bet · GB01FiU31 · 1987-12-31 00:00:00 — om statliga garantier (prop. 1987/88:150 bil. FiU 1987/88:31 Ibetänkandet behandlar utskottet den del av kompletteringspropositionen som rörstatliga garantier och fyra motionsyrkanden som är väckta med anledning härav. Utskottetfillstyrker de allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet som presenteras ipropositionen. Riktlinjernager uttryck för en mera affärsmässig syn pä detstatliga stödet och för en strävan att minska statens risktagande i samband medstödverksamheten. De behandlade motionsyrkandena avstyrks av utskottet. Företrädarnaför moderata samlingspartiet och har avgivit en gemensamreservation beträffande de allmänna riktlinjerna för stöd fill näringslivet.Företrädaren för vänsterparfiet kommunisterna har också reserverat sig pä dennapunkt. Företrädarna för moderata samlingspartiet och uttalar i engemensam reservation att generösare övergångsregler borde tillämpasbeträffande garantier inom område. Företrädarna förcentern begär i en reservation att äldre län ej skall beläggas medgarantiavgifter. Idetta betänkande behandlar utskottet delsproposifion 1987/88:150 bilaga 1 Reviderad finansplan, i vad avser mom. 9-11och 14, delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1987/88 :Fi22 yrkandena 13och 14, 1987/88:Fi24 yrkande 16 och 1987/88:Fi30 yrkande 19 i här berörd del. Utskottethar berett näringsutskottet och jordbruksutskottet fillfälle att avge yttrande.Näringsutskottets yttrande (NU 1987/88:8 y) återfinns som bilaga 2 till betänkandet.Jordbruksutskottet har yttrat sig i ett protokollsutdrag (1987/88:32.3) fillfinansutskottet. 1 1987/88. Propositionensförslag Fiu 1987/88:31 Iproposition 150 bilaga 1 har regeringen () - efterföredragning av statsrådet - 9. godkännade allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet som har förordats i propositionen, 10. anta det i propositionenframlagda och av lagrådet granskade förslaget fill lag om avgifter för vissastatliga garantier, 11. anta förslaget till lag omändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och omhypoteksföreningar, delsberett tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen om 14. statligakreditgarantier. Propositionenslagförslag framgår av bilaga 1 fill betänkandet. 1987/88:Fi22av m. fl. (m) vari yrkas 13. att med bifall tillregeringens förslag till lag om statliga garantier och till lag om ändring ilagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om hypoteksinrättningarbegär förslag till generösare övergångsregler inom jordbruksdepartementetsområde i enlighet med vad som anförts i mofionen, 14. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i mofionen anförts om riktlinjer förindustristöd. 1987/88:Fi24av m. fl. (c) vari yrkas 16.att beslutar att de nya reglerna för statlig garantigivning ej skallgälla gamla lån. 1987/88:Fi30av m. fl. (vpk) vari yrkas 19.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen om ett samhällsekonomiskt synsätt inom såväl offentlig sektor som förstöd till näringslivet. Allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet Statenssamlade garantiåtaganden kommer att uppgå till ca 158,5miljarder kronor. I propositionen framläggs, mot bakgrund av kreditgarantiutredningensbetänkande (SOU 1987:29) Stöd fill näringslivet och remissyttrandena tillbetänkandet, förslag till ändringar beträffande det FiU 1987/88:31 stafiigastödet till näringslivet. Beträffandedet grundläggande syftet med statligt stöd till näringslivet angerfinansministern att stöd i princip endast bör lämnas om ett finansieringsbehovinte kan fillgodoses av sökanden själv eller av nägon bank eller annatkreditinstitut. framhålls i propositionen atf denna princip går attförena med en flexibel fillämpning, vilket innebär att i vissa fall kan stödkomma att lämnas som inte primärt syftar till atf täcka ett finansieringsbehovsom inte kan tillgodoses på den allmänna kreditmarknaden. Ipropositionen framhålls också aft det är viktigt med en genomgripande