bet · GB01JuU31 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till kriminalvården, m.m. 1987/88:100 bil. 4, E, jämte motioner) 1.Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. I proposition 1987/88:100 bilaga 4 (justifiedepartementet)har regeringen (s. 96-98) berett tillfälle atf ta del av vadjustitieministern anfört om. lokalförsörjningen för kriminalvården. 1987/88:Ju505 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attbyggnadsstyrelsen omgående bör få i uppdrag atf projektera nybyggnad avkriminalvårdsanstalt i . l987/88:Ju506 av och (c) variyrkas att som sin mening ger regeringen fill känna att projekteringoch byggstart skall ske av en ny lokalanstalf i . 1987/88:Ju507 av och (s,c) vari yrkas aU som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny kriminalvårdsanstalf i . 1987/88:Ju513 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om degamla fängelsebygg-, naderna i samt disponering av befintligtomtmark. Frågor om lokalförsörjningen för kriminalvården tas avjustitieministern upp i budgetpropositionen (bilaga 4) på s. 39 och s. 96-98.Där hänvisas till vissa riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen somfinansministern föreslår i propositionen, bilaga 9 () s.36-52. 1 1987/88. Justitieministern hänvisar fill aff chefen förfinansdepartementet kommer JuU 1987/88:31 aft föreslå att investeringar m.m. ibyggnader redovisas i form av en freårsplan. Möjligheterna till eff långsiktigtställningstagande till lokalförsörjningen inom -rättsväsendet bör härigenomöka. Vidare föreslås en ny anslagskonstrukfion där investeringar i byggnaderanvisas, under sjunde huvudtiteln, anslaget D 2. Enligt nuvarande system har kriminalvårdsstyrelseiilokalhållningsansva-refför kriminalvårdens anstalter, med några få undantag, och för ca 600 bosfäderpå eller i anslutning till anstaltsfasfigheterna. ärlokalhållare för de allmänna häktena samt för , regionkansliernaoch skyddskonsulenforgänisafionen. har i samråd medbyggnadsstyrelsen haff eft uppdrag att utreda frågan om ett överförande avkriminalvårdens lokalhållningsansvar till . 1 sin redovisningav uppdraget har , under hänvisning fill de speciellaförhållanden som gäller för kriminalvårdens anstalter, ansett aft underhålletoch driften av dessa även fortsättningsvis bör skötas av kriminalvården samtaft nuvarande fördelning av byggnadsuppgif-fer mellan kriminalvårdsstyrelsenoch också i fortsättningen bör tillämpas. Enligt jusfifieministern bör en strävan vara att erhållaen likformig prövning vad gäller omfattningen och kostnaderna för det statligalokalbeståndet. Lokalhållningsansvaref för kriminalvårdens fastighetsbeståndbör därför ligga på . Beträffande driften och def löpandeunderhållet av kriminalvårdsanstalterna samt mindre byggnadsobjekt delarjusfitieministern uppfattning atf dessa uppgifter äveni fortsättningen bör ligga kvar hos . Förslag tillarbetsfördelning mellan och i dettahänseende skall enligt ett regeringsuppdrag utarbetas av myndigheterna ifråga. Avsikten är, enligt justifieministern, atf förslaget skall redovisas i1989 års budgetproposition. Utskottet konstaterar ätt den nyä anslagskonstruktionenför kriminalvårdens del innebär aft anslaget E 7. Byggnadsarbeten förkriminalvården utgår och aft medel för byggnadsarbetena fortsättningsvisberäknas under sjunde huvudtiteln, anslaget D 2. Samfidigt kanufskottet konstatera aft den nya ordningen inte innebär någon ändring iutskottets möjligheter aft för bereda frågor om byggnadsarbeten förkriminalvården; eventuella avvikelser från regeringens förslag får beaktas avvederbörande utskott vid medelsberäknihgen under sjunde huvudtiteln. I motionerna 505 och 506 hemställs atf hosregeringen begär projektering av en ny anstalt i . 