bet · GB01JoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — De statliga lagren av livsmedel ochlivsmedelsråvaror, som främst är avsedda för krigsfallet, bör ökas. Iförsvarsbeslutet framhålls vidare att man bör analysera vilka risker somföreligger att storstadsområdena avskärs från tillförsel av livsmedel och vilkakonsekvenser detta kan leda till. söker vid tillämpningen av den fredstidalivsmedelspo-liliken förverkliga statsmakternas intentioner i fråga om denregionala försörjningsförmågan, inklusive att bibehålla en vissförädlingsindustri. Jordbruksnämndenprövar fortlöpande omfattningen och lokaliseringen avberedskapslagringen av livsmedelsråvaror och livsmedel. 70 regionala försörjningsförmågan ägnas som nämntssärskild uppmärksamhet. Arbetetmed ett centralt avtal med KF, ICA och om att dessa i ett JoU1987/88:17 skymningsläge ökar lagren av lagringsdugliga varor i främst Norrlandskall slutföras . Redan innevarande budgetår avser jordbruksnämnden attföreslå att reserverade medel på anslaget C 4 utnyttjas för att öka lagringen iövre . Studier av problematiken med den regionalaförsörjningsförmågan pågår dessutom inom en av ÖCB ledd arbetsgrupp. Det ovan anförda innebär enligt utskottets mening attsyftet med motion Jo219 yrkande 3 i huvudsak får anses tillgodosett. Beredskap mot elavbrott m.m. I motion Jo201 av och ()hemställs att hos regeringen begär en utredning om jordbruketsberedskap för avbrott och störningar i elproduktionen inom ramen förjordbrukets blockorganisalion. I motion Jo203 av och () hemställs att beslutar att ett 25-procentigt bidrag skall utgåtill de lantbrukare som anskaffar lämpligt reservkraftverk för att trygga sinanimalieproduk-tion. anser att från beredskapssynpunkt är allaåtgärder som stimulerar till anskaffande av reservkraftverk värdefulla. För attåstadkomma en ökad beredskap kan man exempelvis överväga fördelaktiga lån,bidrag och/eller skattelättnader. I yttrandet redovisas några projekt sombedrivs inom ramen för beredskapsplaneringen och som bl.a. innebärsamutnyttjande mellan mjölkproducenter av gemensamma reservelverk. När försökenär slutförda har att inom ramen förblockorganisationen om möjligheterna all samverka om ettreservelverk. I yttrandet redovisas även ett försöksprojekt medgemensamma reservkraftverk i . Utskottet anser, i likhet med jordbruksnämnden, attjordbruksproduktionen, och då främst animalieproduktionen, är mycket beroendeav tillgång till elström. Det har redan i fredstid visat sig att betydande störningari elförsörjningen kan uppstå vid exempelvis snöfall och stormar. Vid .sådanatillfällen kan stora problem uppstå med exempelvis mjölkning, ventilation ochvattenförsörjning. De projekt som redovisas av jordbruksnämnden bör kunnautgöra en god grund för fortsatta överväganden i denna fråga. Det kan tilläggasatt elnätets driftsäkerhet och det övergripande tillsynsansvaret förenergiplanering m.m. behandlas i den framlagda propositionen (prop.1987/88:90) om energipolitiken inför 1990- talet. I defta sammanhang hänvisasockså till ett tidigare riksdagsbeslut i fråga om statsbidrag tillreservkraftaggregat m.m. Detta beslut innebär att ansvaret för beredskapsåtgärder,inkusive kostnadsansvaret, åvilar den som ansvarar för verksamheten under ostördaförhållanden (prop. s. 42). Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo201och Jo203 lämnas utan vidare åtgärd. I motionJo251 av m.fl. (m) hemställs att som sin JoU1987/88:17 mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättande av beredskapsgårdar. I motionen anförs att béredskapsmyndigheternaborde undersöka möjligheterna att få ett landsomfattande nät av beredskapsgårdar.Enligt motionärerna skulle med enkla medel och små kostnader avtal kunnaträffas med elkraftsproducerande gårdar som skulle förbinda sig att hä en vissproduktionsinriktning och volym. Vidare anförs att i åtskilliga små vattendragskulle i detta läge vattenkraftverk byggas, om t .ex. Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) initierade och stödde dessa projekt. Motionärerna påpekaravslutningsvis att genom beredskapsgårdar skulle till låga kostnader vårlivsmedelsbererdskap höjas och sårbarheten minska. Behovet av beredskapslagerskulle enligt motionärerna även minska. konstaterar att dagens jordbruk, och dåfrämst det animalieinriktade, är mycket elkraftsberoende. Detsamma gäller förförädlingsindustrin. Alla åtgärder som vidtas för att säkra elförsörjningen minskardärför sårbarheten och är allmänt positiva. Ett riksomfattande nät av gårdar med en mindre sårbarproduktion är från beredskapssynpunkt mycket positivt eftersom det ärvärdefullt med en regional spridning av såväl jordbruksproduktionen somförädlingen av jordbruksråvaror. Även mindre produktionsenheter är positivt urberedskapssynpunkt. deltar i finansieringen av en förstudieangående hur en osårbar gård, en s.k. beredskapsgård, skulle kunna varauppbyggd. Studien görs i Bergslagen inom ramen för Landsbygd 90. Utskottet kan i viss mån instämma i jordbruksnämndenspositiva synpunkter i anslutning till motionen. Av yttrandet framgår dock atthithörande . . beredskapsfrågor uppmärksammats inom ramen för landsbygd 90 ochde ovan angivna projekten med gemensamma elkraftverk. Det bör även ifortsättningen främst ankomma på de berörda myndigheterna att inom ramen förberedskapsplaneringen beakta sådana synpunkter som anförs i motionen. Denna börsåledes inle föranleda något.initiativ från sida. Beredskapstagring genom partihandelns medverkan I motion Jo205 av m.fl. (fp) yrkande 11hemställs att hos regeringen begär en utredning för att klarläggalämpligheten av att partihandeln övertar skyldigheten att beredskapslagralivsmedel m.m. Del konstateras att eftersom livsmedelsproduktionen i landet harminskal -när del gäller spannmål kommer att minska - har lagringskapacitetfrigjorts inom handeln och att det finns skäl att utreda om beredskapslagringenkan effektiviseras genom alt partihandeln - liksom för oljeprodukter- föreläggsatt svara härför. anför i sitt yttrande att det frånberedskapssynpunkt givetvis är värdefullt om handelns lager ökar. Enlagringsskyldighet för näringslivet kan och bör dock inte utgöra någonersättning för beredskapslagring eftersom en lagring i partihandeln har fleraväsentliga nackdelar. Riskernaför utslagning blir större, liksom transportsvårigheterna. Dessutom JoU1987/88:17 ligger lagren hos partihandeln kanske inte rätt med hänsyn till debefolkningsomflyttningar, som kan bli följden av ett angrepp mot Sverige.Kostnaderna blir betydligt högre om lagringen skall utgöra ett genomsnitt avden normala fredstida konsumtionen. Det blir vidare svårt att ange enobligatorisk lagringsskyldighet. Man måste bl.a. fastställa vilka varor somskall omfattas av lagringsskyldigheten. Med hänsyn till lagringsbeständighetenlämpar sig vissa varor knappast för beredskapslagring. Det måste också framgåvilket led i förädlings- och distributionskedjan som har lagringsskyl-dighelen.Frågan om dispens aktualiseras för varor som inle utnyttjas som livsmedel ellersom exporteras. Man måste kontrollera att lagringsskyldigheten fullgörsoch att några tillfälliga lån ur beredskapslagren inte sker. Förekomsten av delsenare kan minska den kommersiella lagringen och medföra attberedskapslagringen inte bidrar till en förbättrad försörjningssäkerhet. Av det anförda framgår att en lagringsskyldighet av delslag som anges i motion Jo205 är behäftad med flera allvarliga nackdelar bådefrån kostnads-och beredskapssynpunkt. Utskottet avstyrker därför motion Jo205yrkande 11. I motion Jo281 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär en redogörelse för hur långt blockorganiseringenkommit samt alt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om organisationens betydelse. Enligt motionären ärberedskapsorganisationen som skall trygga livsmedelsproduktionen underberedskapstillstånd och krig (blockorganisationen) mera en pappersprodukt än enfungerande