bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Motionärernaframhåller at t regeringens möjligheter att förklara orter/regioner somdrabbas av strukturförändringar och arbetsmarknadsproblem som tillfälligastödområden måste utnyttjas på ett mera rättvist och konsekvent sätt änregeringen gjort. En akut industrikris eller en kontinuerligtpågående strukturförändring med minskande sysselsättningstillfällen som följdbör likabehandlas av statsmakterna. har enligt motionärernaflertalet mindre kommuner drabbats lika hårt eller hårdare avstrukturförändringar än vad t.ex. gjort vid nedläggningen av KockumsVarv. Utskottet behandlade föregående år samma yrkande som dååterfanns i partimotion. Utskottet konstaterade därvid att dekommuner som kommit i fråga för tillfällig inplacering i stödområde haftproblem av en omfattning som motiverat de åtgärder regeringen vidtagit. mening är motionärernas exempel pä orättvis inplacering istödområde inte särskilt väl valt. kommun placerades nämligen inte itillfälligt stödområde i samband med nedläggningen av Varv. Motionenavstyrks i aktuell del. Följande motioner tar upp yrkanden om inplacering avenskilda kommuner i stödområde. m.fl. (s) yrkar i motion 1987/88 :A418,vilken behandlar problemen i län, att och Hälleforskommuner samt och församlingar i kommunförs till stödområde A. Vidare yrkas att , , samtLindesbergs församling förs till stödområde B. Motionärerna anser också attAskersunds kommun bör få stödmöjligheter sommotsvarar stödområde C samt att kommun i övrigt bör få samma förmåner somövriga Bergslagskommuner. I motion 1987/88 :A436 av () pekas på densituation som uppstått för och Säters kommuner genom att Borlängeinplacerats i stödområde. De båda förstnämnda kommunerna har enligt motionärensamma problem som de närliggande kommunerna, vilka alla tillhör stödområdet. 1motionen yrkas därför att och Säters kommuner överförs till stödområdeC, i varje fall som finansieringen härför kan tas ur medel somanslagits i den s.k. Bergslagspropositionen. 1 motion 1987/88:A446 påtalar och (båda fp) obalanserna inom län. I har sågverketlagts ned under föregående år. Kommunen bör få konkurrera på lika villkor som denärliggande kommunerna och bör således enligt motionärerna införlivas istödområde C. 1 motion I987/88;A468 av och (båda c) föreslås en tillfällig inplacering av (stödområde A),(stödområde B) samt övriga kommuner utom i stödområdeC. I motion 1987/88:A438 av och (båda c) föreslåsatt , och Gullspängs kommuner skall ingå i stödområde. Utskottet vill understryka att de regionalpolitiska insatsernabör koncen treras till de regioner som har eller förutses få stora obalansproblem. regionerär bl.a. norra inland. Bergslagen och delvis sydöstra /88:13 rige. Det permanenta stödområdet bör således ligga fast över enlängre tidsperiod. Uppkommande problem till följd av strukturomvandling i kommunerutanför stödområde får lösas genom tillfällig inplacering i stödområde ellergenom att regeringen utnyttjar möjligheten att lämna särskilt regionalpolitisktstöd. De åtgärder som regeringen vidtagit i dessa avseenden finner utskottetväl avvägda. Utskottet vill också erinra om att har fattatbeslut om att Säters kommun tillfälligt skall inplaceras i stödområde.Yrkandet i motion A436 är därmed delvis tillgodosett. I avvaktan påövervägandena från den regionalpolitiska utredningen, som har att lämna förslagefter vilka grunder och till vilka regioner de regionalpolitiska insatsernabör riktas, anser utskottet att den nu gällande stödområdesindelningen börligga fast. Motionerna A418, A436, A438, A446 och A468 avstyrks i här aktuelladelar. Stödet till investeringar m.m. I propositionen hänvisas till att den regionalpolitiskautredningen har att behandla bl.a. det framtida regionalpolitiska stödet tillföretagsutveckling och nyföretagande. I avvaktan på resultatet av utredningenföreslås i propositionen endast ett par smårre förändringar av detregionalpolitiska stödet till företag. 