1 motion 507hemställs aff fill regeringen uttalar behovet av en ny anstalt iVisby. Rikfiinjer i fråga om utformningen av kriminalvårdensanstalter antogs genom kriminalvårdsreföi-m. har däreftervid behandlingen av budgetpröposifiohgodkänt en principplän förförändringar i Ipkalanstalfsorganisafionen (pröp. 1979/80:100bil. 68-72,JuU 34s. 1-4. rskr. Planen innebär aff nya lokalanstalter uppförs iområden som för närvarandehar brist på lokalansfaifsplatser. Vidare förutsätts i planen atf eft JuU1987/88:31 antal anstalter från 1800-falet samt vissa andra anstalter som är i mycket dåligt skick byts ut; Vid sitt ställningstagande fill planen uttalade utskottet ' bl.a. afttidsangivelserna i planen bör ses som riktpunkter'och att plånen fortlöpande bör revideras allteftersom förutsättningarna för den ändras.' ' ;''- Av justitieministerns redovisning i årets budgetproposifionfrarhgår att en ny lokalanstalf i kommun tagits i bruk . nisternföreslår aft en ny lokalanstalt uppförs' i samt ätt de " nuvarandeanstalterna i och , vilka uppförts på 1800-talef, byts uf. Byggsfart för anstalterna i och bör kunna ske under /89 och för Vänersborgsaristalfén uiider ' slutetavden aktuella treårsperioden. Enligt denår av godkända principplanen skall en ny En begäran om projektering kom in till ' jusfifiedepartementetår 1985,. Ärendet bereds där. principplanenskall vidare en ny lokalanstalf uppföras i . budgetproposifionanges atf det i fortsatta planering , avförändringar inom lokalanstaltsorganisationen, ingår utbyte av, bl.a, : .- UtskoUet behandlade åren 1984, 1985, 1986 och 1987motionsyrkanden om byggande av en ny anstalt i . Utskottet hänvisade vid dessa ... , ,: . ., fillfällen till aft den frågan, liksom frågan om uppförande av anstalter på andra orter, var aktuell inom . Utskottet anförde vidare aff ., : ::..... utskoftetinfe - utöver vad regeringens prioritering innebar - kunde förorda byggande av kriminalvårdsansfaltér i vissa orter före andra. Utskottet"' avstyrkte bifall fill motionerna. följde utskottet (JuU 1983/84:20 p. 7, JuU 1984/85:36 p. 7, JuU 1985/86:30 p. 7 och JuU 1986/87:20 p. 7). " Utskottetgör motsvarande bedömning i fråga om ansfaltsbyggande i båda de orter som aktualiserats motionsvägen och avstyrker således bifall fill motionerna 505, 506 och 507. i. r. ;! I motion513 hemställs aff fängelset i rivs. atfcellfängelset, som uppfördes under 1800-falef, står tomt sedan-år 1984 då ; en nyanläggning uppfördes i Vä nära . Enligt mofionärerna behövs som fängelsebyggnaden är uppförd på bl.a. för byggande av' ett nyttcentral-och lokalkontor för i . Enligt vad utskottet erfarit har Krisfianstadsansfalfenenligt ett regerings beslut från är 1984 byggts om för ca 1 milj. kr. i syfte aft ge ett tillsköttav reservplatser för häktade. Beläggningen på häktena i är" stor. Detta förhållande kan förväntas bestå till dess nya häkfesplatser erhålls när det nya polishuset i uppförts. Häktesbeläggningen'i'hela landet har för övrigt ökat . De nya reglerna om anhållande och häktning (prop. 1986/87:112, JuU.1987/88:7) kan, enligt kriminalvårds-..-.' styrelsen,komma atf leda till ytterligare ökning av beläggningen: ... - - . Utskoffef konstaterar aft förnärvarande har behov' . av Krisfianstadsansfalfen för sin verksamhet. Utskottet kan därför inte ; fillsfyrkabifall fill motion 513. Hemställan JuU 1987/88:31 attriksdagen lämnar utan erinran vad justifieministern anfört omlokalförsörjningen för kriminalvården, 2. beträffandeny anstalt i attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ju505 och 1987/88:Ju506, 3. beträffandeny anstalt i attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju507, 4. beträffande rivning av fängelset i att avslår motion 1987/88:Ju513. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 1(s. 98 och 99) och hemställer att till för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag om . Regeringen har under punkt E 2 (s. 99-104) föreslagitriksdagen att till kriminalvårdsanstalterna för /89 anvisa ettförslagsanslag om 1 . 1986/87:Ju629 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt samtalsterapi bör ingå i påföljden för kvinnomisshandelsbrott. 