organisation. I jordbruksnämndens yttrande redovisas utförligt vilkaförutsättningar som gäller för blockorganisationen och hur planeringen hittillshar fortskridit. Sammanfattningsvis finner jordbruksnämnden attblockorganisationen har stor betydelse för jordbruksproduktionen i krig.Nämnden har tillsammans med andra myndigheter och Lantbrukarnas riksförbundlagt ner ett betydande arbete på organisationen och är övertygad om all detkommer att fungera och fylla ett stort behov i krig. Utskottet kon.staterar att motionen tillgodosetts så tillvida att genom jordbruksnämndens yttrande erhållit väsentliginformation om blockorganisalionen. Med hänvisning härtill och till deslutsatser som redovisats av jordbruksnämnden avstyrker ulskoHet motion Jo281. 1. beträffandemålsättning för beredskapsplaneringen att avslår motion 1987/88:Jo219yrkande 1, 2. beträffanderegional livsmedelsförsörjning attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo219 yrkande 3, 3. beträffandeförsörjning med ammoniak JoU 1987/88:17 att avslårmotion 1987/88:Jo213 yrkande 17, 4. beträffandeberedskap mot elavbrott m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo201 och 1987/88:Jo203, altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo251, 6. beträffandeberedskapslagring i partihandeln attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo205 yrkande 11, attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo281. 8. att till Inköp av livsmedel m. m. förberedskapstagring för /89 anvisar ett reservationsanslag av . Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. Regeringen har under punkt C 5 (s. 35-36) föreslagit attriksdagen till Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . 1987/88:Jo219 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att anslår ytterligare till C 5Kostnader för beredskapslagring av livsmedel. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Fö512. Från anslaget betalas driftkostnaderna förberedskapslagring av livsmedel m.m. samt kostnaderna för andraberedskapsåtgärder i form av planering m.m. Under anslaget anvisas medel för lönekostnader m.m. för viss personal. Med hänvisning till vad utskottet anföri ovan om 1987 årsförsvarsbeslut och de planeringsförutsättningar som beslutet innefattartillstyrker utskottet regeringens förslag om medelsanvisning och avstyrkermotion Jo219 yrkande 2. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1987/88:Jo219 yrkande 2 till Kostnader för beredskapslagringav livsmedel m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Prisstöd till jordbruket i norra Regeringen har under punkt C 6 (s. 36-37) föreslagit attriksdagen till Prisstöd till jordbruket i norra för /89anvisar ett förslagsanslag av . Motioner JoU 1987/88:17 1987/88:Jo207 av och (vpk)vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna behovet av ett arealstöd till spannmålsodling iNorrbotten, 2. att hos regeringen begärförslag till arealstöd till spannmålsodling i . 1987/88:Jo213 av m.fl. (m) vari yrkas 16. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om uppräkning av prisstödet till jordbruket i norraSverige. 1987/88:Jo215 av m.fl. (s) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom stödet till griskötlsproduktionen i norra . 1987/88:Jo218 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omundantag från tvåprissystemet för mjölk i stödområde 1 och 2. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Sk365. 1987/88:Jo233 av i (c) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ändrad stödområdesindelning i . 1987/88:Jo239 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärderför att förbättra den ekonomiska situationen för äggproducenterna i norraSverige. 1987/88:Jo241 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom arealersättning och förtur för det norrbottniska jordbruket. 1987/88:Jo242 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom prisstöd till jordbruket i norra . 