bet · GB01SfU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Prisnedsättning och kostnadsbefrielse får dock vid varje expeditionsfillfälle inte avse större mängd läkemedel än det beräknade behovet . har tillsammans med socialstyrelsensom ett led i SfU 1987/88:13 verkets uppföljnings- och utvärderingsverksamhetslutfört projektet . Verket har till regeringen överlämnat de i projektetingående rapporterna "Kostnadsutvecklingen för läkemedel - ensystemanalys" och "Högkostnadsskyddet". Verket har också motbakgrund av de skäl som redovisas i rapporterna och efter samråd medsocialstyrelsen föreslagit att inga läkemedel längre skall vara kostnadsfriautan att läkemedlen i stället skall falla under reglerna för prisnedsättning. -Förslaget remissbehandlas . Frågor med anknytning till läkemedelsförmånerna tas upp iflera motioner. m.fl. anser i motion Sf204 att det ärangeläget att personer med reumatoid artrit erhåller förmånen av kostnadsfrialäkemedel och begär ett tillkännagivande om detta. anser i motion Sf242 att det borde varaen självklarhet att alla personer som på grund av sjukdom är hänvisade till ettliv med ständig medicinering har samma förmåner. Personer som på grund avsjukdom måste använda saliversättningsmedel livet ut borde därför erhålla dettakostnadsfritt. Mofionären begär ett tillkännagivande om kostnadsbefrielse vidav läkare förskrivet saliversättningsmedel. Frågorna i dessa motioner berörs direkt av det förslag omde kostnadsfria läkemedlen som lämnat och som förnärvarande remissbehandlas. Enligt utskottets mening bör beredningen avförslaget i avvaktas, och utskottet avstyrker därför bifalltill motionerna Sf204 och Sf242. och påtalar i motion Sf300att de salvor m.m. som psoriasissjuka behöver inte omfattas av någraläkemedelsförmåner. Mofionärerna anser att en utvidgning av lagen ombegränsning av läkemedelskostnader m.m. fill att avse även andra preparat änläkemedel är nödvändig och begär i yrkande 2 en ändring av lagen i syfte att undanröjanackdelarna för vissa kroniskt sjuka. Motionsyrkanden likartade det nu nämnda behandlades avutskottet under föregående (se SfU 1986/87:1). Utskottet förutsatte dåatt den utredare som regeringen tillkallat för att kartlägga och analyserasituationen på hjälpmedelsområdet för handikappade m.m. skulle komma att beröraockså denna fråga. Med hänsyn härtill behövde motionerna inte föranleda annanåtgärd än att de överlämnades till utredningen. -Mot denna bakgrund anser utskottet att motion Sf300 yrkande 2 inte påkallarnågon åtgärd. I tre motioner aktualiseras frågan om åldersgränsen förprisnedsättning på förskrivna livsmedel. m.fl. hävdar i motion Sf227 att personer som har multipla födoämnesallergier har stora utgifter för kostersättningsmedel och anser det därför vara naturligt att receptför- skrivna kostersättningsmedel också omfattas av den allmänna försäkringen och berättigar till läkemedelsersättning. Motionärerna begår ett tillkännagi vande härom. anser i motion Sf241 att det saknar grund att skilja på barn och vuxna i det aktuella avseendet och begär ett tillkännagivande om att åldersgränser bör tas bort för prisnedsättning på jg specialkostför personer som lider av celiaki. anser i mofion SfU 1987/88:13Sf298 att det för många människor med sjukdomar som medförkostrestriktioner saknas lämpliga former för samhällsstöd och att regelsystemetdärför bör ses över. Motionären begär ett tillkännagivande om detta. Utskottethar tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkandet SfU1986/87:1. Utskottet hänvisade därvid till beredningen av den rapport (Ds S1985:6) Kartläggning av det ekonomiska stödet till handikappade, som statenshandikappråd överlämnade till regeringen . Som framgår avrapporten kan ekonomiskt stöd för kostnader för s.k. specialdestineradelivsmedel utges i olika former. Som vidare framhålls i rapporten är det svårtför den enskilde att skaffa sig kunskap om de stödformer som finns, och detblir givetvis mera komplicerat ju fler stödformer som används