bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet ansluter sig till miljö- och energiministernsbedömning av värdet av de svensku våtmarkerna och av det hot som vissaexploateringsinlressen utgör mot dessu områden. På grund uv våtmarkernas storabetydelse för vuttenhushullningen och bibehullundet av ett levunde lundskup urdet enligt utskottets mening nödvändigt att bevuru så många våtinurker sommöjligt. Sotn också frumhnlls i propositionen är det särskilt angelägel' attdessa områden bevurus i sydligaste och att skador på naturmiljön i sumbundmed dikningsföretug begrånsus eller motverkas. Utskottet vill i sam- manhanget erinra om de regionalavåtmarksinventeringar som skall utgöra underlug för prövning uv ärenden omtillstånd till torvtäkt för energiändu-mål. Vud utskottet anfört tillgodoserenligt utskottets mening i allt väsentligt syftet med motionerna Jo719 yrkunde57, Jo75l yrkande 18, Jo786 yrkande 10 och Jo821 yrkande 7. Två motioner - Jo709 (m) och Jo760 (s) - behandlarPersöfjärden i kommun. Motionärerna hemställer utt området skull skyddusenligt våtmarkskonvenlionen. 1 motion Jo7l2 (fp) begärs att delur uvSkälderviken och skyddus genom utt föras in ivuimarkskonventionens förteckning över interrtutionellt viktigu våtmarker. Enligt motion Jo747 med motionärer från sumtligariksdagspartier bör Kindlaområdet i Bergslugen inrättus sotn nuturreservat.Stora Alvaret på bör enligt partimotionen Jo751 (m) bevurus.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att finna lämpliga bevurundeformer, t. ex.skötselkonlrukt (yrkunde 9). behandlas i motion Jo76l (fp). Föratt rädda flora och fauna bör naturskyddsområden inrättus för vissu känsligu delar och ett 67 särskiltåtgärdsprogram utarbetas för att rädda sälstammen. JoU1987/88:23 skärgård bör enligt motion Jo872 (m) bli föremål för dels enutredning om färjetrafikens skudeverkningur (yrkunde 3). dels en rud åtgärdersåsom omprövning av det fria fiskets omfuttnirtg och vissu miljövårdunde åtgärder(yrkunde 4). Ökade resurser för utt göra det möjligt utt i snubbaretakt genomföra naturvårdsplunerna för begärs i motion JoS21 (fp) yrkunde6. Ätgärder för bevurande av pilevallar och andra lövträdsbestånd, våtmarker,sandstränder m.m. sumt mot försurningen krävs enligt motion JoS74 (c). Ökuderesurser bör därför avdelas för genomförande av, naturvårdsplanerna i Malmöhuslän (yrkunde 3). Ett untui förslug om utveckling av skyddade naturområden iNorrbottens lun frumläggs i motion Jo853 (s). Genoni en utveckling av deskyddade naturområdena kan nyu arbetstillfällen skapas i vård och skötsel av områdenoch besökare (yrkande I). Utskottet unsluter sig till vud som sägs i motionernaJo709 och Jo760 om Persöfjärdens stora betydelse för bl. n. fågellivet och omde beklagliga förändringar området genomgår. Utskottet vill i sammanhangeterinra om vud utskottet unfört ovan om de svenska våtmarkernas betydelse och omden m()jlighet som står länsslyrelserna till buds atttill kommunerna delegera frågor om inrättande av naturreservat ochnatur-vårdsomrnden. Någon anledning ull utöver dettu uttalande särskilt framhållaområdet saknas emellertid enligt utskottets mening. Härmed avstyrks motionernaJo709 och Jo760. Med det anförda avstyrker utskottet även motion Jo712 om skyddför och . I likhet med motionärernu i motion Jo747 är utskotletmedvetet otn de stora värden som, såväl ur nutursynpunkl som uvkulturhistoriska skäl är utmärkande för Kindlaområdet i Bergslugen, liksom omdet betydunde lokulu nuturvärde området representerur. Utskottels principiellainställning iir att sudunu områden i möjliguste mån bör skyddas för framtiden.Emellertid bör i första hand behandla naturvårdsfrågor uv ineruöver-gripunde kuruktär. Den deinljkännedom om lokulu förhållunden som krävs förett ställnirtgstugunde i enlighet med motionen finns bl. a. hos vederbörandelänsstyrelse och kommuner. Utskottet vill även hänvisu till det arbete sompugur inom nuturvårdsverket betruffunde avsättande av nationalparker ochnaturreservat. Mot denna bakgrund uvstyrker utskottet motion Jo747. Utskottet är inte heller berett att föreslå någotinitiativ från sidu med uniedning uv motion Jo751 yrkunde 9 om skyddför Storu