översynavseende reglerna för stöd fill näringslivet kombinerat med att man undersökerom det statliga stödet kan begränsas eller slopas. Dessa frågor bör enligtfinansministern utredas under det fortsatta arbetet med att rationalisera detstatliga stödet till näringslivet. Beträffandekrav på lönsamhet, när det gäller statligt stöd, föreslås i propositionen attstatligt stöd i allmänhet skäll lämnas endast om verksamheten bedöms varaeller kunna bli lönsam från företagsekonomisk synpunkt. Reglerna avses dockutformas så att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer harmöjlighet att undantagsvis vidta speciella ätgärder, om det har avgörandebetydelse med hänsyn till bl. a. sysselsättningspolitiska ochregionalpolitiska aspekter. Ipropositionen föresläs också ett s. k. samriskengagemang, dvs. attkreditinstitutet självt skall svara för en del av eventuell förlust på ettgarantilän. Enligt propositionens förslag skall den statliga lånegarantin fåomfatta högst av krediten jämte ränta t. o. m. kreditens förfallodag. Omdet är av avgörande betydelse ur bl.a. sysselsättningspolifiska ellerregionalpolitiska aspekter bör dock enligt propositionen garantin kunna omfattahela det utestående lånebeloppet. På grund av förslaget om riskdelning vidgarantilån bör enligt propositionen 41 § lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoteksföreningar ändras. Föratt finansiera kostnaderna för statens garantiverksamhet föreslås iproposifionen en avgiftsbeläggning. Omfattningen av den föreslagna avgiftsbeläggningenframgår av en förteckning över författningar som ingår som en bilaga till detframlagda lagförslaget. Sammanlagt 17 författningar omfattas av förslaget.Avgiftens storlek bör enligt propositionen bestämmas enligt ensjälvkostnadsprincip, dvs. avgifterna skall motsvara statens kostnader föradministration och för förluster inom garantigivningen. Ga-rantigivningen skalldärvid ses som ett verksamhetsområde inom vilket kostnadstäckning skall gälla,dys. vaije näringsgren för sig behöver inte vara kostnadstäckande. Föreskrifteravses lämnas i förordningsform. Avgiftsskyldighetenskall enligt propositionens förslag avse längivaren. En sådan konstruktionansluter enligt propositionen till den rutin som oftast tillämpas. Den ärpraktisk ur administrativ synvinkel och har inte heller mött någon erinran frånföreträdare för kreditinstituten. Avgiftsunderlaget föreslås vara denutestående garanterade kapitalskulden per varje är. Iproposifionen föreslås beträffande befogenhet att efterge statens rätt attregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, i fråga om 11 1987/88. beviljat stöd fillnäringslivet, skall fä möjlighet att efterge statens rätt. FiU 1987/88:31Regeringen skall lämna föreskrifter om detta, varvid särskilda beloppsgränserför myndigheternas beslutanderätt kan föreskrivas. Beträffandeden författningstekniska lösningen och ikraftträdande föreslås att de nyareglerna tas in i en särskild lag, lag om avgifter för vissa statligagaranfier. Lagen föreslås träda i kraft den Ijuli 1988 men vara förenad medvissa övergångsbestämmelser. Sålunda bör beträffande garantier, vilka meddelatsenligt de förtecknade författningarna och som avser andra områden änjordbruksdepartementets område, avgift betalas första gången för det och beräknas på ett underlag av skulden vid ingången av samma är.Med en sådan övergångsreglering kommer enligt propositionen föreskrifterna intei konflikt med reglerna i 2 kap. 10 § regeringsformen om förbud mot retroaktivskatte- eller avgiftslag. För garantier som meddelats enligt de förtecknadeförfattningarna och som avser område föresläs merlångtgående övergångsbestämmelser. För dessa föreslås att avgift betalasförsta gången för /91 och beräknas pä den utestående garanteradeskulden per den Ijuli 1990. Allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet Fråganom de allmänna riktlinjerna för statligt stöd fill näringslivet tas upp i tvåmotionsyrkanden, motion Fi22 av m. fl. (m) yrkande 