1987/88:Jo245 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav att det s.k. naturliga jordbruksområdet nr 42 vad gäller statligtpristillägg för mjölk hänförs till stödområde nr 4, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attjordbruket ges lika villkor som övriga delar av produktionsområde nr 12. 1987/88:Jo253 av och () variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att samma stöd skall utgå till potatisodlingen iDalarna som i , 1987/88:Jo256av och () vari yrkas JoU 1987/88:17 1. all begär att regeringen gör en översynav slödområdesindel- ningen för jordbruket i norra , 2. att begär att regeringen framlägger förslagtill stöd för potatisodlingen i skogsbygder, 3. att begär att regeringenframlägger förslag om borttagande av nuvarande produktionsbegränsning förjordbruket i norra , 4. att begär att regeringenframlägger förslag som ger ökad lönsamhet för jordbruket i norra . 1987/88:Jo259 av m.fl. (m,fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ökat Norrlandsstöd till jordbruksnäringen iVärmland. Stödområdesindelningen och prisslödsnivåerna förprisstödet till jordbruket - inorraSverigebehandladesavriksdagen (prop. 1985/86:166, JoU 24, rskr.344). beslut innebar att prisstödet räknades upp med 100 milj kr.till 510 milj. kr. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen i jordbruket börprisstödet enligt propositionen uppräknas för /89 vilketmotsvarar en höjning av anslaget med 15 milj. kr. Jordbruksministern avser attsenare föreslå regeringen att ge jordbruksnämnden i uppdrag att lämna förslagtill hur en sådan uppräkning bör genomföras. Under anslaget B 8 (punkt 7) harredovisats de ytterligare åtgärder som bör vidtas som stöd till jordbruket inorra . Motionerna som behandlas under delta anslag syftar bl.a.till ändringar i nu gällande regler om stödområdesindelningen resp. produktstödettill olika produktionsgrenar. Dessa är Jo215 (s), Jo233 yrkande 1 (c), Jo239(s), Jo245 (s), Jo253 yrkande 1 (c), Jo256 yrkande 2 (c) och Jo259 yrkande 1(m,fp). Utskottet har tidigare, i anslutning till motioner omstödområdesindelningen m.m.. anfört att det i första hand ankommer påregeringen och jordbruksnämnden att bedöma hithörande frågor. Anledning saknasatt nu frångå denna ståndpunkt. I sammanhanget bör framhållas att det enligtuttalanden av jordbruksministern i proposition 1986/87:146 fanns skäl att varttredje år genomföra en närmare översyn av prisstödet. Det bör även noteras attförslagen i budgetpropositionen delvis ligger i linje med motionärernasönskemål så till vida alt stödet till Norrlandsjordbruket förstärks dels inomramen för det treåriga åtgärdsprogrammet, dels genom uppräkning av prisstödet.Med hänvisning till del anförda går utskottet inte in på någon sakprövning avde yrkanden som framställts om ändring av stödområdesindelning och stödbeloppm.m. utan avstyrker ovan angivna motionsyrkanden. Med hänvisning till den aviserade översynen avstyrker:utskottet även motionerna Jo218 (s) och Jo256 yrkandena 1, 3 och 4 om en översyn av slödområdesindelningen, avskaffande av tvåprissystemet m.m. i norra samt förslag om ökad lönsamhet för jordbruket i norra . Vad beträffar tvåprissystemet för mjölk bör tilläggas att detta system tillämpas som löper ut . utvärderatsoch utskottet utgår från att det finns anledning alt återkomma till' JoU1987/88:17 frågan under vårsessionen. I några motioner framställs yrkanden om principielltändrad inriktning av stödet till jordbruket i norra . Enligt motionJo207 (vpk) bör ett arealstöd införas till Norrlandsjordbruket. Liknandetankegångar återfinns i motion Jo241 (fp) om arealersättning till detnorrbottniska jordbruket. Det norrländska jordbruket bör enligt motionenbehandlas med förtur i den jordbrukspolitiska utredning som i annat sammanhangyrkats av . Utskottet anser sig inte ha tillräckligt underlag för attfrångå den huvudprincip som gäller för stödet till Norrlandsjordbruket,nämligen att detta utgår som ett prisstöd för vissa produkter. Frågan omarealstöd till