Alvurel. Motionen uvstyrks således. Med hänvisning till vud som unförts ovun om påguertdeinventerings- arbete med lansvisu förteckningur över riksintressanla områden för natur vård och friluftsliv, länsstyrelsernas naturvårdsplaner, kommunernas s. k. översiktsplaner och möjligheternu för de regionala myndigheterna all be vuru skyddsvärdu områden uvstyrker utskotlet molionernu Jo761 (Östergöt- (ji JoS53 yrkande I (skyddsobjekl i ) och JoU1987/88:23 JoS72 yrkandena 3 och 4 (). Utskottet har i undra summunhung uttulut sin oro överSkånes ulltmer ullvurligu miljöproblem. I likhet med motionärernu i motionernaJo82l och Jo874 anser utskottet det nödvändigt att kruftfullu åtgärder vidtuspu fleru områden. Utskottet hänvisur i det uvseendet till vud som unförs pu s.85ff. i dettu hetänkunde om miljöskyddsområden. Med det unfördu uvstyrkerutskottet molionernu JoS21 vrkande 6 och JoS74 vrkunde 3. Skydd och vård av hotade arter Förlusten uv arter utgör ett hot mot jordens samladegenresurser, dvs. den ärftliga variationen. Detta är på lång sikt troligen ettav de största och allvurligusle miljöproblemen och sumtidigl ett uv de mestunderskattade. Kontroll uv de hotade arternas status har inte barabetydelse genom att de möjliggör bevurundeutgärder för just dessa arter. Dethotade arterna fungerar också som indikutorer på tillståndet och förändringurnui miljön. Genom insatser på detta område kan dels större, smygande ekologiskastörningar eller stressymptom noteras i ett tidigare skede, dels kan helaekosystem eller delar därav räddas eller bevaras. Miljö- och energiministern framhåller som ungeläget uttiryggu mung-fulden. Den genetiska resurs sotn en art representerur äroersättlig. Ett centrult mål för vår miljöpolitik i vid mening är därför enligtmiljö- och energiministern utt säkerställa en naturmiljö som ger våra växt- ochdjurarter goda möjligheter att överleva. Många av de biotoper och miljöer som ingick i det äldrekulturlandskapet, t. ex. ljunghedar, betesskogar, betade strandängar, hagaroch slåttermurker, har minskut i ureal ellerförsvunnit helt. Härigenom har en lång rad arter fått sina livsbetingelserstarkt förundrade. Dugens rutionellu skogs- och jordbruk leder till flera fördjur- och växtliv negativa förundringur och försämrude livsbetingelser förmånga arter. Utsläpp av föroreningur från oliku industrier sumtunvändningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket hur medfört ull en stordel uv faunan hur utsatts för gifter som för åtskilliga arter kruflig försumrutreproduktionen. I en del fall hur gifterna orsakat sjukdom eller varit direktdödliga. De ökude kvävenedfallen från atmosfären innebur ett hot mot växturter,framför allt sädanu som ur beroende av vissa näringsfalliga miljöer. Användningen uv s. k. herbicider för kemiskogräsbekämpning i jordbruket har lett till utt åkermarkens ogråsfloru medtillhörunde insektsfuuna successivt har utarmats. Målen för det fortsatta arbetet inom fauna- ochfloruvården bör enligt miljö- och energiministern vara att bibehålla en rik och varierad fauna och flora. Inom ramen för rimliga krav på hänsyn och resursinsatser bör de nuturligt förekommunde växt- och djururterrtu bevurus i livskruftigu och reproducerande populationer. Arter och naturtyper kan emellertid inte bevurus enburtgenom att natur JoU 1987/88:23 skyddas sotn naturreservat eller motsvarande.Del är nödvändigt utt en ullmän vursumhet och hänsyn visus vid användningen uvvåru nuturresurser. Ett UV de viktigusle instrumenten för en effektiv faunu-och floruvård år enligt miljö- och energiministern hänsynstugunde vid denfysisku rikspluneringen och vid oliku former uv markanvändning, såsomjordbruk, skogsbruk, vägdragning etc. Problemen inom faunu- och floruvurdsurbetet har mötts påfleru oliku sätt. Formen fridlysning hur tillämpuls i mångu ur men harbetydelse endast i de full en urt hotus pu grund uv störningur frun människun.Djurskyddsområden hur bilduts till skydd för främst fugelfuunu och sulur. Debådu skydds-formernu naturreservut och nutionulpurker har också inneburit skyddför mungu hotade urter. Dessa instrument är värdefulla och bör. enligtmiljö-och energiministern, utnyttjas även i fortsättningen. Särskildu