14 och motionFi30 av m. fl. (vpk) yrkande 19 i berörd del. Imotion Fi22 (m) yrkande 14 framhålls att näringspolitikens viktigaste uppgiftär atf återställa och vidmakthålla näringslivefs långsikfiga konkurrenskraftoch därmed förutsättningarna för välståndsutvecklingen. Detta skall enligtmotionärerna åstadkommas med generella medel - avveckling av bidrags- ochsubvenfionspolitiken, sänkta skatter, avbyråkratisering av samhället ochundanröjd fondsocialism. Det som sägs i propositionen angående behovet av enöversyn av det statliga stödet till näringslivet är enligt motionärerna uttryckför en alltför passiv regeringspolifik. Imotion Fi30 (vpk) yrkande 19 framhålls att ett övergripande samhällsekonomisktsynsätt mäste vara vägledande för all samhällelig verksamhet, inkl. samhälletsstöd till näringslivet. I begreppet ett samhällsekonomiskt synsätt inbegripermofionärerna den sociala nyttan- i vid mening, dvs. livskvalitet, minskadekostnader för omställningar och flyttningar, värdet av ett tryggt liv medminimerade sociala risker, energi- och resursfrågor i längtidsperspektiv,basinvesteringars värde för annan verksamhet, sociala och kulturella värdensamt regionala och ekologiska hänsyn. Lagförslag FiU 1987/88:31 1tvä motioner tas frågan upp om hur redan beviljade garantier skall behandlas,när det gäller avgiftsbeläggningen. I motion Fi22 av m.fl. (m)framhålls att moderata samlingspartiet anser att den statligagarantiverksamheten bör vara självfinansierande. Dock anser motionärerna attden tvååriga övergångsperiod på jordbmksdepartementefs område som föreslås iproposifionen kan vara alltför knapp och att regeringen därför bör återkommatill med ett nytt förslag till generösare övergångsregler. Imotion Fi24 av m. fl. (c) anförs atf de nya reglerna förstatliga garantier för lån enbart bör gälla nya garantier. Skulle reglernaockså omfatta redan givna garantier skulle de enligt motionärerna i praktikenfä en räntehöjande effekt för den enskilde. Allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet Näringsutskottetframhåller i sitt yttrande till finansutskottet att näringsutskottet inte harnågon erinran mot de i propositionen föreslagna riktlinjerna för stöd tillnäringslivet. Riktlinjerna ger uttryck för en mera affärsmässig syn på detstatliga stödet och för en strävan att minska statens risktagande i sambandmed stödverksamheten. Beträffandeden kritik som framförs i motion Fi22 (m) framhåller näringsutskottet attdenna inte bör tolkas som en krifik mot enskildheterna i propositionensförslag. I stället skall den ses som ett önskemål om atf regeringen borde hagått längre. Näringsufskottet erinrar om atf frågor om bl.a. inriktningen avnäringspolitiken har behandlats av på grundval av betänkandeNU 1987/88:25. Därvid avstyrktes motioner som gav uttryck för en liknande synpå näringspolitiken som motion Fi22. Näringsutskottetanser det därför inte rimligt att frågor om näringspolifi-kens inriktning istort nu äter tas upp fill behandling. avstyrker såledesmofion Fi22 (m) i berörd del. Tillnäringsutskottefs yttrande i denna del har fogats en avvikande mening frånföreträdarna för moderata samlingspartiet och . Man anser att de ipropositionen föreslagna riktlinjerna utgör en i och för sig önskvärd, om änsenkommen, anpassning till en mera affärsmässig syn på det stafiiga stödet tillnäringslivet. anser man dock att regeringen inte borde ha nöjt sigmed en huvudsakligen teknisk översyn av regelsystemen, utan borde ha undersöktmöjligheterna till en långtgående avveckling av det återstående stödet. Denbedömning näringsufskottet gör överensstämmer med den syn som finansutskottethar på hur det statliga stödet till näringslivet bör utformas. Finansutskottetvill också framhålla att det pågår ett översynsarbete avseende reglerna förstöd till näringslivet. Detta sker främst inom ramen för Den enaär utredningen (I 1987:02) om regionalpolitikens FiU 1987/88:31 inriktning m.m., somtillsattes , och i vars direktiv (dir. 1987:48) ingår