1 propositionen föreslås en ytterligare decentraliseringav besluten om regionalpolitiskt företagsstöd genom att beloppsgränsen förbeslut på regional nivå föreslås höjd frän nuvarande 9 milj. kr. till 12 milj.kr. Förslaget till höjd beloppsgräns innefattar inte det investeringsbidrag somlänsstyrelserna utanför stödområdet kan lämna. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i denna del. Vidare anmäls i propositionen att det regionalpolitiskastödet iiU framställning av fasta bränslen har lämnats som ettkomplement till stöd frän oljeersättningsfonden. Då oljeersättningsprogrammetnumera är ersatt av ett program för utveckling och introduktion av nyenergiteknik m.m. föresläs att regionalpolitiskt stöd till fasta bränslenfortsättningsvis skall kunna lämnas som komplement till stöd enligtförordningen (1986:171) om statligt stöd för utveckling och introduktion av nyenergiteknik m.m. Övriga bestämmelser för stöd till dettäändamål bör enligtpropositionen vara oförändrade. Slutligen föreslås i detta avsnitt att alla former avstödberättigad verksamhet fortsättningsvis skall kunna bedrivas i lokaler somuppförs för uthyrning med hjälp av regionalpolitiskt stöd. Stöd tilluthyrningslokaler utanför stödområdena A C, vilket kan utgå när det finnssärskilda skäl, föreslås vidare kunna lämnas även till privata intressenterenligt samma regler som gäller för kommuner. I kommittémotion 1987/88:A482 godtasförslagen i propo sitionen att vidga lokaliseringsstödet till lokaler för uthyrning men man anser att lokaliseringsstödet för detta ändamål mäste förstärkas för att därmed underlätta näringslivets breddning och utveckling i mindre orter. Motionä rerna föreslår att lokaliseringsbidrag bör kunna utgå för investe- 47 ringar iprivata och kommunala industrilokaler i stödområde A och B resp. AU1987/88:13 för landsbygdsdelarna i stödområde C. Utskottet vill framhålla att regionalpolitiskt stöd föruppförande av industrilokaler för uthyrning endast lämnas på mindre orter,varmed avses orter med högst 10 000 invånare. Stödet är omgärdat av vissarestriktioner och utgår med ett belopp som är lägre än vad rörelsedrivandeföretag kan erhålla i resp. stödområde. Förslaget i motion A482 om förhöjtstöd till uthyrningslokaler finner utskottet mindre välbetänkt. En sådanordning skulle enligt utskottets mening strida mot principen att det inormalfallet bör vara det rörelsedrivande företaget som skall stimuleras attuppföra lokalerna. Med avstyrkande av motion A482 i denna del tillstyrkerutskottet regeringens förslag angående vidgat stöd till uthyrningslokaler. 1 mofionerna I987/88:A426 av m.fl. (fp)och 1987/ 88:A482 av m.fl. (c) föreslås att nuvarandelokaliseringslån ersätts av ett system med statliga kreditgarantier. Utskottet har de senaste årenbehandlat motioner med likalydande krav. Utskottet har med utförligamotiveringar avstyrkt dessa motioner. Med hänvisning härtill samt till denregionalpolitiska utredningens uppdrag beträffande det framtida företagsstödetavstyrks motionerna A426 och A482 i här aktuella delar. 1 motion A426 föreslås vidare ett avskaffande avoffertstödet fr.o.m. . Även frågan om offertstödet ligger inom ramen för denregionalpolitiska utredningens uppdrag, varför yrkandet inte bör föranledanågon åtgärd. I motion 1987/88 :A427 av m.fl. (c) yrkas attregionalpolitiskt stöd till turistanläggningarskall kunna beviljas inomstödområden A, B och C, dvs. ävenJnom de delar av stödområde C som inte ärprimärt rekreationsområde. Samma yrkande finns i motion 1987/88:A468 av GunnelJonäng och (båda c) med det tillägget att sådant stöd bör kunna beviljasäven i kommuner som gränsar till stödområde. Utskottet har i betänkande AU 1987/88:14 (s. 22)vidhållit sin tidigare redovisade inställning att det regionalpolitiska stödettill turistverksamhet bör koncentreras till de delar av landet, t.ex.fjälltrakterna, där det inte finns så goda möjligheter för utvecklingen avandra näringsgrenar. Marknaden är begränsad och en geografiskt mera vidsträcktsatsning på turismen kan försämra