jordbruksnäringen är enligt utskottets mening inte av den artenatt den kan behandlas enbart utifrån Norrlandsjordbrukets förhållanden ulan börbedömas i ett mera övergripande jordbrukspolitiskt sammanhang (jfr JoU1986/87:22). Utskottet avstyrker motionerna Jo207 och Jo241. I motion Jo213 yrkande 16 (m) anförs att Norrlandsslödetbör bibehållas som ett produklslöd och räknas upp i takt med inflationen. anfört i anslutning till motioner om arealstöd tillgodosermotionen i fråga om stödets inriktning. När det gäller uppräkningen av stödetinnebär regeringens förslag till medelsanvisning att prisstödet räknas upp med3 % med hänsyn till kostnadsutvecklingen vilket för övrigt överensstämmer medtidigare riksdagsuttalande om en årlig justering av prisstödet. Motionenpåkallar således i denna del ingen vidare åtgärd från sida. Av jordbruksministerns anförande framgår altjordbruksnämnden kommer ätt få i uppdrag att lämna förslag om hur uppräkningenav prisstödet skall genomföras. I motion Jo242 (vpk) anförs bl.a. att enjustering av örestalen är den lämpligaste metoden för en sådan uppräkning.Utskottet utgår från att denna metod, liksom tidigare, beaktas i vederbörligordning men anser inte att bör göra uttalanden som binderjordbruksnämnden vid en viss metod och ev. utesluter andra beräkningar som kanvara motiverade. 1. att riksdagentill Prisstöd till jordbruket i norra för /89 anvisarett förslagsanslag av , 2. beträffandestöd tdl grisköttsproduklion i norra att avslår motion1987/88:Jo215, 3. beträffandeslödområdesindelningen i alt avslår motion 1987/88:Jo233yrkande 1, 4. beträffandeäggproduktionen i norra att avslår motion 1987/88:Jo239, 5. beträffandestödområdesindelningen i aft avslår motion1987/88:Jo245, 6. beträffandestöd till potatisodling i attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo253 yrkande 1, 7. beträffandestöd till potatisodling i att avslår motion 1987/88:Jo256yrkande 2, 8. beträffandestödet tid attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo259 yrkande 1. 9. beträffande undantag från vissaproduktionsbegränsningar JoU 1987/88:17 alt avslår motionerna 1987/88:Jo218 och 1987/88:Jo256 10. beträffande översyn avstödområdesindelningen m.m. att avslår motion 1987/88:Jo256 yrkandena1 och 4, 11. beträffande areatsiöd tdlspannmålsodling m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo207 och 1987/88:Jo241, 12. beträffandeuppräkning av prisstödet m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo213 yrkande 16, 13. beträffande metod för uppräkning av prisstödet att avslår motion 1987/88 :Jo242. Bidrag till permanent skördeskadeskydd och Administration av permanent skördeskadeskydd m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaC 7 och C 8 (s. 37-38) och hemställer 1. att till Bidrag tidpermanent skördeskadeskydd för /89 anvisar ett anslag av 1 000kr., 2. att till Administrationav permanent skördeskadeskydd m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottet har vid en hearing inhämtat kompletterandeupplysningar om bl.a. skogsvårdslagens tillämpning och anslagsområdel Bidragtill skogsvård. I hearingen deltog representanter för , statensnaturvårdsverk, . Regeringen har under punkt D 1 (s. 39-40) föreslagit attriksdagen till för /89 anvisar ett förslagsanslagav . 1987/88:Jo213 av m.fl. (m) vari yrkas 18. alt hos regeringen begär förslag till förändringar av skogsvårdslagstiftningen med den inriktning som anges i motionen, 19. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om stimulans och rådgivning inom skogsbruket, 1987/88:Jo226 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att till anslaget D 1Skogsstyrelsen för /89 anslår . 