1987/88:Ju22 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att riksdagenhos regeringen begär utredning med syfte att skapa skilda anstalter för manligaoch kvinnliga intagna, 6. att riksdagenhos regeringen begär utredning med syfte att på vissa anstalter skapa särskildaenheter utformade för att passa intagna med små barn, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om stöd till frigivna. I987/88:Ju50I av och ()vari yrkas atf som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts om behovet av bättre beredskap för aft i nödfall kunna ta emotbarn på kriminalvårdsanstalter. 1987/88:Ju502av () vari yrkas atf som sin JuU 1987/88:31mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten för häktadeoch anhållna att ogranskaf skicka brev fill svensk myndighet. l987/88:Ju503 av () vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär förslag om en förpassningsorganisafion, i vilkenpolismän svarar för förpassningsverksamheten och säkerheten under sådanaförrättningar. 1987/88:Ju504 av m.fl. (s) vari yrkas atfriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omvistelse utom . 1987/88:Ju508 av () vari yrkas affriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en utvärdering bör görasav placeringen av både män och kvinnor på samma lokalanstalt. 1987/88:Ju509 av Per m.fl. (fp) vari yrkas affriksdagen hos regeringen begär förslag om atf den andliga vården vidkriminalvärdens anstalter ordnas i enlighet med vad som anförts imotionen och i fidigare betänkanden i ärendet. 1987/88:Ju511 av och tredje vice falmanBerfil Fiskesjö (c) vari yrkas aff som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts om särskilda lokalanstalter för kvinnor. 1987/88:Ju512 av m.fl. (s) vari yrkas atfriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omprojektverksamhet och personalutbildning för vård och efterbehandling avpersoner som gjort sig skyldiga till övergrepp mot kvinnor. 1987/88:Ju514 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biblioteksverksamheten inom kriminalvården. 1987/88:Ju804 av m.fl. (m) vari yrkas 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentiering av olika kategorier av interner inomkriminalvården, 12. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i mofionen anförts om rehabilitering av dömda brottslingar. 1987/88:Ju811 av m.fl. (c) vari yrkas 4. aft som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rehabiliterande insatser för sexualbrottslingar ochvåldsverkare, 8. aft riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om program fördrogfria kriminalvårdsanstalter, ' 9. aft riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om kontroll avnarkotikamissbruk av intagna i kriminalvårdsanstalf m.m., 10. aft som sin mening ger regeringerLtUlkänna-vad-i-motionen anförts om behovet av anstaltsplatser med särskilda resurser för omhänderta gande av grava narkotikamissbrukare, I * 1987/88. 11. atf som sin mening ger regeringen fill kännavad i mofionen JuU 1987/88:31 anförts om vård utom anstalt iverkställighetens slutskede för missbrukare.' 1987/88:Ju813 av . (fp) vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag om eftåtgärdsprogram för aff skära av tillförseln av narkotikafill kriminalvårdsanstalterna. Motiveringen återfinns i mofion 1987/88:So237. 1987/88:Ju819 av m:fl. (s) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om kriminalvård, eftervård, frivård och övervakning. Regeringens förslag till medelsanvisning innebär en ökningav anslaget med i def närmaste 111 milj. kr. i förhållande fill anslaget förinnevarande budgetår. Totalt föreslås ett förslagsanslag om 1 . I budgetpropositionen redovisas atf det per den 1 oktober1987 inom kriminalvården fanns 19 riksanstalfer med 1 217 slutna platser och 472 öppna platser, 57 lokalanstalter med 1 215 slutna och 1 003 öppna platser samt 25 häkten med 1 236 platser. . . Beläggningen under /87 ökade med drygt 3 %jämfört med budgetåret . På de allmänna häktena har beläggningenunder i genomsnitt varit drygt 800. Antalet platservid kriminalvårdsanstalterna Kumla, och