna anser att det enda sättet attuppnå detta mål är att införa en statlig studielön. De principer som bör liggatill grund för ett sådant system är bl.a. följande. Lika lön för allahögskolestudier. Rimlig ekonomisk standard, som innebär att nivån bör sättasså att den disponibla inkomsten efter skatt motsvarar av basbeloppet.Prestationsprövad rätt till fortsatt lön samt maximerad tid för rätt till lönmed möjlighet till dispens. Motionärerna begär i yrkande I en utredning omstudielön i enlighet med det anförda. Liknande yrkande framförs av . i den under den allmänna motionstiden väckta motionen Sf411. Ifråga om målen för ett statligt studiestöd anser utskottet - i likhet meddepartementschefen - att studiestödet i första hand bör vara ett instrumentför att förverkliga samhällets utbildningspolitiska mål. Det innebär attstudiestödet skall verka neutralt i förhållande till olika utbildningar. Vidarebör det övergripande målet för studiemedelssystemet även i fortsättningen varaatt ge en generell rätt till studiestöd, oberoende av utbildningens art ochstudietidens längd. Studiestödet bör också syfta till att minska betydelsen avekonomiska, sociala och geografiska faktorer liksom av kön och ålder vid den enskildesbeslut att bedriva studier. Ett annat mål för studiestödet bör vara attmedverka till att studierna kan bedrivas effektivt. Samhällets studiestöd bördärför vara så väl avvägt att de stude- rande kan finansiera sittuppehälle med stödet . Dessut- SfU 1987/88: 26 om börstudiemedelssystemet stå i samklang med den allmänna fördelningspolitiken isamhället samt vara lättöverskådligt och ge goda möjligheter att förutseframtida ekonomiska konsekvenser för både individ och samhälle. Medhänsyn till de sålunda uppställda målen anser utskottet att utgångspunkterna iproposifionen för en studiemedelsreform är både rimliga och riktiga. Vidare kanutskottet konstatera att förslaget i propositionen innebär avsevärdaförbättringar i förhållande till nuvarande studiemedelssystem. Härtill bidrargivetvis att propositionen utöver kommitténs förslag om omfördelningar inomsystemet - innehåller förslag om såväl höjt totalbelopp som höjt studiebidrag.Förslagen i propositionen innebär dock att statens reella kostnader förstudiemedel ökar med ca 300 milj. kr. Att ytterligare öka statens kostnadergenom att införa studielön på sätt som föreslagits i motionerna anser sigutskottet inte kunna medverka till. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf23 yrkande l,Sf24,Sf26ochSf41l. Utskottetbehandlar under detta avsnitt även två mofionsyrkanden som tar upp frågor omrekrytering till högre studier i olika avseenden. CarlBildt m. fl. begär i motion Sf22 yrkande 1 ett tillkännagivande om de negativaeffekter som nuvarande lönesättning och skattesystem har för rekryteringen fillden högre utbildningen. Fråganom rekrytering till högre utbildning har diskuterats ingående såväl av studiemedelskommitténsom i propositionen. Utskottet kan - i likhet med kommittén ochdepartementschefen - konstatera att en rad olika faktorer påverkar destuderandes val av utbildning. Utskottet anser dock att möjligheterna till engod studiefinansiering är en mycket viktig faktor, och utskottet utgår från attde avsevärda förbättringar av studiemedlen som föreslås kommer att få storbetydelse för rekryteringen till högre studier. Något uttalande om betydelsenav andra faktorer är utskottet emellerfid inte berett att göra och avstyrkersåledes bifall till motion Sf22 yrkande 1. Imotion Sf27 av begärs ett tillkännagivande om behovet av attnoggrant följa studenternas ekonomiska situafion i syfte att undanröja densociala snedrekryteringen. Såsomovan angivits är ett av målen med det nya studiemedelssystemet att beredafakfiska möjligheter fill studier för så breda grupper i samhället som möjligtoch således minska betydelsen av bl. a. sociala faktorer. Utskottet, som utgårfrån att regeririgen fillser att målen i möjligaste