bet · GB01AU11 · 1987-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda samt till vad sagts omforskningsuppdrag och utvärderingar angående lönebidragens utformning avstyrksmotionerna A202, A209, A218, A236, A241, A243 och A251 i tillämpliga delar. 1 motion 1987/88:A267 av m.fl. (fp)begärs att anslagen till lönebidrag till ideella organisationer i öka inom ramen för ett oförändrat totalanslag.Motionärerna anför att läget för de arbetshandikappade i torde vara sämreän för i genomsnitt. uppfattning bör det ankomma på AMS att besluta om den regionalafördelningen av dessa bidrag. AMS fördelar platserna i förhållande AU1987/88:11 till antal arbetshandikappade sökande i de olika länen. Utskottet ärinte berett att föreslå några ändringar i den gällande ordningen och avstyrkerdärmed motion A267 i denna del. Lönebidragens betydelse för länsmuseerna behandlas i fyramotioner, nämligen 1987/88:A217 av m.fl. (fp, m, c, vpk), 1987/88:A240 av m.fl. (s), 1987/88: A246 av och IngridHemmingsson (c, m) samt 1987/88:A260 av och ().I motionerna anförs att de lönebidragsanställda utgör av samtligaanställda vid länsmuseerna och en ännu större andel om man endast räknar denfasta personalen. som de lönebidragsanställda svarar för oumbärligaarbetsinsatser har det också visat sig att den arbetsmiljö som länsmuseernaerbjuder är utomordentligt välgörande för många av de arbetshandikappade.Enligt motionärernas mening är det viktigt att länsmuseerna även ifortsättningen kan anställa personal i nuvarande omfattning och att museernasrekryteringsmöjligheter säkerställs i samband med förändringar i lönebidragssystemet. Utskottet är för sin del överens med motionärerna ombetydelsen av lönebidraget hos allmännytfiga organisafioner för dehandikappades möjligheter till en sysselsättning. Länsmuseerna har visat sigvara en god arbetsmiljö, där de handikappade kan göra mycket godaarbetsinsatser. Utskottet vill dock liksom tidigare i avsnittetBeredskapsarbeten stryka under skillnaden mellan dearbetsmarknadspolitiska.stöden - i detta fall till sysselsättning av svårthandikappade personer - och verksamhetsstöd till angelägna samhällsområden.Enligt utskottets sätt att se måste i första hand arbetsmarknadspolitiskasynpunkter göras gällande i fråga om antalet lönebidragsplatser pålänsmuseerna. Från detta perspektiv kan konstateras att möjligheterna attövergå till reguljär tjänst utan bidrag är ytterst små på länsmuseerna,eftersom det finns så få reguljära tjänster i förhållande till antaletlönebidragsanställda. Det kan också konstateras att lönebidragen tilllänsmuseerna har avlastat de kommunala huvudmännen visst kostnadsansvar. Viden omdaning av lönebidragen utgår utskottet från att man inom regeringen gör ensamlad bedömning av konsekvenserna för bl.a. länsmuseerna. Med det anfördaavstyrks motionerna A217, A240, A246 och A260. I propositionen föreslås att till anslagetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för blidgetåret1988/89 skall anvisa ett förslagsanslag av 3 . Utskottet hartidigare i framställningen ställt sig bakom regeringens förslag under de olikaposterna. I konsekvens härmed tillstyrker utskottet den begärdamedelsanvisningen. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare 1986/87 Utgift 295 336 000 Reservafion 265 135 000 1987/88 Anslag 363 000 000 1988/89 Förslag 363 000 000 Regeringenföreslår i budgetpropositionen under punkt C 6. (s. 114-115) att AU1987/88:11 till Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare för /89 skall anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget utgår statsbidrag till offentligaarbetsgivare som anordnar skyddat arbete för i första hand personer somtidigare och i flera omgångar har varit sysselsatta medberedskapsarbete i regi. Statsbidrag utgår med högst avlönekostnaderna, inkl. lönebikostna-der, för arbetstagare som har anvisats tillden skyddade sysselsättningen. AMS har begärt att antalet'platser i offentligt skyddatarbete, skall öka med 1 000, främst genom inrättande av platser medskogsvårdsstyrelserna