för samma syfte.Utskottet var vid förra årets i avvaktan på beredningen av handikapprådetsrapport inte berett att uttala sig för ytterligare en stödform avseendespecialdestinerade livsmedel. Utskottet är inte heller nu berett att uttala sigför ett vidgat sådant stöd men förutsätter att frågan uppmärksammas inomregeringskansliet vid beredningen av tidigare nämndaförslag och av kommande förslag från utredningen om hjälpmedel. Utskottetavstyrker sålunda bifall fill motionerna Sf227, Sf241 och Sf298. Det särskilda högkostnadsskyddet, som avser såvälsjukvårdskostnader som läkemedelskostnader, innebär att en patient som gjort 15läkarvårdsbesök och/eller läkemedelsinköp är befriad från ytterligare kostnaderför läkarvård eller läkemedel av räknat från första besöketeller inköpet. Högkostnadsskyddet omfattar också kostnader för sjukvårdandebehandlingar varvid två sådana behandlingstillfällen jämställs med ettläkarvårdsbesök. Skyddet omfattar däremot inte sjukresor. I fråga om ersättning för sjukresor har 1975 årssjukreseförordning fr.o.m. ersatts av en ny förordning (1987:82)om ersättning vid sjukresa. Ersättning beräknas därvid i princip efter detfärdsätt som har använts. Från resekostnaden görs avdrag med karensbelopp förfram- resp. återresa, vid resa med egen bil eller taxi med , annars med15 kr. Vid samåkning i taxi eller bil år karensbeloppet . Om vårdtagarna tillhör samma familj görs dock avdrag endast med ettkarensbelopp om . Ersättning för övernattning ges med det belopp som vårdtagarenhar betalat, dock högst . Om vårdtagaren inte har kunnat få rumpå patienthotell eller motsvarande och därför har fått betala mer än . förlogi, ges ersättning med skäligt belopp även om det överstiger . Med högkostnadsskyddet och sjukresekostnadersammanhängande frågor tas upp i en rad motioner. och hänför sig i motion Sf231till sjukreseförordning och begär förändringar i denna innebärandeförbättringar för familjer som samordnar sina sjukresor och för dem sombehöver övernatta i samband med sjukvård. Margö m.fl. krifiserar i mofion Sf274 de iårets budgetproposition föreslagna eller aviserade och sedermera ävenbeslutade ändringarna i bestämmelserna om denenskildes avgifter för läkemedel m.m. och för SfU 1987/88:13 Dessa ändringarkan enligt motionärerna accepteras endast under förutsättning attsjukresor förs in under högkostnadsskyddet. begär därför attkarensbeloppet för sjukresor skall omfattas av detta skydd (yrkande 1). Motionärernabegär vidare att en sjukresa tur och retur skall berättiga fill hel stämpeli högkostnadsskyddet (yrkande 2), att sjukvårdande behandling skall berättigatill hel sådan stämpel i stället för halv (yrkande 3), att det antalläkarvårdsbesök eller liknande som krävs för att den enskilde skall slippa betalaytterligare avgift skall sänkas fill fio (yrkande 4) samt att ytterligare en fidsfaktorskall införas i skyddet så att ingen behöver betala för mer än fem besök, inköpeller resor under en månad (yrkande 5). CharlotteBranting och kritiserar i motion Sf300 det bristfälliga skyddhögkostnadsskyddet ger dem som är sjuka i skov och som har sin huvudsakligasjukvårdskonsumfion i form av sjukvårdande behandling, och de begär i yrkande 1en översyn av högkostnadsskyddet. påtalar i motion Sf305 de höga kostnaderna för resor som en sjukperson kan behöva göra för att få vård. Motionären anser att en utredning börgöras om högkostnadsskyddet för sjukresor och begär ett fillkännagivande härom.I mofion SflO yrkande 3 begär m.fl. också en översyn avhögkostnadsskyddet. I yrkande 5 i samma mofion begärs en skyndsam utredning omsamordningen av sjukresor och färdtjänst. MargaretaAndrén m.fl. begår i motion Sf349 i yrkande 7 förslag fill förbättrathögkostnadsskydd på så sätt att sjukresor omfattas och att det antal läkarbesökoch/eller läkemedelsinköp som krävs för befrielse från ytterligare avgift sänkstill tolv. MargitSandéhn och påtalar i motion Sf247 de svåra ekonomiska problemsom barn och ungdomar med kroniska sjukdomstillstånd