förutsättningarna att bygga ut verksamheteninom de mest prioriterade stödområdena. Utskottet vill också erinra om att regeringenefter särskild prövning kan lämna stöd till turistanläggningar utanför detprioriterade stödområdet. Så har skett beträffande en anläggningi kommun som ligger i stödområde C men inte i primärtrekreationsområde. Beslutet motiverades av svårigheterna att där skapaalternativa arbetstillfällen. På grund av det anförda avstyrks motionerna A427och A468, den senare i aktuell del. Sysselsättningsstödet AU 1987/88:13 Sysselsättningsstöd lämnas per kalenderår itaget under högst . För att fä fullt stöd måste företagen ökasysselsättningen och bibehålla den nya sysselsättningsnivän . Sysselsättningsstödet kombineras ofta med annat regionalpolitisktstöd. beslöt att avskaffasysselsättningsstödet i stödområde C från (prop. 1986/87 bil.14, AU 13, rskr. 1 sex motioner framförs krav på att sysselsättningsstödetäterinförs i stödområde C. framhåller i motion 1987/88:A426 attsysselsättningsstödet är en stödform som väl överensstämmer med de principersom enligt bör gälla för stödsystemet. Avskaffandet avsysselsättningsstödet i stödområde C har enligt motionerna inneburit att bl.a.Bergslagen lämnats utan möjlighet att åtnjuta sådant stöd. I kommittémotion 1987/88:A482 föreslåsockså att sysselsättningsstödet äterinförs i stödområde C. Motivet är enligtmotionen att riktlinjerna för detta stöd lades fast och att enpresumtiv stödmottagare har rätt att ställa krav på långsiktighet beträffandestödvillkoren. Vidare anförs att flertalet kommuner i stödområde C har ennegativ befolkningsutveckling, varför det regionalpolitiska stödet inte fårförsämras. Krav på återinförande av sysselsättningsstödet förs vidarefram i motionerna 1987/88:A451 av i (c),I987/88:Ä461 av och (båda c), 1987/88:A490 av HansLindblad (fp) samt i motion 1987/88:A491 av och (båda fp). I motion A461 finns ett alternativyrkande om stöd till introduktionsutbildningvid personalökning för företag belägna inom stödområde C. 1 motionen1987/88:A474 av m.fl. (m) föresläs att sysselsättningsstödetskall avvecklas. Utskottet konstaterar att den regionalpolitiskautredningen skall "analysera sysselsättningsstödets betydelse förföretagen och bedöma om sysselsättningsstödet bör bibehållas ochutvecklas". Utredningen skall vidare analysera "om den effekt stödethar på företagen kan uppnås på annat sätt inom ramen för det företagsstöd isamband med investeringar och inkörningskostnader som lämnas ellerförutsätts kunna lämnas fortsättningsvis". Frågor som hänger samman medsysselsättningsstödet ligger således inom ramen för den regionalpolitiskautredningens uppdrag, och här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Lageri om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i Norrbot tens län (SFS 1983:1055) trädde i kraft den (. Syftet är att genom sänkning av personalkostnaderna höja konkurrenskraften i det norrbottniska näringslivet. Företagen bedöms därmed få en starkare ställ ning på marknaden, vilket i sin tur bör leda till ökad produktion och syssel sättning. Stödberättigade är företag med huvudsaklig verksanihet inom gru- 49 4 1987/88. vor ochtillverkningsindustri, viss partihandel, uppdragsverksamhet samt AU1987/88:13 hotell-, pensionats- och campingverksamhet. Stödet avser dels en nedsättning av socialavgifter ochallmän löneavgift i , dels en fullständig befrielsefrån avgifterna i samhälle i kommun , delsvid en nettoökning av sysselsättningen ett särskilt bidrag till avgifterna förverksamhet inom hela länet. Motionsförslag i fråga om nedsättningen avsocialavgifterna i har lagts fram alltsedan lagens tillkomst. De nuaktuella motionerna följer samma linjer , dvs. i partimotionernafrån moderata samlingspartiet, och förordas attavgiftsnedsättningen bör gälla inom hela stödområde Aoch i princip omfatta all icke-offentlig verksamhet. kommunisternahar å andra sidan alltsedan tillkomsten av lagen varit kritiskt till denna typav generella stimulanser och yrkar i motion 1987/88:A441 av m.fl.på en avveckling av stödformen. 