mån uppfylls, anser därförinte att motion Sf27 påkallar någon åtgärd. Ipropositionen föreslås att studiemedel även fortsättningsvis skall utgå som ettgenerellt stöd till alla behöriga sökande. Således skall ingen diffe- rentiering göras medhänsyn till ålder, familjesituation eller bostadsort. SfU 1987/88: 26 Vidareföreslås att det nuvarande barntillägget slopas. Departementschefen framhålleri denna fråga att barnfamiljernas situation är annoriun-da än närbarntilläggen infördes . De studerandes barn har i flertalet falltillgäng till barnomsorg till låga taxor. Vidare har defamiljeekonomiska förmånerna i form av t. ex. barnbidrag och bostadsbidragbyggts ut kraftigt. I den mån det ändå uppstår ekonomiska problem i enbarnfamilj anser han att dessa bör lösas inom ramen för samhällets allmännastöd till barnfamiljer. LarsWerner m. fl. begär i motion Sf23 att barntillägg i första hand skall utgå sombidrag av basbeloppet per barn och år (yrk. 3) och i andra hand attnuvarande återbetalningspliktiga barntillägg skall kvarstå (yrk. Utskottetvill inledningsvis uttrycka sin tillfredsställelse över att studiemedel även ifortsättningen skall utgå som ett generellt stöd. När det sedan gäller fråganom ekonomiskt stöd till barnfamiljer anser utskottet i likhet meddepartementschefen att sådant stöd bör utgå inom ramen för samhällets allmännastöd till barnfamiljer. Att därutöver införa ett barnbidrag inomstudiemedelssystemet motsätter sig utskottet såväl av rättviseskäl som avkostnadsskäl. Utskottet anser vidare att det är principiellt felaktigt attkostnader för barns försörjning skall medföra extra skuldsättning inomstudiemedelssystemet. Utskottet delar därför departementschefens uppfattningatt det nuvarande återbetalningspliktiga barntillägget bör slopas. I dettasammanhang bör dock nämnas alt studerande med flera barn, som uppbärbarntillägg och som har anpassat sin ekonomi med hänsyn härtill i propositionenföreslås få viss kompensation för bortfallet av barntilläggen genom enmöjlighet att erhålla extra studiemedel. Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionen i nu behandlad del . ochavstyrker bifall till motion Sf23 yrkandena 3 och 4. Iproposifionen föreslås att totalbeloppet för studiemedel fastställs till 170%av basbeloppet. För deltidsstudier föreslås att studiemedel skall utgå , medhälften av det belopp som utgår för heltidsstudier. Vidare föreslås att extrastudiemedel skall kunna utgå efter särskild prövning. Slutligen föreslås atten reduktion av studiemedlen skall ske för studerande som har tillgång tillfria läromedel och fria skolmåltider. LarsWerner m.fl. begär i mofion Sf23 yrkande 2 att totalbeloppet för studiemedelfastställs till av basbeloppet. Såsomframhålls i proposifionen bör totalbeloppets storlek avvägas sä att det täckernormala levnadsomkostnader, inkl. bostadskostnader och kostnader förstudiematerial. Det bör däremot inte ge högre disponibel inkomst än en måttligförvärvsinkomst eller den inkomst som man kan förväntas få efter avslutadestudier. Totalbeloppet bör inte heller vara större än att den framtidaåterbetalningen blir rimlig. Med dessa utgångspunkter anser utskottet attpropositionens förslag är väl avvägt och således bör tillstyrkas. Utskottetavstyrker följakdigen motion Sf23 yrkande 2. Studiebidrag SfU 1987/88: 26 Enligtpropositionen skall ett basbeloppsanknutet studiebidrag utgå som en del avstudiemedlen. Studiebidraget föreslås fastställt till av basbeloppet perläsår. Imotion Sf23 av begärs i yrkande 5 att bidragsdelen skallfastställas till av totalbeloppet. Såsomnämnts inledningsvis i betänkandet innebär det nu föreslagnastudiemedelssystemet en omfördelning av subventionerna från återbetalningssidanfill Ulldelningssidan. Härigenom möjliggörs en kraftig förstärkning avbidragsdelen, och studiemedelskommittén, som hade till uppgift att lägga framförslag inom förändrade kostnadsramar, förordade ett studiebidrag om avbasbeloppet.