som huvudmän. I propositionen framhåller arbetsmarknadsministern att honinte kan biträda AMS förslag om utbyggnad av det skyddade arbetet hosoffentliga arbetsgivare. Som tidigare redovisats i avsnittetSysselsättningsskapande åtgärder anför hon att ytterligare utredningar ochöverväganden måste göras , innan ett eventuellt förslag kan läggas fram. Avpropositionen framgår att anslaget inte räknats upp med pris- ochlöneomräkning. Utskottet har inhämtat att man räknar med en oförändradverksamhetsvolym. Skälet till att någon pris- och löneomräkning ej ägt rum äratt man kan utnyttja ointecknade resurser av de medel som reserverats underanslaget. Enligt utskottets uppfattning är det en klar fördel med hänsyn tillönskvärdheten att kunna överblicka statsfinanserna att ointecknade reserverademedel på detta sätt tas i anspråk. Utskottet tillstyrker vad som anförs i propositionen underdenna punkt. Anslaget bör därför föras upp med 363 milj. kr. 1986/87 Utgift 3 104 000 000 1987/88 Anslag 3 216 000 000 1988/89 Förslag 3 433 000 000 Från anslaget utgår bidrag till Stiftelsen -tidigare - dels för täckande av merkostnaderna iverksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels till företagsgruppensfastighetsförvaltning. 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 Driftbidrag 2850 000 000 +210 000 000 Bidrag till fastic- hetsfonden 366 000 000 + 7 000 000 Summa 3 216 000 000 + 217 000 000 Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt C 7.Bidrag till Stiftelsen (s. 115-121) att skall 1. till driften av Samhallgruppens verksamhet /89 anslå medel motsvarande av lönesumman för arbetstagarna i 75 skyddatarbete (inkl. lönebikostnader) upp till högst 31 miljoner arbetstim- AU1987/88:11 mar - exkl. de särskilda uppdragen i Malmfälten m.m., 2. medge attregeringen får besluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmar /89, för att möjliggöra överföring av timmar mellan budgetåren, 3. till för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Samhallgruppens verksamhetsidé är att genom produktion avvaror och tjänster ge meningsfullt och utvecklande arbete tillarbetshandikappade. Arbetsplatsernas läge och storlek avgörs i samråd medarbetsmarknadsverket. De personer som behöver ett arbete inom av arbetsförmedlingen. Grundläggande är att verksamheten skallbedrivas efter affärsmässiga principer. Samhallgruppen omfattar stiftelsen , 24 regionalastiftelser/företag samt ett antal säljbolag. hade gruppen 353 olikaproduktionsenheter i 220 av landets 284 kommuner. För förvaltning avstiftelsens fastighets-och lokalbestånd finns en särskild organisatorisk enhetkallad fastighetsfonden. Utvecklingen av antalet anställda framgår av följandesammanställning: 1980 (1/1) 1981 (30/6) 1982 (30/6) 1983 (30/6) 1984 (30/6) 1985 (30/6) 1986 (30/6) 1987 (30/6) ' Anvisning från arbetsförmedlingen - Arbetsledare,tjänstemän m.fl. Inledningsvis redogörs i propositionen för Samhallsbedömning av verksamheten, dess arbetmarknadspolitiska resultat samtframtidsperspekfiven. har liksom tidigare betonat vikten av attföretagsgruppen ges långsiktiga - treåriga - mål och ramar för verksamheten.Samhall framhåller att man har kapacitet och kommersiella förutsättningar attge fler arbetshandikappade arbete. En sådan utökning kan ske somföretagsgruppens behov av statligt stöd per arbetstillfälle successivtminskar. Nyanställningar kan ske till förhållandevis låga kostnader förSamhall och staten, vilket ger en samhällsekonomisk lönsarrihet. Vad gäller antalet övergångar till den reguljäraarbetsmarknaden är ambitioner för /89 att öka antaletövergångar från 1986/87 till ca 1000 personer, eller motsvarande3,av antalet anställda. affärsmässiga strategi kan sammanfattas påföljande sätt: - ökat samarbete med övrigt näringsliv 76 - byte till merlönsam produktionsinriktning i den takt det är möjligt AU 1987/88:11 - ökning av ensamordnad export inom sådana delar av verksamheten där förutsättningarna bedömssom mest gynnsamma samt utveckling av nya områden där företagsgruppen