1 motion 1987/88:A484 av m.fl. (m) framhålls aUgenerella stödformer såsom nedsättning av socialavgifter har flera fördelarjämfört med selektiva åtgärder. Enligt motionärernas uppfattning är erfarenheternafrän den generella nedsättningen av socialavgifterna i positivagenom att företagens marginaler och soliditet har ökat. Motionärerna förordardärför att socialavgifterna sänks även i andra delar av landet med storaregionala problem, varvid de områden som har de största problemen börprioriteras. Uttaget av de sociala avgifterna bör därför minskas med tioprocentenheter inom stödområde A och inom stödområde B.Denna nedsättning bör gälla samtliga näringsgrenar, inkl. de affärsdrivandestatliga verken. Däremot bör nedsättningen inte gälla övriga delar av denoffentliga sektorn. Den föreslagna avgiftsnedsättningen bör enligt motion1987/88 :A474 av m.fl. (m) träda i kraft den . kritiserar i motion I987/88:A426 av BengtWesterberg m.fl. (fp) den geografiska och branschmässiga begränsningen avstödet. Enhgt partiets mening har dessa begränsningar fått åtminstone trenegativa effekter. För det första blev resultatet en relativ försämring avkonkurrensläget för de kommuner som redan tidigare hade nedsatta avgifter. Fördet andra innebar begränsningen till vissa branscher att stödet blev mindreeffektivt, t.ex. undantogs jord- och skogsbruk. För det tredje blev systemetmer krångligt och ibland godtyckligt. Motionärerna föreslår därför att systemetutformas så, att all icke-offentlig verksamhet i stödområde A erhåller nedsattasocialförsäkringsavgifter . Enligt motion 1987/88:A462 av m.fl. (c)skulle en ytterli gare differentiering av uttaget av socialavgifter efter regioner och kommu ner innebära en betydande lokaliseringsstimulans och därmed främja en utveckling mot regional balans. Man pekar på att det i finns ett ' system medbetydande skillnader i avgiftsuttag mellan t.ex. Osloregiohen och . Det norska systemet bör noggrant analyseras och studeras inom ramen för den regionalpolitiska utredningen i syfte att ta fram ett' underlag för beslut om differentiering av socialavgifterna över landet. vid börenligt motionärerna prövas ett system med såväl rabatter som AU 1987/88:13tillägg. Systemet skulle utformas sä att ett företag lokaliserat i enöverhettad region får ett visst tillägg, medan företag lokaliserade i en utsattregion får en viss rabatt på den totalsumma avgifter som skall tas ut. 1 motion 1987/88:A482 av m.fl. riktaskritik mot den generella sänkningen av socialförsäkringsavgifterna i helaNorrbotten, vilken enligt motionärerna gynnar kustkommunerna med förstärktinomregional obalans som följd. I avvaktan på en generell regionaldifferentiering föreslår motionärerna följande förändringar. Den nuvarandesänkningen av socialförsäkringsavgifterna i hela bör istället omfatta samtliga kommuner inom stödområde A. Sänkningen bör därutöveromfatta de kommuner i som inplacerats i stödområde B.Avgiftsbefrielsen bör gälla samtliga privata, kooperativa och statliga företag.Avgiftsreduceringen för tillkommande sysselsättning bör i kommuner belägna iNorrbotten inom stödområde A och B vara . och i stödområde C 5 000kr. () föreslår i motion I987/88:A465 attarbetsgivaravgiften sänks i samtliga kommuner istödområde A och därefter successivt höjs i stödområdena B och C för att där nåupp till den ursprungliga nivån utanför stödområdena. Stödet för ökadsysselsättning bör differentieras på samma sätt. I två motioner yrkas att kretsen av stödberättigadeverksamheter vidgas. 