har reducerats medsammanlagt 120 under /87. För atf möta fillfälliga behov harnyligen öppnats 48 platser på Kumla och 48 platser på öppna lokalanstalter. Beträffande utnyttjandet av anstalts- ochliäktesorganisationen anger departementschefen att beläggningen påkriminalvårdens anstalter kännetecknats av störa säsongsvariationer beroendetill största delen på variationer i domstolarnas arbete. Antalet fängelsedomaranges vara lägst under augusfi och högst månad. Föraft jämna uf beläggningen har, såsom förutskickades i 1987 årsbudgetproposition, eff system' med aktiv styrning av tiderna för inställelseinförts. kan dömda med en strafftid på högst fre månaderföreläggas att inställa sig i anstalt en bestämd dag inom en fid av högst sexmånader från def aft domen blivit verkställbar. Den dömde har emellerfid ävenfortsättningsvis rätt aff inställa sig i anstalt så snart domen kanverksfällas. Vidare redogör departementschefen för defrationaliseringsarbefe som pågår vid anstalter och häkten. En begränsad översynav personaldimensioneringen har skett av beträffandeanstalterna och och därutöver har en genomgripande översyn påbörjatsvid anstalten . Departementschefen anför vidare att kriminalvårdssty- relsen fill regeringen redovisat en utredning medförslag till omorganisation av i . Utredningen harägnat särskild uppmärksamhet åt ledningsfunktionen på olika nivåer, med avseendebåde på ansvarsfördelning och arbetsledning. Därvid har möjlighe- JuU1987/88:31 terna att genom organisatoriska förändringar i administrativthänseende eller på annat sätt minska personalkostnaderna och effektiviserapersonalutnytf-jandet undersökts. Genomförandet av omorganisationen, som krävervissa ombyggnadsarbeten, beräknas starta . Departementschefen harbedömt att det redovisade rationaliseringsarbetet kommer aft geeffektivitetsvinster varför anslaget nedräknats med 5,8 milj. kr. Enligt vad utskottet inhämtat var per den 1 mars 1988utnyttjandegradeii av antalet tillgängliga anstalfsplatser . Detta ärenligt utskottets mening en alltför hög beläggning som bl.a. medför att denönskvärda differentieringen av de intagna blir svår att åstadkomma. Utskottetförutsätter att försatta ansträngningar görs för aft jämna ut beläggningen.Utskottet vill understryka att strävan måste vara att nå en utnyffjandegrad om85 % (se JuU 1981/82:44 s. 2). Beträffande ktientinriktad verksamhet angerdepartementschefen aft hon delar sin företrädares uppfattning atf i ökadutsträckning ta i anspråk intagnas arbetstid för att påverka och motiverasärskilt injektionsmissbrukare till behandling. Enligt departementschefen börsamma synsätt som ligger fill grund för behandlingen av narkotikamissbrukare,nämligen att orsakerna till brottsligheten skall bearbetas, också gälla iarbetet med andra kategorier av intagna. Departementschefen betonar attverksamheten bör läggas upp på sådant sätt att samhällets reguljära vårdorgankan ta vid efter frigivningen. Ufskottet godtar regeringens förslag till medelsanvisningför kriminalvårdsanstalferna. 1 mofionerna 804, 811 och 813 begärs olika åtgärder isyfte att komma fill' rätta med narkotikamissbruket påkriminalvårdsanstalterna. I motion 804 förordas ökad differentiering av deintagna medan det i motionerna Slloch 813 begärs atf eft åtgärdsprogram motnarkotika på kriminalvårdsanstalferna skall arbetas fram. I motion 811 föreslåsockså att drogfrihet skall bekräftas med urinprov samt aft ytterligare ensluten anstalt skall reserveras för grava narkotikamissbrukare. Utskottet har behandlat liknande mofionsyrkanden ibetänkandena JuU 1985/86:30s. 3 ff och JuU 1986/87:20s. 7 ff. I dessa betänkanden, till vilkahär hänvisas, finns utförliga redogörelser för vilka åtgärder som sedan mitten av 1960-f alet vidtagits för atf få överblick och kontroll övernarkotikamissbruket på anstalterna. ' Kriminalvården har tillförts 12,5 milj. kr. under vart ochett äv budgetåren 1985/86 och 1986/87 från anslag för åtgärder mot' AIDS. Medlen har använts för