traditionelltsett inte varit verksam, främst utanför tillverkningsindustrin. har i anslagsframställningen för budgetåret1988/89 liksom tidigare beräknat avskrivningar på fastighetsbeståndet tillåteranskaffningsvärde. Arbetsmarknadsministern framhåller att hon inte är bereddatt gå längre vad gäller utfästelser om Samhallgruppens ekonomiskaförutsättningar än en period på ett budgetår. Hon anser vidare beträffandefastighetsfonden att de kalkylmässiga avskrivningarna bör baseras på ettuppskattat anskaffningsvärde för fastigheterna, vilket medför att bidragettill fastighetsfonden föreslås bli uppfört med 373 milj. kr. för budgetåret1988/89. Utskottet övergår härefter till att behandla de motionersom väckts beträffande verksamhet. I partimotion 1987/88:A203 (m) behandlas frågan omplaceringen av handikappade vid . I motionen anförs att anställning vidSamhall är den dyraste formen av handikappsysselsättning och att den därförriiåste förbehållas personer med svåra handikapp. Med hänsyn till att det finnsSamhallanställda som kan och vill arbeta på den reguljära arbetsmarknaden börman understödja en utslussning från . Dels bör anställningen vid Samhallbli föremål för regelbunden prövning. Dels bör de Samhallsanställ-das löneavtalrevideras med hänsyn till geografisk spännvidd, så att inte vissayrkeskategorier på vissa orter kan vara bättre betalda på än på vanligaföretag. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera attutslussningen från till den reguljära arbetsmarknaden har ökatbetydligt sedan företagsgruppens tillkomst . Antalet övergångar harsåledes ökat från 296 /81 till 870 /87. Utskottetkan för sin del inte biträda motionärernas uppfattning att löneläget på Samhallskulle utgöra något särskilt problem i sammanhanget. En undersökning som hargjorts av en partssammansatt grupp visade att företagsgruppens löneläge underandra kvartalet 1984 var av jämförbara löner på den reguljära arbetsmarknaden.Utredningens slutsats var att endast i ett fåtal undantagsfall varföretagsgruppens löneläge ett hinder för övergång till reguljärt arbete.Beträffande den i motionen berörda kostnadsbilden för olika anställningsformerav arbetshandikappade vill utskottet peka på den under avsnittet Anställningmed lönebidrag redovisade tabellen över kostnad per person i olikaanställningsformer. Som framgår av tabellen är en lönebidragsplats vid statligmyndighet mer kostsam än en Samhallanställning. Utskottet vill slutligen stryka under betydelsen av attfortsatta ansträngningar görs i syfte att stimulera utslussningen till denreguljära arbetsmarknaden under hänsynstagande till såväl handikappolitiskasom ekonomiska faktorer. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotion A203 i denna del. () yrkar i motion 1987/88: A205 attSamhall får i uppdrag att öka anställningarna av psykiskt utvecklingsstörda. Utskottet vill erinra om att det är arbetsförmedlingen somanvisar de AU 1987/88:11 arbetshandikappade till . Därvid har förutsattsatt rekryteringen i princip sker i direkt proportion till sammansättningen avde arbetssökande. Med hänsyn till de förskjutningar mot en större andelförståndshandikappa-de, psykiskt handikappade och socialt/socialmedicinskthandikappade bland . samtliga arbetshandikappade, kommer även fördelningen iföretagsgruppen att påverkas. Förändringarna innebär sammaritaget att andelenfysiskt handikappade sjunker frän nuvarande till vid mitten av1990-talet. Andra handikappgrupper ökar i motsvarande mån. För det innevarandebudgetåret har Sanihall i samråd med AMS beslutat att avnyrekryteringen skall bestå av psykiskt sjuka, psykiskt utvecklingsstörda ochandra med svåra funktionsnedsättningar. Motion A205 i aktuell del påkallarsåledes inte någon åtgärd. I ett par motioner tas upp frågor om inbyggda verkstäder.Sedan några år kan anställda inom företagsgruppen få arbete i inbyggdaverkstäder inom andra företag eller fullgöra entreprenadarbeten som haråtagit sig gentemot andra företag. Verksamheten har successivt ökat iomfattning. I motion 1987/88: A222 av och () föreslås att ändrar sina regler så att färre arbetshandikappade änfem kan komma i fråga för anställning i inbyggda verkstäder. Regeln uteslutermånga företag som annars kan vara helt lämpliga., () pekar i motion 1987/88:A234 påfördelarna med inbyggda verkstäder i större koncerner. Sådan verksamhet medfördels att de handikappade får arbete i en "riktig" industri, vilkethar ett stort socialt värde, dels att det blir lättare att åstadkomma enöverföring till ordinarie jobb inom företaget. Utskottet ser i likhet med motionärerna positivt påSamhallgruppens försök med inbyggda verkstäder och entreprenader. Samhallsunder /87 genomförda utvärdering av försöket visar attverksamheten med inbyggda verkstäder innebär en ökad integrering med övrigtarbetsliv, vilket också ökar möjligheterna för företagsgruppens anställda attövergå till annat arbete. Dessutom medger verksamheten etablering på orter därdet finns behov, men inte tillräckligt underlag för att företagsgruppen skallkunna bedriva egen verksamhet. Den nämnda utvärderingen ligger till grund förbedömningen att den inbyggda verksamheten inte längre skall betraktas som enförsöksverksamhet inom utan som en normal verksamhetsform. Därförplaneras en utbyggnad av verksamheten med ca 150 arbetstillfällenårligen. 1 utvärderingen nämns även att det för glesbygdsorter skulle kunnavara motiverat med en ny försöksverksamhet, där man frångår kravet på att eninbyggd verksamhet skall omfatta en grupp på minst fem arbetstagare. Utskottetvill dock, när frågan varit aktuell, framhålla att detankommer på företagsgruppen själv att - med utgångspunkt i de riktlinjer ochekonomiska ramar som statsmakterna anger - besluta i organisatoriska frågor avdet slag som tas upp i motion A222. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attmotionerna A222 och A234 inte bör föranleda någon åtgärd. I två motioner begärs att statsmakterna skall ge enflerårig ekonomisk ram för verksamhet. I kommittémotion 1987/88:A261 av m.fl. (c)föreslås att AU.1987/88:11 skall få arbeta med en treårig ram. ÄvenBörje och () yrkar i motion 1987/88:A245 pålångsiktiga ramar för verksamhet mot den bakgrunden att självbedömer att man har möjlighet aii skapa 1 000 nya arbetstillfällen varje årjämsides med en fortsatt successiv sänkning av behovet av statlig ersättning. 1motionen anförs att detta kräver ett målmedvetet och långsiktigtförändringsarbete, där också bör ge uttryck för sina långsiktigaförväntningar på . Utskottet kan konstatera att arbetsmarknadsministern inteär beredd att biträda förslag om flerårig budgetram för . Inte hellerutskottet är berett att förorda en sådan ordning. Här aktuella motioner, A245och A261 i motsvarande del, avstyrks därför. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1987/88:A203organisatoriska förändringar i innebärande bl.a. att den centralaadministrationen bör kunna minska. I motionen anförs vidare att Samhallsnuvarande organisationsform med en huvudman i varje län troligen innebäradministrativa merkostnader. Regeringen bör därför undersöka möjliga metoderatt effektivisera genom organisatoriska förändringar. Utskottet vill erinra om att företagsgruppens centralaadministration i successivt har minskat från drygt 100 personer vidSamhalls tillkomst till ca 70 personer . I detta sammanhang kanäven erinras om att antalet arbetshandikappade anställda inom gruppen kontinuerligthar kunnat öka som antalet direktanställda minskat med ca 500personer . En faktor bakom minskningen av antalet direktanställdaär att de arbetshandikappade själva har kunnat gå in på vissa områden som t.ex.förmansuppgifter vilka tidigare utförts av direktanställda. Utskottet villockså peka på att tidigare överväganden om omorganisation av intevunnit gehör och att motionen inte ger underlag för någon ny bedömning. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A203 i aktuell del. I detta sammanhang tar utskottet även upp tvä motioner omstyrelsens sammansättning i de regionala stiftelserna m.m. I motion 1987/88:A239 av () föreslås enändring av författningsbestämmelserna angående styrelsens sammansättning riiedinnebörd att styrelsen skall bestå av åtta ordinarie ledamöter och femsuppleanter och att samtliga ledamöter och suppleanter skall utses av Samhall.Vidare bör en av styrelseledamöterna utses efter förslag av och enefter förslag av länsarbetsnämnden. En av styrelseledamöterna bör vara stabstjänstemanhos och två vara företrädare för personalen. Inom styrelsen bör vidarefinnas erfarenhet av företagsledning från näringslivet samt specialkompetensinom områden som rehabilitering, personalutveckling etc. m.fl. (c) förordar i motion 1987/88:A257 enöversyn av styrelsesammansättningen såväl i de regionala stiftelserna som iSamhalls moderföretag i syfte att öka antalet ledamöter mednäringslivserfarenhet. Motionärerna anför att utvecklingen för Samhallgruppentotalt hänger samman med dess kommersiella förmåga. Utskottethar inhämtat att man inom överväger en 9 genomgångav erfarenheterna av den nuvarande modellen för styrelsesam- AU 1987/88:11 mansättningsåväl inom moderföretaget som inom de regionala Resultatet från det arbetet får sedan utvisa om det finns anledningatt vidta några förändringar. Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt motionerna A239 och A257 inte bör föranleda någon Utskottet godtar vad som i övrigt anförs i propositionenangående verksamhetens inriktning. föreslår i samråd med AMS en sysselsättningsökningtill för /89, vilket motsvarar en ökning på1 200 anställda i förhållande till /88. I Samhallslångtidsstudie görs bedömningen att 1000 nyanställningar skulle kunnagenomföras (netto) upp till 36 000 anställda /96. De senaste årens resultatförbättring har enligt ihög grad underlättats av gynnsamma konjunkturförutsättningar. Från enfakturering på 2 365 milj. kr. (preliminärt utfall) för /87beräknar att faktureringen /89 uppgår till 2 880 milj. kr.,dvs. en ökning på . sjunker driftsunderskottet i procentav lönekostnaderna för de arbetshandikappade från 117,till 109,enligtSamhalls beräkningar. Arbetsmarknadsministern föreslår en ökning av antaletarbetstimmar till sammanlagt 31,4 miljoner för /89 exkl. desärskilda uppdragen i Malmfälten m.m. Med hänsyn härtill bör bidragsprocentenläggas fast till 111,2 (inkl. lönebikostnader) för den aktuella perioden ochdriftbidraget till 3 060 milj. kr. Förslaget innebär att genomomprioriteringar får möjlighet till en ökning med ca 350 anvisade arbetstagareinom företagsgruppen. Härutöver föreslås i propositionen att stiftelsen gesmöjlighet att få över-resp. underskrida timantalet med högst 1,under ettbudgetår, men att balans skall erhållas . Regeringen börinhämta bemyndigande när det gäller att öka antalet arbetstimmarunder budgetåret. Frågan omsysselsättningsvolym vid tas upp i tre motioner. I kommittémotion 1987/88:A261 av m.fl. (c)föreslås statsbidrag upp till . Motionärerna anför attdetta innebär ca 1 200 nya jobb i stället för de 350 som regeringen ansett sigkunna stanna vid. Enligt motionen är det angeläget att öka arbetstillfällena ienlighet med egen bedömning av de kommersiella möjligheterna. Med tanke på den förhållandevis höga arbetslösheten blandde arbetshandikappade, bristen på alternativa sysselsättningsmöjligheter samtökningen av övergångar från till reguljära arbeten begärs ifolkpartiets motion 1987/88: A219 ytterligare 500 platser vid . I motionenpekas på att den av beräknade marginalkostnaden för att anställaytterligare 500-1 000 arbetshandikappade utöver nuvarande nivå endast uppgårtill av lönekostnaden. Även i motion 1987/88: A205 av () begärsatt verksamhe- AU 1987/88:11 ten vid utökas med ytterligare 500tjänster. Med tillstyrkan av den i propositionen föreslagnasysselsättningsvolymen vid avstyrker utskottet de i sammanhanget behandlademotionerna A205, A219 och A261 i motsvarande delar. Beträffande driftbidraget till föreslås ikommittémotion 1987/ 88: A261 av m.fl. (c) ett statsbidragmotsvarande 109,av lönesumman. Utskottet tillstyrker propositionens förslag att med enmer begränsad utökning av antalet