1 motion 1987/88:A420 av () yrkas attnedsättningen av socialavgifterna även bör gälla restaurangverksamhet, medanBritta Bjelle (fp) i motion 1987/88:A443 har motsvarande yrkande beträffandejord- och skogsbruket. Tvä motioner som behandlar åtgärder för läntar båda upp frågan om nedsättning av socialavgifterna i . JanHyttring och (båda c) föreslår i motion 1987/88:A461 attarbetsgivaravgifterna slopas i med undantag av Fryksändeförsamling. I motion 1987/88:A486 av och (båda m)yrkas att denna avgift sänks i stödområde B (). De nu aktuella motionerna vad gäller nedsättning avsocialavgifter har till sitt sakinnehåll behandlats av utskottet i stort settvarje år sedan lagens tillkomst. har därvid på framställning avutskottet avslagit yrkandena i motionerna vad avser ändringar av dengeografiska och branschmässiga avgränsningen. En utvärdering av effekterna päde enskilda företagens verksamhet samt vilken betydelse systemet haft för attföretag skulle lockas att nyetablera eller utvidga sin verksamhet, genomförsför närvarande på regeringens uppdrag av statens industriverk. Utvärderingenkommer att bli ett viktigt underlag för den regionalpolitiska utredningen, somhar att värdera och lämna förslag om det framtida företagsstödet och därvidbl.a. göra avvägningar mellan selektiva och generella stödsystem. Utskottet har tagit del av den undersökning omstödeffekterna åren 19841986 av avgiftsnedsättningen i som utförts inom natio nalekonomiska institutionen vid . Resultaten tyder på att effekterna på sysselsättningen av det hittillsvarande stödet är väsent ligt mindre än vad man har haft anledning förutsätta. Utskottet vill emeller- 51 tid intenu dra några bestämda slutsatser av dessa undersökningsresultat. AU 1987/88:13Statens industriverk måste först slutföra sitt utredningsuppdrag, och denregionalpolitiska utredningen får därefter väga olika stödformers effektivitetmot varandra. 1 det arbetet ingår självfallet att inhämta erfarenheter frånandra länder. Med hänvisning till det pågående utredningsarbetet avstyrkerutskottet de föreliggande motionsyrkandena beträffande nedsättning avsocialavgifterna resp. utvidgning av de stödberättigade verksamheterna. Likasåavstyrker utskottet yrkandet i motion A441 om avslag på anslaget. Insatser i glesbygd ., - Enligt regionalpolitiska beslut skallglesbygdspolitiken inriktas pä att ta till vara glesbygdens resurser och utvecklingsmöjligheter. har vidare uttalat att insatserna bör intensifieras med förstärkt inriktning på offensiva och utvecklingsbara åtgärder. De ekonomiska insat ser, som inom ramen för det reguljära stödsystemet är avsedda att sättas in fördetta ändamål, är sedan är 1979 samlade under beteckningen glesbygds stöd. Detta är en del av det samlade länsanslaget till länsstyrelserna, vilka i samverkan med bl.a. kommuner, lantbruksnämnder och utvecklingsfonder , , svarar förgenomförandet av glesbygdspolitiken. På central nivå har glesbygdsdelegationenen samordnande roll.- Av central betydelse för glesbygdens utveckling ärnaturligtvis även de åtgärder som vidtas med inriktning på vissa näringar,främst jord- och skogsbruk, trädgårdsnäring och fiske. Förutom generellastödformer, såsom prisstöd m.m., kan nänrinas det särskilda åtgärdsprogrammetför de fem Norrlandslänen samt och . Programmets syfteär bl.a. att fä till stånd en ökad samordning av stödet till jordbruketsrationalisering, glesbygdsstödet och olika arbetsmarknadsstöd. I fem motioner tas upp allmänna frågor om landsbygden ochi anslutning därtill frågor om särskilda åtgärder och program för utveckling avland.sbyg-' den. Vissa motioner som behandlar liknande frågor är hänvisade tilljordbruksutskottet. Detta gäller bl.a. moderata samlingspartiets partimotion1987/88:A484i denna del. anser i partimotion 1987/88:A462 att ettutvecklingspro gram för landsbygden bör tas fram. Den allt kraftigare befolkningskoncen trationen efter regeringsskiftet hotar enligt motionärerna ätt ödelägga stora landsbygdsområden. Utarmningen har gått så långt att det krävs en inflyttning av ungdomar och unga familjer om många bygder skall ha en reell chans att långsiktigt överleva. 