ofta åsamkar sin familjoch sig själva. Motionärerna begär ett tillkännagivande om behovet av enöversyn av reglerna i samband med sjukvårdande behandling till barn ochungdomar med kroniska sjukdomstillstånd. Såsomovan redovisats har en ny förordning om ersättning vid sjukresa trätt i kraft den1 . Genom de därvid införda förändringarna får kraven i mofion Sf231 omförbättringar för familjer som samordnar sina sjukresor samt för övernattningari samband med sjukvård anses vara tillgodosedda. Enligt utskottets meningbehöver motion Sf231 således inte föranleda någon åtgärd. Såvittavser samordningen av färdtjänst och sjukresor vill utskottet erinra om att såsent som genom en ändring i AFL öppnades möjligheter förförsäkringskassorna att träffa överenskommelser med kommuner och landstinginnebärande att färdtjänsten kan utnyttjas för sjukresor och att ersättning fördetta lämnas från sjukförsäkringen enligt en förenklad modell. Försök medsamordning pågår också i olika delar av landet. Utskottet anser mot bakgrund avdet anförda att motion SflO yrkande 5 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Beträffandeövriga frågor om högkostnadsskyddets utformning och omfattning vill utskotteterinra om att parterna i överenskommelsen om ersättningartill sjukvårdshuvudmännen för åreii 1988 och 1989 förklarat att SfU 1987/88:13de avser att göra en översyn av patientavgiftssystemet beträffande bl.a.avgiftsnivåer och högkostnadsskydd. Utskottet vill vidare erinra om riksförsäkringsverketsförenämnda rapporter "Kostnadsutvecklingen för läkemedel - ensystemanalys" och "Högkostnadsskyddet", vilka nu bereds inomregeringskansliet. Frågan om högkostnadsskyddet är således föremål för uppmärksamhetpå flera håll. Utskottet förutsätter att överväganden därvid görs beträffandesamtliga de i motionerna upptagna frågorna. Någon åtgärd är därförinte påkallad med anledning av motionerna SflO yrkande 3, Sf247, Sf274, Sf300yrkande 1, Sf305 och Sf349 yrkande 7. Enligt den överenskommelse som träffades medsjukvårdshuvudmännen om ersättningar från sjukförsäkringen fr.o.m. år 1976övertog sjukvårdshuvudmännen hela ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedelför handikappade som en enhetlig hjälpmedelsersättning frånsjukförsäkringen infördes. I överenskommelsen förutsattes attsjukvårdshuvudmännen fortsatte hjälpmedelsverksamheten i huvudsakligöverensstämmelse med de dittillsvarande bestämmelserna för verksamheten.Samtidigt upphörde den statliga bidragsgivningen till hjälpmedelsverksamheten,och ansvaret för att upprätta den s.k. hjälpmedelsförteckningen övergick frånsocialstyrelsen till . skulle dock även ifortsättningen ha tillsyn över hjälpmedelsverksamheten. Staten och är sedan den 1 januari 1978gemensamt huvudmän för handikappinstitutet som är centralt organ påhjälpmedelsområdet. Institutet prövar hjälpmedlens lämplighet och är samtidigtinformationsorgan på hjälpmedelsområdet. Institutet har vidare övertagitansvaret för kontinuerlig utgivning av hjälpmedelsförteckningen. Förteckningenomfattar de hjälpmedel som institutet rekommenderar landstingen att utge samtanvisningar för hjälpmedelsverksamheten. Varje enskilt landsting beslutar docksjälv i vad mån handikappinstitutets rekommendationer skall följas.Förteckningen över handikapphjälpmedel omfattar sådana hjälpmedel som enperson behöver i den dagliga livsföringen för att kompensera en funktionsnedsättning. Den särskilda hjälpmedelsersättningen är, sominledningsvis nämnts, . per invånare och år och skall varaoförändrad . I hjälpmedelsersättningen frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen ingår ett belopp på för närvarande3:80 kr. per invånare och år till en fond för handikappinstitutets verksamhet.Beloppet till fonden skall höjas fill . Regeringen tillkallade, som berörts i föregående avsnitt,en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera den nuvarande situationen på hjälpmedelsområdet och - om han fann förändringar vara motiverade - föreslå olika