bet · GB01TU22 · 1987-12-31 00:00:00 — om luftfart (prop. 1987/88:50 bil. 1 och prop. 1987/88:100bil. I betänkandet behandlar och tillstyrker utskottet vad iproposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet i avsnittet 14.Luftfart har förordats eller föreslagits. Vad i övrigt har anförts i avsnittethar inte föranlett någon erinran från utskottets sida. Utskottet tillstyrkerdärvid bl. a. att SAS och Linjeflyg även i fortsättningen skall ha enprioriterad ställning i den nationella trafikförsörjningen, att det s. k.sekundärflyget skall utvecklas efter marknadens behov och på affärsmässigagrunder, att det nuvarande bidraget till vissa kommunala flygplatser skallersättas med ett tidsbegränsat system för resultatutjämning till kommunalaflygplatshuvudmän, att det regionalpolitiska stödet till flygplatser iskogslänen skall bibehållas, att en trafikpoUtisk prövning avflygplatsinvesteringar skall införas och att nya flygplatsinvesteringar skallprövas av samt att en miljöavgift skallinföras för de avgasutsläpp som inrikesflyget förorsakar. Utskottet behandlar vidare och tillstyrker i nämndapropositionsavsnitt och i årets budgetproposition i avsnittet F. Luftfartframförda förslag avseende inriktningen av luftfartsverkets verksamhet undertreårsperioden /89-1990/91, inriktningen och omfattningen av verketsinvesteringar uhder nämnda treårsperiod samt medelsanvisningar för nästabudgetår under olika anslag. Avsedda investeringar avser bl. a. utbyggnad påArlanda flygplats med en ny inrikesterminal. Vidare förutsätts förberedelserför anläggande av en tredje landningsbana. I anslutning till propositionsförslagen behandlas närmare80 motionsförslag. Dessa avstyrks eller föreslås lämnade utan särskild åtgärd. Vid betänkandet har fogats 18 reservationer. Ireservationer har man i anslutning till propositionsförslagen följt uppfrågor om hänförande av till det s. k. primärnätet (vpk), enfortsatt prioriterad ställning för SAS och Linjeflyg i den nationellatrafikförsörjningen (m,fp,c), utformningen av en miljöavgift (m,fp),användningen av inkomsterna av en miljöavgift (m), miljöavgift påutrikesluftfarten (c), krav på luftfartsverkets soliditet (m), utbyggnader påArlanda (vpk) och påbörjande av en tredje bana på (m). Vidare har vid betänkandet fogats tre särskilda yttranden,nämligen beträffande luftfartspolitiska riktlinjer för den nationella trafiken(vpk), en trafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar (fp) och införandeav en miljöavgift (vpk). 15 samt Nr 22 Proposition 1987/88:50 bil. Regeringenhar i avsnitt 14. Luftfart (s. 294-330) föreslagit 1. att godkänna vad i propositionen förordats om riktlinjer avseende dennationella trafiken, 2. att godkänna vad i propositionen förordats om riktlinjer avseendesekundärtrafik, 3. att godkänna propositionens förslag om resultatutjämningssystem mellanstatliga och kommunala flygplatser, 4. att godkänna vad i propositionen anförts om regionalpolitiskt stödtill flygplatser i skogslänen, 5. att godkänna vad i propositionen förordats om inriktningen och omfattningenav luftfartsverkets investeringar /89-1990/91 samt bemyndigaregeringen att besluta om avvikelser därifrån, 6. att godkänna propositionens förslag avseende prövning av flygplatsinvesteringar, 7. att godkänna propositionens förslag avseende luftfartens kostnadsansvaroch införande av en miljöavgift, 8. att ta del av vad i propositionen i övrigt anförts i avsnittet omluftfart. Proposition 1987/88:100 bil. Regeringenhar i avsnitt F. Luftfart (s. 42-48) föreslagit adgodkänna vad som i propositionen har anförts om verksamhetens inriktning underperioden /89-1990/91, aUtill Beredskap för civil luftfart för /89 anvisa ett reservationsanslagav , aUtill Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik på för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av , alttill Bidrag till kommunala flygplatser m.m. för /89 anvisa ettreservationsanslag av , adtill Civil trafikflygarutbildning för /89 anvisa ett reservationsanslagav , atttill för /89 anvisa ett anslag av 1 000kr. Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:50 1987/88:T18av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att miljöavgiften på inrikesflyget i sin helhet skall användas tillmiljöförbättrande åtgärder inom luftfartens område. 1987/88:T34 av Nils-OlofGustafsson och (båda s) vari /88:22 yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom invesleringsmedel till Svegs flygplats. 1987/88:T36av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunalaflygplatser av en viss storlek överförs till luftfartsverket i enlighet med vadi motionen anförts. 