aft göra enallmän omprövning av de olika systemen för stöd Denandra utredningen är den tillsatta utredningen (I 1988:01) om inriktningoch behov av stafiigf finansiellt företagsstöd. Utredningens huvudsyfte äratt lämna förslag som syftar till att förenkla, effektivisera ochbehovsanpassa det statliga finansiella företagsstödet. Motbakgrund av det anförda avstyrker finansutskottet motion Fi22 yrkande 14. Vadgäller yrkandet i motion Fi30 (vpk) om att ett samhällsekonomiskt synsätt börtillämpas beträffande stöd till näringslivet vill utskottet anföra följande.Som utskottet ovan framhållit anser utskottet i likhet med propositionen ochnäringsutskottet att en mera affärsmässig syn pä det stafiiga stödet tillnäringslivet bör tillämpas. Detta utesluter dock inte att det i vissa lägen kankrävas att andra aspekter beaktas. Utskottet noterar därför medfillfredsställelse aft det i proposifionen föreslås undantagsmöjligheter, närdet gäller krav på lönsamhet och det s. k. samriskengagemanget. När det gällerkrav på lönsamhet sägs i propositionen att undantag skall kunna medges, om dethar avgörande betydelse med hänsyn till bl.a. sysselsättningspolitiska ochregionalpolitiska aspekter. Motsvarande gäller det s.k. samriskengagemanget,där det sägs att om det är av avgörande betydelse ur bl. a.sysselsättningspolitiska eller regionalpolitiska aspekter kan staten lämnagaranti för län som omfattar hela det utestående lånebeloppet. Motbakgmnd av det anförda anser utskottet att motion Fi30 yrkande 19 i berörd delär tillgodosett och att något tillkännagivande fill regeringen från riksdagenssida inte är påkallat. Utskottet avstyrker således bifall. Förslagettill lag om avgifter för vissa statliga garantier tas upp både inäringsutskottets och jordbmksutskottets yttrande. Näringsutskottetframhåller i sitt yttrande att det resonemang som förs i motion Fi24 (c) äroförenligt med den självkostnadsprincip för den stafiiga garantiverksamhetensom tidigare enhälligt har ställt sig bakom (FiU 1986/87:10, rskr.122). Enligt näringsutskottet förefaller det osannolikt att kostnaderna förverksamheten skulle kunna täckas med avgifter enbart på nya garantier.Samtidigt noterar näringsutskottet att det i proposifionen saknas en analyseller bedömning av möjligheterna att uppnå kostnadstäckning för den statligagarantiverksamheten inom överskådlig tid. avstyrker motionFi24 (c) i angiven del och tillstyrker propositionens lagförslag. Till näringsutskottets yttrande har fogats tvä avvikande meningar.Företrädarna för moderata samlingspartiet och har i en avvikandemening framhållit att även om målet i första hand bör vara att minska destatliga garantiåtagandena bör förslaget till lag om avgifter för vissastatliga garantier antas av . Man hyser dock förståelse för denuppfattning som förs fram i motion Fi24 (c) att staten inte bör ändra deekonomis- ka fömtsättningama förverksamhet som bedrivs av enskilda låntagare 1987/88:31 medstatsgaranterade lån. Företrädarnaför i näringsufskottet framhåller i en avvikande mening att allvarligainvändningar kan riktås mot regeringens förslag att även tidigare lämnadestatsgarantier skall belastas med avgift. En sådan regel skulle kunna få enräntehöjande effekt för den enskilde. Särskilt allvarliga skulle konsekvensernabli inom jordbmksnäringen. Man anser vidare att det generellt sett är principiellttvivelaktigt att staten genom att införa en ny avgift ändrar de ekonomiskafömtsättningama för verksamhet som bedrivs av enskilda låntagare medstatsgaranterade lån. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1970:65)om allmänna hypoteksbank och om hypoteksföreningar föranleder ingaerinringar från näringsutskottets sida. Iett protokolls utdrag från jordbruksutskottets sammanträde den 17 maj 1988tillstyrker jordbmksutskottet förslaget till lag om avgifter för vissa statligagarantier, utifrån de synpunkter jordbmksutskottet har att företräda. Tväavvikande meningar har fogats fill detta yttrande. Företrädarna för moderatasamlingspartiet yrkar längre övergångstid för avgifter inomjordbmksdepartementefs verksamhetsområde. Företrädarna för centem yrkar attavgift ej bör utfås pä redan beviljade garantier. Finansutskottethar, som anförs i näringsutskottets yttrande, tidigare med gillandeframhållit att den stafiiga garanfiverksamheten bör bära sina egna kostnader,sett över en längre tidsperiod. En fömtsättning för att kunna uppnå störrekostnadstäckning är att garantiavgifter tas ut i ökad utsträckning, varvid ävenäldre garantier bör avgiftsbeläggas. Beträffandeden farhåga som framförs i motion Fi24 (c), att avgiftsbeläggningen kan få enräntehöjande effekt för den enskilde, vill finansutskottet framhålla följande.Genom avregleringen av kreditmarknaden har banker och andra kreditinsfitut fåttmöjlighet till en mer flexibel räntesättning. Räntor för olika kunder hos bankeroch andra kredifinsfitut sätts i ökande utsträckning utifrån en samladbedömning av bankens/kreditinstitutets kostnader och utifrån en allmänmarknadsmässig bedömning. Finansutskottetdelar således näringsutskotfets och jordbmksutskottets uppfattning att de ipropositionen framlagda förslagen till lag om avgifter för vissa statligagarantier och lag om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om hypoteksföreningar bör tillstyrkas. Mofion Fi22 (m) yrkande13 i berörd del och mofion Fi24 (c) yrkande 16 avstyrks således av utskottet. 1. beträffandeallmänna riktlinjer för stöd till näringslivet att med avslagpå motionerna 1987/88:Fi22 yrkande 14 och 1987/88: Fi30 yrkande 19 i berörd delgodkänner vad som anförs i proposifion 1987/88:150 bilaga 1 mom. 9, 2. beträdandelag om avgifter förvissa statliga garantier att med bifalltill regeringens förslag och med avslag på FiU 1987/88:31 motionerna1987/88:Fi22 yrkande 13 i berörd del och 1987/88:Fi24 yrkande 16 antar det iproposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 10 framlagda förslaget fill lag omavgifter för vissa statliga garantier, 3. beträffandelag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om hypoteksföreningar att med bifalltill regeringens förslag och med anledning av motion l987/88:Fi22 yrkande 13 iberörd del antar det i proposition 1987/88:150 bilaga 1 mom. 11 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om hypoteksföreningar, 4. beträffandestadiga kreditgarantier att lägger tillhandlingarna vad som anförs i proposition 1987/88:150 bilagal mom. 14. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande;(), (), (), (), BoSödersten (s), (), (), (), (), i (s), (), iHallstahammar (vpk), (), () och (). Allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet (mom. 1) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser delsatt den del av utskoftets yttrande som på s. 5 börjar med "Denbedömning" och på s. 6 slutar med "yrkande 14" bort ha följandelydelse: Finansutskottetinstämmer i näringsutskottets bedömning att de i propositionen föreslagnariktlinjema för stöd till näringslivet ger uttryck för en mera affärsmässig synpå det statliga stödet. anser dock, med instämmande i vad somanförs i motion Fi22 (m), att regeringen inte borde ha nöjt sig med enhuvudsakligen teknisk översyn av regelsystemen för statligt stöd. I ställetborde möjligheterna till en långtgående avveckling av det återstående stödet haundersökts. Enligt finansutskottets mening skulle en sådan avveckling fåövervägande gynnsamma effekter, bl.a. därför att stödet ledertill snedvridning av konkurrensen. biträderalltså kravet i motion Fi22 (m) att regeringen bör lämna ett nytt förslagtill , vilket tar sikte på en långtgående FiU 1987/88:31avveckling av stödet till näringslivet. fillstyrker såledesmotion Fi22 yrkande 14. delsatf utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: I.beträffande allmänna riktlinjer för stöd tiU näringslivet atf medbifall till mofion 1987/88:Fi22 yrkande 14 samt med avslag på proposition1987/88:150 bilaga 1 mom. 9 och motion l987/88:Fi30 yrkande 19 i berörd del somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Allmänna riktlinjer för stöd till näringslivet (mom. I) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 6 som börjar med "Vadgäller" och slutar med "således bifall" bort ha följandelydelse: Vadgäller yrkandet i motion Fi30 (vpk) om att ett samhällsekonomiskt synsätt börtillämpas beträffande stöd till näringslivet vill finansutskottet anföraföljande. Visserligen anser finansutskottet att en mer affärsmässig syn iallmänhet bör tillämpas när det gäller stöd fill näringslivet. Utskottet anserdock atf pä ett övergripande plan bör ett samhällsekonomiskt synsättvara vägledande för all samhällelig verksamhet, inkl. stödet till näringslivet.I ett samhällsekonomiskt begrepp lägger utskottet in den sociala nyttan i vidmening, dvs. livskvalitetsbegrepp för berörda personer, kulturella värden,eventuellt minskade kostnader för människors omställningar och flyttningar,värdet av ett tryggt liv med minimerade sociala risker, energi- och resursfrågori långtidsperspektiv samt basinvesteringars värde för annan verksamhet. Deundantagsmöjligheter när det gäller det föreslagna kravet på lönsamhet och dets.k. samriskengagemanget som anmäls i propositionen är enligt utskottets meningalltför begränsade och tillgodoser infe utskottets önskemål om att ettsamhällsekonomiskt synsätt skall fillämpas när det gäller stöd tillnäringslivet. Motbakgmnd av det anförda tillstyrker således utskoftet motion Fi30 yrkande 19 iberörd del. delsaft utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande allmänna riktlinjer för stöd tUl näringslivet atf medanledning av proposifion 1987/88:150 bilaga I mom. 9 samt med bifall tillmotion 1987/88:Fi30 yrkande 19 i berörd del och med avslag på motion1987/88:Fi22 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Lag om avgifter för vissa statliga garantier (mom. 2) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Finansut- skottet har" ochslutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: FiU1987/88:31 Finansutskottethar i det föregående uttalat sig för en långtgående avveckling av det statligastödet till näringslivet. Åven om målet alltså i första hand bör vara attminska de statliga garantiåtagandena anser finansutskottet att detföreliggande förslaget fill lag om avgifter för vissa stafiiga garanfier börantas av i enlighet med dess tidigare principbeslut. Utskottet anserdock beträffande garanfier pä område att den tvåårigaövergångsperiod som föreslås i propositionen är alltför knapp. Regeringen bördärför återkomma till med nytt förslag om övergångsregler. Motbakgmnd av det anförda tillstyrker således utskottet mofion Fi22 (m) yrkande 13i berörd del och avstyrker motion Fi24 (c) yrkande 16. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande lag om avgifter för vissa statliga garantier att medbifall till motion 1987/88:Fi22 yrkande 13 i berörd del och med avslag påmofion 1987/88 :Fi24 yrkande 16 avslår det i proposition 1987/88:150 bilaga Imom. 10 framlagda förslaget fill lag om avgifter för vissa statliga garantiersamt hos regeringen begär ett nytt förslag med generösare övergångsregler inomjordbmksdepartementefs område i enlighet med vad utskottet anfört, Lag om avgifter för vissa statliga garantier (mom. 2) GunnarBjörk och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Finansutskottethar" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: mening kan allvarliga invändningar riktas mot regeringensförslag om att även tidigare lämnade statsgaranfier skall belastas med avgift.Såsom påpekas i motion Fi24 (c) skulle en sådan regel få en räntehöjande effektför den enskilde. Särskilt allvarliga skulle konsekvenserna bli inomjordbruksnäringen. Utskottet anser emellertid att det även principiellt ärtvivelaktigt aft staten genom att införa en ny avgift ändrar de ekonomiskafömtsättningama för verksamhet som bedrivs av enskilda låntagar;e medstatsgaranterade lån. bör således avslå förslaget att införagarantiavgifter på äldre lån.