1 motionen understryks att en utveckling av landsbygden förutsätter en helhetssyn på planeringen av infrastruktur, bebyggelse, service, kulturutbud m.m. Det behövs såväl en nyetablering av företag som utveckling av befintliga företag. Inorn jordbruket bör stimule ras en mer differentierad produktion. anser att fler enskilda människor bör ges tillfälle att på hel-eller deltid äga och bruka egen jord. Kombinationssysselsättningaroch olika typer av brukningskombinationer AU 1987/88:13 är önskvärda ochmåste underlättas. Det är också särskilt viktigt att insatser görs för attförbättra kvinnors möjligheter att fä sysselsättning på landsbygden. Enligt motion 1987/88:A482 av m.fl.(c)krävs betydande resurser för landsbygdens utveckling och man föreslär därföratt 100 milj. kr. anvisas på ett särskilt anslag för landsbygdsutveckling. I motion I987/88:A402 av och (båda c) görs en bred genomgång av landsbygdsproblemen i län. Motionärernakritiserar regeringen för en politik som försvagar och utarmar landsbygden.Motionen utmynnar i ett krav att regeringen utarbetar ett åtgärdsprogram fören snabb utveckling av landsbygden. För läns vidkommande pekarmotionärerna på en rad behövliga åtgärder för att stärka bl.a. jordbruk ochsmåföretag. m.fl. (m) återkommer i motion 1987/88:A447till frågan om en ny regionalpolitik för en levande landsbygd. Motionärernaframhåller att man under några riksmöten i rad framlagt förslag ägnade attgagna landsbygdens utveckling och ätt man , efter att ha fått förslagenavslagna av riksdagsmajoriteten, upprepar dessa med ökad skärpa. Enligt motionärerna går landsbygdens många problem imycket hög utsträckning att hänföra till den socialdemokratiskacentraliseringspolitiken. Den offentliga sektorns expansion och dess servicehar indirekt kommit att bli en belastning för landsbygdsbefolkningen.Smäskaliga och privata alternativ har omöjliggjorts genom'de offentligamonopolen och de höga skatterna. Mot denna beskrivning ställer motionärernaden enskildes fria initiativ som bör stimuleras på olika sätt. Ytterligarestyrning och planering av samhället tillbakavisas, och i stället föreslårmotionärerna systemförändringar, vilka bl.a. innebär avreglering avnäringslivet, skattesänkningar för företag och privatpersoner och avveckling avde offentliga servicemonopolen. Genom en minskad offentlig inblandning kansituationen enligt motionärerna förbättras för jord- och skogsbruket samt försmåföretagen. Vidare kan rättvisa skapas i familjepolitiken genom olikaavregleringsåtgär-der. Bilens värde för landsbygdsbefolkningen bör ocksåerkännas. Motionärerna är också kritiska till den solidariskalönepolitiken som gör det svårt för landsbygdens företagare att följa enlöneutveckling baserad på industri och offentlig sektor.Årbetsrättslagstiftningen bör omprövas'för att ge möjlighet till mer friaanställningsformer. Möjligheterna att säsongs- och provanställa samt att avtålabort delar av ledighetslagstiftningen måste vidgas, enligt motionärerna. 1 motion A447 tas slutligen också upp regionalpolitikensmål att skapa likvärdiga förutsättningar för landets alla regioner. Dettaåstadkommes enligt motionärerna bäst genom ett begränsat antal generelltverkande åtgärder såsom skattesänkningar och differentiering av avgifter.Svårigheterna i vissa regioner skall i första hand överbryggas genommarknadsmässig anpassning. Man slår dock vakt Om det särskilda Norrlandsstödettill jordbruket samt glesbygdsstödet. I motion 1987/88:A448 av m.fl. (s) önskarman fä fart på arbetet med landsbyggdsutvecklingen genom att hela landet i princip bör få 53 tillgångtill samma medel som anvisats till de sju nordliga länen. Motionä- AU1987/88:13 rernasyftar här på det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra Vidare önskas i motionen en utredningmed syfte att utforma en långsiktig landsbygdspolitik för hela Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna ifråga om miljövärdena på landsbygden och behovet att skapa bättreutvecklingsmöjligheter. De regionalpolitiska rnålen innebär att alla människoroavsett var de bor i landet skall ha tillgång till arbete, service och en godmiljö. Självfallet kan förhållandena beträffande olika mål variera mellanskilda regioner, inte minst mellan stad och landsbygd, utan att levnadsnivånsammantaget behöver vara olika.