åtgärder för att få till stånd en bättre fungerande och mer effektiv hjälpmedelsverksamhet med utgångspunkt sett såväl urden enskilde hjälpmedelsanvändarens som ur samhällets perspektiv. Utrednings arbetet bör bedrivas skyndsamt och vara avslutat . Frågorkring hjälpmedelsförsörjningen för handikappade tas upp i två SfU 1987/88:13motioner. m.fl. begär i motion Sf213 yrkande 9 etttillkännagivande om betydelsen av en tillfredsställande försörjning avhjälpmedel. och begär i motion Sf224 attutredningen får i uppdrag att utreda om en vid framtageninjekfionsrobot, Robinjakt, bör uppföras på hjälpmedelsförteckningen. Utskottetbehandlade senast frågor om hjälpmedel fill handikappade i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1986/87:1. Utskottet, som därvid uttalade sintillfredsställelse över att en allsidig utredning om hjälpmedelsverksamhetenskulle komma att ske, ansåg att bl.a. det problem som påtalades i en mofion avsamma innebörd som motion Sf213 rymdes inom ramen för utredningsdirektiven. Medhänsyn därfill ansåg utskottet inte att mofionen borde föranleda någon annanåtgärd än att den överlämnades till utredningen. Motdenna bakgrund anser utskottet att motion Sf213 yrkande 9 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Beträffandeframställningen i motion Sf224 om vill utskotteterinra om att ansvaret för upprättandet av hjälpmedelsförteckningen åvilarhandikappinstitutet, som också provar hjälpmedlens lämplighet och ärinformationsorgan på hjälpmedelsområdet. Utskottet anser därför inte att någotuppdrag till utredningen är påkallat och avstyrker bifall till motion Sf224. AFLinnehåller inte någon bestämmelse som ger rätt till ersättning för kostnaderför glasögon. Sjukvårdshuvudmännen har emellerfid, som tidigare nämnts,ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedel för handikappade. I denhjälpmedelsersättning på . per invånare och år som utbetalas frånsjukförsäkringen fill sjukvårdshuvudmännen ingår ersättning för tillhandahållandeav glasögon kostnadsfritt eller till nedsatt pris fill barn och ungdomar under19 år. I övrigt utges glasögon eller kontaktlinser utan kostnad som hjälpmedeltill starropererade personer. Vidare har svårt synskadade personer möjlighetatt få särskilda synhjälpmedel. Itre motioner tas upp frågan om införande av en glasögonförsäkring. KenthSkårvik anför i motion Sf209 att drygt två miljoner människor i behöversynhjälpmedel och att behovet hos de utvecklingsstörda är mycket stort.Samhällets stöd kan enligt motionären utgå antingen genom den allmännaförsäkringen eller genom sårskilt bidrag. Motionären anser att en genomgripandeutredning bör göras av kostnaderna för en total reform resp. för parfiella reformeroch begär att möjligheterna utreds att införa fria glasögon. I motion Sf257begär att kostnaderna utreds för ett statligt åtagande förinförande av fria eller subventionerade glasögon. m.fl. anseri motion Sf281 att ingen skall behöva avstå från att skaffa sig glasögon avekonomiska skäl och begär att frågan om att infoga normalkostnader föranskaffande av glasögon eller kontaktlinser i den allmänna sjukförsäkringenutreds. Motionsyrkanden om enallmän glasögonförsåkring av den omfattning 22 som föreslås i de nuaktuella motionerna har under en följd av år avslagits av SfU 1987/88:13riksdagen på förslag av utskottet (se senast SfU 1986/87:1). Utskottet hardärvid inte ansett att några andra grupper än de som erhållerbidrag från sjukvårdshuvudmännen bör komma i fråga för ett generelltsamhällsstöd för anskaffande av glasögon. Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker bifall fill mofionerna Sf209, Sf257 och Sf281. MonaSaint Cyr m.fl. anser i motion Sf222 att Drs of Chiropractic skall kunna fålegifimafion och begär ett tillkännagivande om att sådana åtgärder bör vidtasatt sjukförsäkringssystemet kan omfatta behandling av Drs of Chiropracticdirekt efter det att beslut har fattats om att de skall kunna få legitimation. Alternativmedicinkommitténhar i sitt betänkande (SOU 1987:12) Legitimation för vissa kiropraktorerföreslagit att vissa kiropraktorer - gruppen Drs of Chiropractic - skall kunnafå legitimafion och anslutas till sjukförsäkringssystemet i Sverige.Betänkandet remissbehandlas . Utskottetanser med hänsyn till den pågående beredningen av frågan att motion Sf222 intebör föranleda någon åtgärd. Sjukvårdsförmåner för utlandssvenskar m.fl. Svenskamedborgare och alla i bosatta utlänningar är försäkrade för sjukvård iSverige. Vissa utlänningar kan också vara tillförsäkrade sjukvårdsförmåner iSverige på grund av att ingått en konvenfion med deras hemland. Påmotsvarande sätt kan svenska medborgare som är bosatta utomlands ha rätt fillsjukvårdsförmåner i bosättningslandet. Däremot har de rätt fillsjukvårdsförmåner i endast om vårdbehovet uppkommit här i landet. MargitGennser och begär i mofion Sf315 ett tillkännagivande om atten i utlandet bosatt pensionär som enligt dubbelbeskattningsavtal skallerlägga skatt på pensionsinkomster i skall ha rätt till sammasjukvårdsförmåner i som en pensionär som är bosatt här i landet. Utskottetbehandlade en motion med motsvarande innehåll i sitt av godkändabetänkande SfU 1986/87:1. Utskottet var då inte berett att medverka fill någonändring av de nuvarande principerna för rätt till sjukvårdsförmåner i Sverigeoch avstyrkte bifall till den föreliggande motionen. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall fill motion Sf315. 1.beträffande avskaffande av det gällande ersättningssystemet att avslår motionerna 1987/88:Sfll yrkandena 1 och 3, 1987/88:Sfl2 yrkande 2, 1986/87:Sf237 yrkande 3, 1986/87;Sf240 yrkande 1 och 1986/87:Sf?21 yrkande 1, 23 2. beträffande finansiering av sjukvården m.m. SfU 1987/88:13 att avslår motionerna 1986/87:Sf240 yrkande 3 och 1986/ 3. beträffande ersättningen för födelsekontrollerandeverksamhet att dels medbifall till propositionen och med avslag på motion 1987/ 88:Sfl2 yrkande 5antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m., delslägger propositionen i övrigt till handlingarna, 4. beträffandetidpunkten för överenskommelsen att avslår motion 1987/88:Sfl2yrkande 1', 5. beträffandedet s.k. avgiftsfria året attriksdagen avslår motion 1987/88:SflO yrkande 2, 6. beträffanderelationerna mellan sjukförsäkringen och sjukvården att avslårmotionerna 1986/87:Sf237 yrkandena 1 och 2, 1986/87:Sf314 och 1986/87;Sf340yrkande 3, 7. beträffandeåtgärder för en förbättrad läkarförsörjning attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:SflO yrkande 1, 1987/88:Sfll yrkande 2,1987/88:Sfl2 yrkandena 3 och 4, 1986/87:Sf240 yrkande 2 och 1986/87;Sf287, 8. beträffandebesök hos distriktssköterskor attriksdagen avslår motion 1987/88:SflO yrkande 4, 9. beträffande skillnader i läkartaxan för läkare i ochutanför låkarhus attriksdagen avslår motion 1986/87:Sf237 yrkande 4, 10. beträffande taxan för sjukvårdande behandling att avslår motion 1986/87:Sf292, 11. beträffande remisstvånget för sjukgymnastiskbehandling att avslår motion 1986/87:Sf320 yrkande 2, 12. beträffandepatientavgifter för läkarvård m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf9, 1986/87:Sf329 yrkande 3 och1986/87:Sf349 yrkande 8, 13. beträffandekostnadsfria läkemedel attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sf204 och 1986/87:Sf242, 14. beträffande läkemedelsrabatt påmjukgörande salvor att avslår motion 1986/87:Sf300 yrkande 2, 15. beträffande prisnedsättning påkostersättningsmedel attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sf227, 1986/87:Sf241 och 1986/87 :Sf298, 16. beträffande ändringar isjukreseförordningen att avslår motion 1986/87:Sf231, 17. beträffande samordning av sjukresoroch färdtjänst att avslår motion 1987/88:SflO yrkande 5, 18. beträffande högkostnadsskyddetsomfattning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:SflO yrkande 3, 1986/ 87:Sf247, 1986/87:Sf274, 1986/87:Sf300 yrkande 1, 1986/87:Sf305 och 1986/87;Sf349 yrkande 7, .24 19. beträffandehjälpmedelsförsörjningen för