åtgärder - räddningsuktioner - hur vidtugits förnågru uv de mest akuta fallen. Del mest uppmärksammade projektet för bevurundeuv hotude växturter är det s. k. Projekt som slurtade för drygt tio ursedan. Enligt miljö- och energiministern fordrar en framgångsrik fauna- ochfloruvård insatser såväl från forskure, myndigheter och murkägure som frun denideella naturvården. Mångu värdefullu insatser har enligt miljö- ochenergiministern gjorts frun den ideella nuturvardsrörelsens sida. insutser somverksumt har kompletterat samhällets åtgärder på området. På flera hull ilundet pågar nu ett untal artbevurunde projekt på ideell basis. För att dessuskall bli effektiva krävs en viss samordning, för vilken börsvaru. Eftersom kunskaperna om arternas miljökrav ochlevnadsvanor i en del full är bristfälligu behövs, enligt miljö- ochenergiministern, en sturk, målinriktad forskning avseende bevurundet uvurternu och derus nuturligu miljöer. Sådan forskning har bedrivits och bedrivsbl. a. inom ramen för anslaget Miljövårdsforskning, som administreras avnuturvurdsverket. Under senure år har insikten vuxit om behovet avmålinriktade studier och åtgärder rörande de hotade och sällsynta arternu,sumtidigl som nyu teknisku förutsättningar har skapats för delta. Genoniinrättandet av ett särskilt unslug till värd uv hotude urter hur regeringenunderlältut systematiska och samordnude insatser. Grundläggande för ett frutngångsrikt artbevurunde ärenligt miljö- och energiministern utt ett särskilt handlingsprogram upprättasför värd av akut hotade, sällsynta och sårbara urter. börsvura för alt ett sådant las fram. Ett viktigt led i detta arbete är deartdatabanker för flora och fauna som med anslag från nuturvårdsverket hållerpå att byggas upp av och som beräknus vuru 1989. har nämnts deltagande i detinternationella naturvårdssamarbetet. Detta arbete är till stor del inriktatpå skyddet av hotude växl-och djururter. Miljö- och energiministern vill betonuvikten uv ull uklivt bidrur till utt de internationella insatserna förflora och fauna blir framgångsrika. Motionerna JoU 1987/88:23 Ett omfuttunde ulgärdsprogrum för skydd uv vuxt- ochdjurlivet luggs frum i folkpurtiets purlimotion Jo719 yrkunde 65. Som denviktiguste åtgärden för skydd av sällsynta eller hotude arter ungessäkerställande av deras livsmiljöer. Andra åtgärder är fridlysning av såvälväxter som djur, nuturskyddsom-ruden. ökade forskningsinsatser, en permanenturtdutubunk och ett hund-lingsprogrum för bevurunde av genetiska resurser.Också i moderutu sum-lingsparliets partimolion Jo75l föreslås ett antalåtgärder för skydd uv urter och genetisk vuriution. Utökud forskning frumhallssom ungelugen liksom bevurande så långt möjligt i urlernus egen miljö ochförstärkning uv lugstift-ningen med ett skydd för både växter och djur somockså måste verku förebyggande (yrkande 15). 1 yrkande 16 begärs resurser tilloch ökad informution om fuunu- och floruvårdskommittéernu vid Sverigesluntbruks-universilet. Vpk anser i sin purlimotion Jo786 ull fuunu- ochfloruregister måste byggas upp i varje län. Metoderna för förmedling av sådaninformation mellan länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelsernu måste utvecklusoch skogsvårdsstyrelsernas personal trånas i utt unvändu registren i sinverksamhet (yrkande 6). Enligt motion Jo3S (c) yrkande 9 bör jordbrukarebeviljas statligt stöd för upprätthållande av den genetiska mångfalden inaturen. I motion Jo71l (fp) begärs skyndsumt förslag till ändringav 18 cS nuturvårdslagen (1964:822) så utt groddjuren ges ett vuruktigt skydd.Enligt motionärernu måste nu gällunde fridlysning kompletlerus med ett biotopskyddutformut sotn en generell lillslåndsplikt för utfyllnud uv vålmurker ochvuttenområden. Motionärerna i niotion Jo716 (fp) konstuterar attkartläggningen och skyddet av de mest sällsynta fiskarterna är mycketofullständiga. Ett progrum för varaktigt skydd av dessa arter måste därförularbetus. Kruftfulla åtgärder för utt rädda sälstammarna i Östersjönbegärs i folkpurtiets purlimotion Jo719 yrkande 46. Som exempel nämns minskadegiftulsläpp, flera skyddsområden samt uppfödning och utsättning uv sulung-ar. Utskottet har understrukitbehovet