1987/88:T39av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om medel till en upprustning avSvegs flygplats. 1987/88:T42av m. fl. (c,m,fp) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt ansvar för utredning, projektering och byggande av en ny trafikflygplats i . 1987/88:T48av m. fl. (c) vari yrkas 24. att hos regeringen begär insatser i syfte att åstadkommasådana regelförändringar att det blir möjligt att belägga även utrikesluftfartenmed miljöavgifter, 25. att hos regeringen begär förslag till ett permanent systemför resultatutjämning mellan flygplatser enligt de riktlinjer som anges imotionen, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av tillståndsgivning för nya flyglinjer. 1987/88:T52av och (båda c) vari yrkas 1.att beslutar att nedre gränsen på 100 000 passagerare vidresultatutjämning, att hos regeringen begär ekonomiskt stöd för byggnad avBollnäsOvanåkers flygplats, 2b. att hos regeringen begär ekonomiskt stöd för , att hos regeringen begär ekonomiskt stöd för nybyggnad avHudiksvalls flygplats. 1987/88:T61av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att bör tilldelas medel för instrumentering ur depengar som finns avdelade för flygplatsinvesteringar i proposition 1987/88:64(det s. k. Bergslagspaketet). 1987/88:T65av m. fl. (fp) vari yrkas 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgift på flyget, 14. altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avreglering av inrikesflyget, 15. att begäratt regeringen tillsätter en utredning om det svenska flygplatssystemetenligt vad i motionen anförts, 3 16.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen TU1987/88:22 anförts om finansieringen av den nya inrikesterminalen på . 1987/88:T66av m. fl. (vpk) vari yrkas 22. att beslutaravslå förslaget om utbyggnad av inrikesterminalen på och ytterligareutbyggnader vid , 24. att avslår förslaget om ny flygplats iKarlstad. 1987/88:T77av och (båda c) vari yrkas 1. att beslutar att nuvarande bidragssystemskall gälla för och flygplatser, 2. att hos regeringen begär en utredning omhuvudmannaskapet för flygplatser i det s. k. sekundärnätet. 1987/88:T80av m. fl. (m,fp,c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om dels organisations- ochhuvudmannaskapsfrågor samt likvärdiga ekonomiska betingelser för flygplatserinom det s. k. primära flygplatsnätet, dels vikten av att efteröverläggningar med berörda intressenter finna lösningar som underlag förerforderiiga beslut. 1987/88:T81av m. fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att och Växjöflygplatser även fortsättningsvis skall ingå i resultatutjämningssystemet ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär en utredning omdet svenska flygplatssystemet i synnerhet när det gäller huvudmannaskapet förflygplatser i primär- och sekundärnäten samt att som sin mening gerregeringen till känna att utredningen skall ske skyndsamt. 1987/88:T82av () vari yrkas 3. att som mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad konkurrens och friare villkor inom inrikesflygetför att få till stånd billigare och effektivare flygtrafik, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad möjlighet till direktflyg mellan flerorter inom landet och våra grannländer. 1987/88:T83av m. fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär en utredning i syfte att åstadkomma ett avskiljande av myndighetsfunktionen inkl. flygsäkerhetstjänsten i luft fartsverket från den rörelsedrivande delen i enhghet med vad som i mo tionen anförts, 2. att hos regeringen begär en snar utredning i syfte att finnanya organisationsformer för huvudmannaskap för flygplatser, 3. att hos regeringen begär förslag till särskilt finansieringsbolagför luftfartsverket efter förebild av Telefinans, 4. att hos regeringen begär förslag för att åstadkomma en ökadkonkurrens och minskad reglering inom luftfartssektorn, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen generösare syn vid behandling av ansökningar om nya inrikes TU1987/88:22 koncessioner, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att parallellkoncessioner skallinföras, 7. att som sin mening gerregeringen till känna att den miljöavgift som läggs på flyget i sin helhetskall användas för miljöförbättringar inom luftfartsområdet samt vara såutformad att miljöförbättrande åtgärder på motorerna medför lägre avgifter, 8. att som sin mening gerregeringen till känna att tredje banan på bör påbörjas, 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att i enlighet medluftfartsverkets önskan soliditeten får fastställas till i början avperioden för att successivt minskas till , 10. att avslår förslaget omtrafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar, 11. att som sin mening gerregeringen till känna att avgiften för luftvärdighetsbevis i samband medbesiktning av privatflygplan bör vara relaterad till den verkliga kostnaden, 12. att uttalar sig för attBromma flygplats bör vara kvar som en med samverkande flygplats. 