handikappade SfU 1987/88:13 att avslår motion1986/87:Sf213 yrkande 9, 20. beträffande visstinjektionshjälpmedel att avslår motion 1986/87:Sf224, 21. beträffande ersättningför glasögon att avslårmotionerna 1986/87:Sf209, 1986/87:Sf257 och 1986/87:Sf281, att avslårmotion 1986/87:Sf222, 23. beträffandesjukvårdsförmåner i att avslår motion 1986/87:Sf315. Stockholmden På socialförsäkringsutskottets vägnar Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), GullanLindblad (m), (), (), (),(), (), () och (vpk). Avskaffande av det gällande ersättningssystemet (mom.1) NilsCarlshamre (m), (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "I fråga"och på s. 11 slutar med "Sf321 yrkande 1" bort ha följande lydelse: Närdet gäller framtida överenskommelser vill utskottet inledningsvis erinra omutskottsmajoritetens principiella ställningstagande i samband med att det nyaersättningssystemet infördes (se SfU 1983/84:31). Majoritetenansåg därvid att förändringarna låg i linje med strävandena att medförsäkringsmedel bättre fördela och förstärka utbudet av den öppna vården ochatt de borde kunna medverka fill att hälso- och sjukvårdslagens målsättning omen god hälso- och sjukvård för alla medborgare på lika villkor skall kunnauppfyllas och att underlätta sjukvårdshuvudmännens planering av vården. Utskottetmåste nu konstatera att de förhoppningar som knöts till det nya ersättningssystemet knappast på någon punkt infriats. Fördelningen över landet av reella sjukvårdsresurer har inte blivit jämnare, snarare tvärtom. Det fria läkarvalet är alltjämt förbehållet pafienter i vissa storstadsområden och några få ekonomiskt välbeställda som har möjlighet att söka vård och behandling helt på egen bekostnad utanför den försäkrings- och landstings- 25 Som ovan framhållits har inte SfU 1987/88:13möjlighet att påverka överenskommelsen mellan staten och sjukvårdshuvudmännenför . Men därefter är det, enligt utskottets mening,nödvändigt att möjligt övergå till ett ersättningssystem som kan ge deav alla önskade positiva effekter som det s.k. Dagmarsystemet visat sig snararemotverka än främja. Ett sådant ersättningssystem bör utformas enligt derikdinjer som anges i mofionerna Sfll och Sfl2. Försäkringspengarna skall följapatienten, oavsett var och hos vem denne väljer att söka vård. Det är angelägetatt regeringen före nästa överenskommelse med sjukvårdshuvudmännenframlägger förslag i enlighet med dessa riktlinjer. Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen till känna. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande avskaffande av det gällandeersättningssystemet att med bifall fill motionerna 1987/88:Sfl2yrkande 2, 1986/87:Sf237 yrkande 3, 1986/87:Sf240 yrkande 1 och 1986/87:Sf321yrkande 1 samt med anledning av mofion 1987/88:Sfll yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Finansiering av sjukvården m.m. (mom. 2) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "I fråga om ändrad" och slutar med "och Sf207"bort ha följande lydelse; Vad gäller reglerna om skatte- resp. avgiftsfinansieringav sjukvårdskostnaderna anser utskottet att en väsentligt större andel avvårdkostnaderna än bör täckas med försäkringsmedel och enmotsvarande mindre andel med landstingsskatt. Härvidlag delar utskottet desynpunkter som framförs i motion Sf240, detta även såvitt avser enindividualisering av sjukförsäkringen. Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall fill mofion Sf240 yrkande 3 ges regeringen fill känna. Härigenomtillgodoses också syftet med mofion Sf207. dels att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande/(«a«5/en'«g av sjukvårdenm.m. att med bifall till motion 1986/87 :Sf240 yrkande 3 och medanledning av mofion 1986/87:Sf207 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört. Ersättningen för födelsekontrollerande verksamhet (mom.3) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "Sfl2 yrkande 5" bort ha följande lydelse: Det s.k. Dagmarsystemet bör enligt utskottets uppfattning inte byggas ut