uppsökande verksamhet och motivafionsar- bete vid häktena i de tre storsfäderna, vid lokalansfalferna i de tre storstadsregionerna och vid vissa riksanstalter. I proposition 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS framhåller chefen för att det är angelägeuaft-motivationsarbetef intensifieras och'sprids vidare inom krimi- nalvården. Målet är att varje intagen skall utsättas för en intensiv påverkan att upphöra med sitt missbruk. Behovet av en ökad provtagningsverksamhef ' beträffandeHIV-smifta har medfört att 13 halvtidstjänster för översköférs-' ' " kortillfälligt utökats till heltidstjänster. I AlDS-propositionen föreslås atf JuU1987/88:31 ytterligare 230 milj. kr. anvisas för bekämpningen av sjukdomen. 1beloppet ingår medel avsedda för fortsatta samordnade insatser förnarkotikamissbrukare inom kriminalvärden. Här kan också nämnas att sammanlagtett hundratal olika projekt har initierats i syfte att utveckla samarbetetmellan narkomanvård och kriminalvård. I vissa projekt samverkar kriminalvården,den kommunala narkomanvården och def s.k. missionärsprojekfet; ett projekt därfidigare missbrukare bedriver uppsökande och motiverande verksamhet påkriminalvårdsanstalferna. har också fått bidrag till enomfattande kampanj på de större riksanstalferna om HIV-smifta ochnarkotikamissbruk. De pågående insatserna mot narkofika kommer atf fortsättaoch intensifieras under nästa budgetår. En stor andel av de intagna pä kriminalvårdsanstalferna -uppskattningsvis - är narkotikamissbrukare. Utskottet har flera gångerframhållit aff självklara riktmärken för narkofikapolitiken på kriminalvårdensområde måste vara atf intagna utan narkotikaproblem inte skall behöva komma ikontakt med narkofika under ansfalfsvistelsen, aft missbrukare avskärs fråntillförsel av droger och aff intagna förhindras att bedriva narkotikahandel .inom anstalterna och ute i samhället. Pä riksanstalferna , , , Hinsebergoch Härianda finns narkotikafria avdelningar, fill vilka de intagna kan sökasig. På riksanstalten i placeras uteslutande unga personer som harlånga strafftider och som inte är etablerade narkotikamissbrukare. Påriksanstalfen Roxtuna slufiigen placeras unga, för vård omotiverade missbrukaresom med hänsyn endast fill strafftidens längd - normalf högst eft års fängelse-uppfyller förutsättningarna för placering på lokalanstalf men beträffandevilka en sådan placering beroende på narkotikamissbruk eller annan befattningmed narkotika bedöms som olämplig. Vad gäller riksanstalterna är det således enligtutskottets uppfattning väl sörjt för möjligheter till differentiering av deintagna som vård och behandling i stor utsträckning kan erbjudasmissbrukare som vill upphöra med sitt missbruk. Något uttalande från riksdagenssida om differentieringen på riksanstalferna som begärs i motion 804 behövsalltså infe. Utskoftet vill här erinra om atf kriminalvården enligt dens.k. normaliseringsprincipen i första hand skall utnyttja de kvalificeradevårdresurser som redan finns i stället för atf bygga upp egna. Huvudansvaretför missbrukar-vården vilar på och hälso- och sjukvården (seprop. 1985/ 86:171 s. 12). Detta hindrar naturligtvis infe atf tiden ikriminalvårdsanstalf bör fas fill vara för konstruktiva åtgärder av alla slagpå def sätt som redan sker. Utskottet finner def självklart aft dessa åtgärderföljs upp med lämpliga vårdinsatser inom och utom kriminalvårdens ram och atft.ex. organisafionen av och antalet narkotikafria avdelningar på anstalternaanpassas till behovet. Eff starkt önskemål måste nämligen vara, anserutskoffef, aff den som . missbrukar narkofika erbjuds möjlighet till vistelsepå en avdelning, där samfliga intagna har ambifionen aft komma ifrån sittmissbruk. Något uttalande från sida om ytterligare anstalfsplatsermed särskilda resurser för omhändertagande av grava narkotikamissbrukare somförordas i motion 811 anser utskottet infe erforderligt. På lokalanstalterna saknas, på något enstaka undantag när,såväl narkoti- JuU 1987/88:31 