arbetstimmar bör bidragsprocenten uppgå till111,2 och 3 060 milj. kr. utgå för detta ändamål under /89.Motion A261 avstyrks alltså i motsvarande del. 1 propositionen föreslås vidare att fastighetsfondentillförs ett bidrag av 373 milj. kr. I motion 1987/88:A237 av () yrkas attriksdagen beslutar om ett belopp som är 25 milj. kr. högre än det av regeringenföreslagna till fastighetsfonden. Bakgrunden är att behovet av arbetsmiljöinvesteringari annat fall inte helt kommer att kunna tillgodoses. Utskottet biträder propositionen i denna del. Medhänvisning till att driftbidrag är så konstruerat att det skallgenerera medel till sådana åtgärder som tas upp i motionen, bl.a.arbetsmiljöinvesteringar, avstyrker utskottet motion A237. Vidare tillstyrker utskottet propositionsförslaget attregeringen får besluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmar /89 för att möjliggöra överföring av timmar mellan budgetåren. redovisat förslag i motion 1987/88: A219 (fp) omen utökning av den föreslagna verksamhetsvolymen följs upp av ett yrkande ommotsvarande höjning av medelsanvisningen med 40 milj. kr. kommunisterna begär i motion 1987/88:A236att det till anslås 114 milj. kr. mer än vad regeringen föreslagit föratt skall kunna öka antalet anställda med 1 000 personer under detkommande budgetåret. Eftersom man bör koncentrera sina ansträngningar på gruppermed svårare handikapp, bör kompensationsnivån stanna vid avlönekostnaderna. Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringensförslag beträffande de olika delposterna. Som en konsekvens av dessaställningstaganden tillstyrks den av regeringen begärda medelsanvisningen. Dehär aktuella motionerna A219 och A236 bör avslås i motsvarande delar. 6 1987/88. Hemställan AU 1987/88:11 1. beträffande förutsättningar förarbetsmarknadspolitiken res. 1 (m, fp, c) att avslår motionerna 1987/88: A203 yrkande 2 i motsvaran- res. 2 (vpk), de del, 1987/88:A219 yrkande 1 i motsvarande del, 1987/88:A221 yrkande 1i motsvarande del och 1987/88: A265 yrkande 1 i motsvarande del, 2. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning res. 3 (m) att avslår motionerna 1987/88:A203 yrkandena 2 och 7 i res. 4,(fp) motsvarande delar, 1987/88:A219 yrkandena 1 i motsvarande del och res,5 (c) 5, 1987/88:A221 yrkandena 1 i motsvarande del och 2, 1987/88:A232 res, 6 (vpk) och 1987/88:A265 yrkande 1 i motsvarande del, 3. beträffande problem i samband medstrukturrationaliseringar . att avslår motion 1987/88:A244, 4. beträffande yttrande från den fackligaorganisationen vid ansökan om arbetsmarknadspolitiskt stöd auriksdagen avslår motion 1987/88:A710, 5. beträffande kartläggning av flaskhalsar iutbildningssystemet att avslår motion 1987/88:A250 yrkande 1, 6. beträffande en översyn avarbetsförmedlingslägen res. 7 (m, fp, c) att avslår motionerna 1987/88:A203 yrkande 3, 1987/ 88:A212, 1987/88:A219 yrkande 8, 1987/88:A228, 1987/88:A258, 1987/88:A265 yrkande9,19i87/88: A268 och 1987/88: A715 yrkande 2, 7. beträffande ett upphävande av lagenom allmän platsanmälan res. 8 (m) att avslårmofion 1987/88:A203 yrkande 4, 8. beträffande en ändring i lagen omallmän platsanmälan res. 9 (m) att avslårmotion 1987/88:A265 yrkande 10, res. 10 (c) 9. beträffande uppföljningsansvar för ungdomarm.m. 11 (m) att avslår motionerna 1987/88:A250 yrkandena 3-5, 1987/ res. 12 (c) 88:A263 yrkandena 1-3 och 1987/88:A265 yrkande 5, 10. beträffande särskild yrkesutbildning förlångtidsarbetslösa ung- res.13 (m) domar attriksdagen avslår motion 1987/88:A263 yrkande 4, 11. beträffande lönebidragsfinansieradlärlingsutbildning som alter- res. 14 (fp) nativ till linjer i gymnasieskolan attriksdagen avslår motion 1987/88:A219 yrkande 10, 12. beträffande översyn av dearbetsmarknadspolitiska insatserna för res. 15 (vpk) ungdomar attriksdagen avslår motion 1987/88:A219 yrkande 19, 13. beträffande insatser för fasta jobb åt ungdomar res. 16 (vpk) att avslår motion 1987/88:A235, 14. beträffande åtgärder för sänkta lönekostnaderför ungdomar res. 17 (fp) m.m. res. 18 (m)