1987/88:T89 av m. fl. (m) vari yrkas 18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om luftfarten. 1987/88:T93 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omresultatutjämningsbi-draget för kommunala flygplatser. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T205 av i och MarianneAndersson (båda c) vari yrkas 4. att begär att regeringen ser överhuvudmannaskapet för de kommunala flygplatserna i syfte att åstadkomma en långsiktig och enhetlig flygplatspolitik och att Trollhättan-Vänersborgs ställning som re gionalflygplats för därvid beaktas. 1987/88:T207 av m. fl. (s) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av en kommitté för arbetet på en ny flygplats. 1987/88:T209 (delvis) av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1987/88: A428 (s) anförts om kommunikationer i . 1987/88:T211 (delvis) av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkommunikationer i . 1987/88:T213av m. fl. (m) vari yrkas /88:22 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om koncession för anslutningslinjer till . 1987/88:T214 av m. fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i niotion 1987/88:Ub807 (m) anförts om vidareutvecklingen av . 1987/88:T215 av (vpk) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygtrafiken i , i syfte att begränsaflygtrafiken vid . 1987/88:T216 (delvis) av och (båda m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning på kommunikationerna i . 1987/88:T218 (delvis) av m. fl. (c) variyrkas att hos regeringen begär förslag om ökade inleveranser frånteleverket och luftfartsverket med 365 milj.kr. resp. 200 milj.kr. budgetåret1988/89. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1987/88:Fi220 (c). 1987/88:T223 av m. fl. (fp) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om monopolen vid flygplatserna , och . 1987/88:T224 av och (båda m)vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1987/88:A486 (m) anförts om nödvändigheten av ett nytt flygfält i stadsregionen. 1987/88:T225 av och (bådafp) vari yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandebehovet för den regionala utvecklingen i av en kapacitetsstarkflygplats, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandetillåtelse till alternativa finansieringsformer för nya flygplats, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avytterligare överväganden vad avser huvudmannaskap för flygplatsen i . 1987/88 :T226 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att begär att regeringen inleder planeringenför en ny flyg plats i . Motiveringentill yrkandet finns i motion 1987/88:A492 (fp). 1987/88:T227 av m. fl. (c) vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motion 1987/88:N335 (c) anförts om kommunikationer. 1987/88:T228 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion /88:22 1987/88:A493 (m) anförts om linjekoncessionerför det svenska inrikesflyget. 1987/88:T701 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om framtidaställning som statlig flygplats. 1987/88:T702 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär alt åtgärder vidtas för att chartertrafik frånutlandet till skall möjliggöras. 1987/88:T703 av Axel m. fl. (s) vari yrkas ättriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom investeringsbidrag till flygplatser i . 1987/88:T704 av () och () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandebehovet för den regionala utvecklingen i av en kapacitetsstarkflygplats, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandetillåtelse till alternativa och kompletterande finansieringsformer, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligareöverväganden vad avser huvudmannaskapet för flygplats i . 1987/88:T705 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna att etablera utrikes trafik från . 1987/88:T706 av och (båda fp)vari yrkas att beslutar om en sådan ändring i luftfartslagen att detblir tillåtet att fotografera även från allmänflyg. 1987/88:T707 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att överläggningar tas upp med SAS eller andrasvenska eller utländska flygbolag om direkt reguljär trafik från tillMellaneuropa, 2. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att flygtrafiken från till Göteborgfortsätter vidare upp i norra och . 1987/88:T708 av Per Stenmarck och (båda m) variyrkas 1. att hos regeringen begärförslag för att åstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inomluftfartssektorn, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående generösare koncessionerför utrikesflyg, 3. att hos regeringen begäratt parallellkoncessioner införs, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående som en knutpunktför regionalflyget i . Yttrandefrån annat utskott m.m. Jordbruksutskottethar avgett yttrande JoU 1987/88:3 y om miljöaspekter på trafikpolitiken (prop.1987/88:50), vari utskottet i ett avsnitt om miljövänligare flygtrafik bl. a.har yttrat sig över förslag i proposition 1987/88:50 (bilaga 1, avsnitt 14.Luftfart) om införande av en miljöavgift för flygtrafik och i motionerna1987/88:T48 (c) yrkande 24, 1987/88:65 (fp) yrkande 4 och 1987/88:83 (m)yrkande 7 om sådan avgift. I sin helhet fogas yttrandet som bilaga vidtrafikutskottets betänkande /88:23 om miljö och energi (prop. 1987/88:50bilaga 1). Vid detta betänkande fogas utdrag ur yttrandet avseende nämndaavsnitt och två till detta avsnitt anknutna avvikande meningar (bilaga 1). Överbefälhavarenhar yttrat sig över motion 1987/88:T706 (fp) om avskaffande av förbudet motfotografering från luftfartyg (bilaga 2) . Redogörelserför jordbruksutskottets yttrande i nämnd del och för överbefälhavarensyttrande lämnas i detta betänkande på s. 31 resp. s. 42. 1 luftfartspolitiska beslut m.m. Riksdagengodkände de gällande riktlinjerna för den statligaluftfartspolitiken (prop. 1981/82:98, , rskr. Dessa riktlinjerinnebär - med utgångspunkt i det trafikpolitiska beslut fastlagda generellamålet för samhällets trafikpolitik att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader att en samhällsekonomisk grundsyn skallvara vägledande också för det luftfartspolitiska handlandet. Av detta har följtatt luftfartspolitiken så långt möjligt skall utformas så att den bidrar tillett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet och därmed tillmåluppfyllelse inom olika samhällssektorer. De samhällsekonomiska övervägandenaskall utgå från att affärsverk och enskilda transportföretag iprincip skall vara effektiva enligt företagsekonomiska kriterier. Enligtriktlinjerna skall en strävan vara att så långt möjligt tillämpa en marginalkostnadsanpassadprissättning såväl av flygföretagen som svarar för flygtrafiken som avluftfartsverket som svarar för basservice för flygtrafiken. Somkort bakgrund till den följande framställningen får nämnas att grundläggandebestämmelser om luftfarten har meddelats i luftfartslagen (1957:297), attföreträde att få tillstånd (koncessioner) att bedriva luftfart i regelbundentrafik (linjefart) har konsortiet () och () samt att luftfartsverket (LFV) har hand om frågorsom rör den civila luftfarten. 2 Företräde för SAS till koncessioner Enligtluftfartslagen (1957:297) får som huvudregel luftfart i förvärvssyfte ej utövashär i riket utan tillstånd (koncession) av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Ibetänkandet /87:5 om föriängning av det skandinaviska luft- TU1987/88:22 fartssamarbetet (prop. 1986/87:4) har lämnats en närmare redogörelseför bakgrunden till och innebörden av den förmånsställning som SAS har i frågaom koncessioner. Här begränsas därför redogörelsen till följande. Grundvalen för SAS är det s. k. konsortiatavtalet av år1951 mellan de skandinaviska luftfartsbolagen - det svenska AB Aerolransport(ABA), Det Danske /S (DDL) och Det Norske Luftfartsselskap A/S(DNL) - om bildande av konsortiet () meduppgift att för parternas gemensamma räkning och såsom en enhet bedrivatrafikflygning och annan i samband därmed stående verksamhet. Vissa tillägghar genom avtal mellan parterna tillförts konsortialavtalet, och parterna har iolika omgångar avtalat om förlängning av giltighetstiden för detta, senast förtid t.o.m. . ABA:s andel i konsortiet är tre sjundedelaroch andelarna för ettvart av DDL och DNL två sjundedelar. Hälften av antaletaktier i ägs av staten. Den andra hälften ägs av det privatägda (). Även i DDL och DNL är ägandet delatmellan vederbörande stat och privata intressen. En tjänstemannadelegation som hade bestått avföreträdare för , och och som hade utarbetat förslagettill konsortialavtalet uttalade (prop. 1950:260 bihang 1 s. 21) i fråga omkoncessioner för SAS (formellt för de tre moderbolagen) att delegationensprincipiella uppfattning var att de tre ländernas samlade insats iinternationell linjefart borde