kafria avdelningar som särskilda avdelningar för intagna som infe missbrukar narkotika. Orsaken synes frärhst vara atf lokalanstalternas utformning med små bostadsavdelningar och för hela anstalten gemensamma utrymmen för arbete och fritid i prakfiken ger små möjligheter fill differentiering.Utskottet ' kan motdenna bakgrund ha förståelse för def krav på ökad differentiering som framförsi motion 804 såvitt def avser lokalansfalferna. Utskoffef vill därför i dettasammanhang peka på möjligheten för intagna på lokalanstalf atf begära placeringpå någon av de särskilda avdelningarna på riksanstalterna. Utskottet måsteockså konstatera aft differentiering på lokalansfalferna lätt kan komma ikonflikt med den s.k. närhetsprincipen, som sammanfattningsvis innebär att denintagne eller, vid långa straff, under slutet avstrafftiden vistas på en anstalt i närheten av hemorten för atf underlätta hanskontakt med frivården och med bl.a. anhöriga, socialtjänst samt bostads- ocharbetsförmedling: allt i syfte att skapa goda förutsättningar förrehabiliteringen. Avslutningsvis vill utskottet understryka aff differentieringmellan intagna mäste kunna ske även av andra skäl än missbruk - t.ex. ålder,brottslighet, farlighet och behov av visst slags arbete eller utbildning. Svåraavvägningar kan alltså behöva göras när det gäller differentiering av deintagna. Utskottet kan därför' inte heller beträffande differentiering pålokalansfalferna förorda något sådant uttalande som def framställs önskemål omi motion 804. har det inom funnitsen ledningsgrupp mot narkotika med ufjpgiff aff bl.a. följa utvecklingen påområdet, samordna olika aktiviteter för atf bekämpa missbruket och initieraåtgärder mot detta. Ledningsgruppen har ersatts med en s.k.mafrisorga-nisafion för narkotika- samt HIV- och AlDS-frågor. finns en arbetsgrupp direkt under verksledningen med företrädareför olika sektioner under ledning av chefen förtillsynsbyrån. Till arbetsgruppen har knutits en referensgrupp bestående avtjänstemän vid anstalter, häkten och skyddskonsulenfdistrikt samt företrädareför personalorganisationerna. Avsikten är aff def övergripande ansvaret för allbekämpning av HIV-smifta, AIDS och narkotika inom kriminalvården skall samlasinom organisafionen. Målet för verksamheten är aff begränsa spridningen av HIV,aff omhänderta smittbärare och AIDS-sjuka inom anstalterna, på häktena och inomfrivården samt att tillgodse kravet på arbetarskydd i hanteringen avHIV-smifta. Detta skall åstadkommas genom en samordnad narkofikapolitik inomkriminalvården, differentiering, hinder mot att införa narkotika till anstalterna,motivafionsarbete och positiv sysselsättning för de intagna. 1 samband med def utbildningsprogram för all personal vidanstalterna som genomförde under budgetåren1983/84-1985/86 utvecklades lokala åtgärdsprogram mot narkofika vid flertaletanstalter. Till grund för dessa program låg även det handlingsprogram motnarkotikamissbruk som utarbetats vid fyra slutna lokalanstalter, def s.k.LOKNARK-projekfef. Detta omfattade bl.a. rehabiliteringsprogram ochåfgärdsplaner för de enskilda missbrukarna, metoder för att försvåra införandetav narkofika till anstalterna och åtgärder om narkotika ändå förts in. Yrkandena om åtgärdsprogram på kriminalvårdsanstalterna imotionerna JuU 1987/88:31 811 och 813 föranleder mot den här angivna bakgrunden inte annat uttalande från utskottets sida än aff ufskottet förutsätter att anstalternas åtgärdspro gram kontinuerligt uppfylls och anpassas till gjorda erfarenheter. Ufskottet vill i detta sammanhang också peka på att.den nämnda matrisorganisa tionen har möjlighet att fa initiativ till åtgärder av skilda slag i kampen mot narkofika på anstalterna. ' har det funnits indikationer.på attnarkotikaproble men varit mycket stora på vissa riksansfalter med hög slutenhetsgrad. Mellan och pågår diskussioner om möjligheterna att ytterligare effektivisera bevaknings-och kontrollåfgär- , , derna motnarkotika vid anstalterna.