1987/88:Jo301av m.fl. (fp) vari yrkas JoU 1987/88:17 1. att hos regeringen begär en samlad översynav skogspolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en reformering av skogsvårdslagen i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 3. att till för budgetåret1988/89 anslår 1 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således , 1987/88:Jo314 av . (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en utredning om enöversyn av skogsvårdslagen i enlighet med vadi motionen anförts, 5. att hos regeringen begär att skogsstyrelsenfår i uppdrag att snarastgöra en översyn av möjligheterna till personalminskning vid styrelsen ochskogsvårdsstyrelserna när det skogliga bidragssystemet las bort, 1987/88:Jo786 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att begär en ändring äv skogsvårdslagensportalparagraf i enlighet med vad som anförts i motionen, i syfte att beskrivaskogen som en mångårig resurs. är central förvaltningsmyndighet för skogsbruketoch chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Det åligger skogsstyrelsensärskilt att leda de statliga åtgärderna för alt främja skogsbruket. Regeringen föreslår att medel till skogsstyrelsensverksamhet beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag med en totalreal minskning av utgifterna om . 1 propositionen har därutöver bl.a.beräknats 1 milj. kr. under detta anslag för tillsyn m.m. enligt lagen(1987:588) om iräfiberrå-vara. I kommiltémotioner från moderata samlingspartiet och folkpartietframhålls att dessa partier motsatt sig antagandet av träfiberlagen. De ärinle heller beredda att tillstyrka äskade anslag för lagens tillämpning. Imotion Jo226 (m) yrkas med hänvisning bl.a. härtill en anslagsminskning om 1,1milj. i förhållande till regeringens förslag (yrkande 1). Enligt motionJo301 (fp) bör motsvarande minskning göras med 1 milj. kr. (yrkande 3). Utskottet finner regeringens förslag väl motiverat ochtillstyrker således att anslaget bestäms till . Motionernaavstyrks såvitt nu är i fråga. Utskottet har funnit lämpligt att ta upp vissamotionsyrkanden om skogspolitiken och skogsvårdslagen i detta sammanhang. I parti- resp. kommittémotioner från fyra partier yrkas påändringar av skogspolitiken och/eller revision av skogsvårdslagen. Enligt motion Jo213 (m) bör begära förslag till förändringar i skogspolitiken med inriktningen att marknadskrafterna i större utsträckning skall styra utveck lingen i skogsbruket. Marknadskrafterna är effektivare än statlig styrning när 29 det gäller.skogsindustrins råvaruförsörjning, anser motionärerna (yrkande JoU 1987/88:1718). Skogsvårdslagen bör principiellt ha sin utgångspunkt i skogen som ennaturresurs. Rådgivning och information bör ersätta stora delar av regleringenoch författningarna. bör rikta ett särskilt tillkännagivande omstimulans och rådgivning inom skogsbruket till regeringen (yrkande 19). - I motionJo301 (fp) begärs en samlad översyn av skogspolitiken (yrkande 1).Detaljregleringen bör försvinna som hänsynen till naturvårdensintressen bör förstärkas, anför motionärerna. Vidare bör skogsvårdslagenreformeras (yrkande 2). Reformen bör syfta till en förenklad lagstiftning,begränsad byråkrati, ökat hänsynstagande till miljövården och ett merståndortsanpassat skogsbruk. - Även i motion Jo314 (c) begärs en utredning föratt se över skogsvårdslagen (yrkande 1). Ett nytt lagverk skall klart angesamhällets minimikrav när det gäller skogens skötsel och därmed vad som ärtillåtet och vad som är förbjudet. Lagen - inte anvisningar-skall ange de ramar inom vilka en skogsägare är skyldig att hålla sig. -Enligt motion Jo786 (vpk) bör begära ändring av skogsvårdslagensportalparagraf i syfte alt beskriva skogen som en mångsidig resurs (yrkande 1).Det finns en målkonflikt mellan utnyttjande och bevarande i den svenskaskogspolitiken - mellan hög virkesproduktion och skydd av skogen somnaturmiljö, anför motionärerna. Produktionsmålet har i praktiken kommit attdominera över bevarandemålel på ett sådant sätt att de av fastlagdaprinciperna om målen för miljövårds- och naturvårdspoliliken åsidosatts. I motionerna från moderata samlingspartiet och centernyrkas även på en nedskärning resp. på avskaffande av skogsvårdsavgiften.Yrkandena härom bereds av skatteutskottet (SkU 1987/88:23).