koncentreras till SAS. Detta borde dock enligtdelegationen inte hindra andra bolag att erhålla tillstånd att driva speciellainternationella linjer i de fall då SAS inte kan eller vill driva dessa pågodtagbara villkor. Delegationen ansåg (s. 21) att koncentrationen till SAS avden skandinaviska luftfarten inte borde omfatta den icke regelbundna trafiken(charter-, taxi-, turistflygning o.d.) och att det borde stå de tre ländernasmyndigheter helt fritt att meddela koncessioner till andra företag än de tremoderbolagen på icke regelbunden trafik. SAS borde emellertid skyddas förotillbörlig konkurrens från sådan charterflygning som utåt framställs som ickeregelbunden trafik men som representerar en mer eller mindre kamouflerad formav linjefart genom att flygningen är knuten till bestämda angörings-ställen ochhar en viss grad av regularilet. öm inrikestrafik sägs i konsortialavtalet (1 § punkt 4)att därest vederbörande statliga myndigheter så begär, skall envar av parterna(dvs. moderbolagen) äga påfordra att SAS - på villkor varom överenskommelsekan träffas åtager sig sådan inrikestrafik som inte kan anses motiverad frånaffärsmässig synpunkt. Av förarbeten till koncessionsbeslut kan utläsas enprioriterad ställning för SAS i inrikestrafik. ABA :s gällande trafiktillstånd(koncession) har meddelats av regeringen . Enligt delta får ABAtills vidare intill bedriva luftfart i regelbunden trafikför befordran av passagerare och gods på linjer som anges i bilaga tillbeslutet - de s. k. stamlinjerna i (se nedan) och vissa linjer tillOslo, och samt"på de internationella linjer till och från platser utanför denordiska /88:22 länderna som luftfartsverket genom särskilda beslutoch efter anmälan i varje särskilt fall bestämmer". Enligt de itrafiktillståndet meddelade villkoren och bestämmelserna får ABA låta utföraden genom tillståndet medgivna versamheten genom konsortiet SAS försorg. De skandinaviska trafikministrarna beslöt den 28 april1981 bl. a. om vissa principer för meddelande av tillstånd till charterflygningfrån till , till s. k. split-charlerflygning med gods samttill gränsöverskridande sekundärlinjer. Enligt trafikministrarnas beslut beträffande tillståndtill gränsöverskridande sekundärlinjer skall prövningen av ansökan omkoncession på en viss linje ske med utgångspunkt - såsom dittills - iföreträdesrätt för SAS. Om SAS avser att utnyita sin företrädesrätt skallkoncession ges till SAS med rätt för SAS alt trafikera linjen antingen med egenflygmateriel eller med flygmateriel inchartrad från annat flygföretag. Om SASavstår från att utnyttja sin företrädesrätt skall koncession kunna ges tillannat skandinaviskt bolag. Hänsyn skall därvid tas till eventuell avledning avtrafik från existerande linjer, möjlighet att lösa tull- och säkerhetsfrågorsamt det sökande bolagets tekniska/operativa kvalifikationer. Förinterskandinaviska linjer skall koncession ges endast till ett bolag frånettvart av de länder som berörs av linjen. Om koncession ges till ett annatbolag och SAS senare -med åberopande av sin företrädesrätt - kräver atttrafikera den aktuella linjen, skall ett koncessionsövertagande ske mot enrimlig ersättning till koncessionshavaren. Med anledning av framställningar av SAS moderbolag i resp.land om godkännande av avtal om förlängning av giltighetstiden förkonsortialavtalet m.m. hade de skandinaviska trafikministrarna under hösten1985 och diskussioner om luftfartspolitiken. Dessa diskussionerresulterade i att ministrarna träffade en överenskommelse ominriktningen av den framtida skandinaviska luftfartspotitiken. Enligt överenskommelsen skulle för det första förslagframläggas för resp. parlament om godkännande av förlängning av giltighetstidenför konsortialavtalet rörande SAS till . När sådant godkännandelämnats skulle giltighetstiden för ABA:s, DDL:s och DNL:s koncessionerförlängas t.o.m. samma tidpunkt. Enligt överenskommelsen skulle vidare det skandinaviskaflygtrafiksystemet fortsatt baseras på olika nivåer av trafikknutpunkter fördirekttrafik till andra länder. Flygplatserna i , och Stockholmangavs som en första "nivå". Som en andra "nivå" angavsandra större flygplatser i . Därmed skulle enligt överenskommelsenskapas förutsättningar för ytterligare utlandsförbindelser också från dessaflygplatser. beslut beträffande gränsöverskridandesekundärlinjer ändrades genom överenskommelsen så att vidgade möjligheterskulle öppnas för skandinaviska bolag att etablera direkta sekundärlinjer inomSkandinavien i de fall SAS väljer att inte driva trafiken. Försekundärlinjer till och från skulle en anpassning ske till