av kraftfulla åtgärder för skydd av utrotningshotade växt- ochdjurarter. Vid /87 fanrt utskottet det från mårtga synpunktervärdefullt utt ett nytt unslug inrätluls för kostnader i samband med särskildainsatser för dessa arter (JoU 1986/87:17 s. 18, rskr. I likhet med miljö-och energiministern vill utskottet som ett uv de viktigaste instrumenten fördetta angelägna arbete framhålla hänsynstagande vid den fysiska planeringen ochvid olika former av markanvändning. Ytterligare åtgärder är emellertidnödvändiga. En stark och målinriktad forskning liksom ett särskilthandlingsprogram för vård av akut hotude, sällsynta och sårbara urter är ocksågrundläggande för ett framgångsrikt artbevurunde. Som frumgår uv vud utskottetunför under budgetuvsnittet i dettu betånkunde bör riksdugen öku det avregeringen föreslugnuunsluget för vård uv hotude urter frun 2 milj. kr. till 3 milj. kr. JoU1987/88:23 Utskottet ansluter sig till propositionens förslug uttnaturvårdsverket bör unsvuru f()r ull ett särskilt hundlingsprogrum ularbetus.Enligt vud utskottet erfurit urbetur sedan den en särskildtjunstemun vid nuturvurdsverket bl. a. med plunering och sumordning uv verketsuppgifter med uvseende på åtgärder i sumbund med vården uv hotade och sullsyntudjururter. deltugunde i det internutionellu nuturvurdssumurbetet ärtill stor del inriktut pu skvddet uv hotude vuxt- och djurarter. Utskottetdelur miljö- och energiministerns bedömning av vikten av att aktivtbidrur till utt de internutionellu insutserna på området blir framgångsrika.Vud utskottet sålundu unfört tillgodoser enligt utskottels mening i ulltväsentligt syftet med molionernu Jo7l9 yrkunde 65 (delvis) och Jo75l yrkunde15. Molionernu bör således inte medföra någon särskild riksdugens åtgärd. Miljö- och energiministern hänvisur i propositionentill de urtdutubunker för floru- och fuunuvurd som är under uppbyggnad vidSveriges och sotn beruknus vuru i full drift år 1989.Utskottet hur erfurit utt det är frugu om ett försöksprojekt som inleddes år1984 och som bedrivs pu uppdrug uv SNV och i sumurbete med floru- ochfuunuvårdskommittéer-na. Dess syfte är utt insutnlu. utvurderu ochlillhunduhullu informution om hotude växt- och djururter. Projektet lur ocksåinitiutiv till fiiltstudier och föreslår lutnplign forskningsområden ochåtgärder för bevurunde av hotude urter. Informationen, som till viss del spridsi form uv faktublad, omfattar bl. u. en uris utbredning och lokuler i ,beskrivning uv urlen sumt den aktuella hotbilden gruderud i klusser. Projektetbedrivs i samarbete med umutörboianister och berördu myndigheter. I likhet medmiljö- och energiministern vill utskottet betonu den vikt dettu urbete hur förbevurande av våra hotade växt- och djururter. Av stor betydelse i summunhungetär också det särskildu hundlingsprogrum som enligt propositionen komnier att utarbetasUV nuturvårdsverket. Vud utskottet sålundu unfört tillgodoser enligt utskottetsmening i allt väsentligt syftet med motionerna Jo719 yrkande 65 (delvis). Jo751yrkande 15 och Jo786 yrkande 6. Motionerna bör således inte förunledu nugonriksdugens vidure åtgärd. Med det unfördu får uven syftet med motion Jo751 yrkunde16 unses i ullt väsentligt tillgodosett. Utskottet hur tidigure och senust i murs 1988 frumhullitvärdet av ett vuriutionsrikt odlingslundskap och dess storu betydelse för bl.a. ett rikt växt- och djurliv (JoU 19S7/S8: IS s. 13 f.). I likhet med miljö-och energiministern unser utskottet det mycket ungeläget utt verksamhetenfortsätter. och vad utskottet ovun unfört otn övrigu åtgärderpå området, tillgodoser enligt utskottets mening i ullt väsentligt syftet medmotion Jo38 yrkunde 9. Motionen uvstyrks således. Frugun om komplettering av 18 c S naturvårdslagen motionJo711 - behandlades av utskottet senust . Utskottet et;inrude då om utt sådana vatlenföretag som motionärerna ville belägga med tillståndsplikt enligt nuturvårdslagen bedöms enligt vutlenlugen (1983:291). Med de förut- sältningur som sedun lagens ikruflträdunde den 1 junuuri 1984 gäller för vutlenföretug konstuterude utskottet utt nulurvurdsintressenu hur en starku- re slällnini? än vud sotn tidigure vur fullet (JoU 1987/88:17 s. 19). unförduuvstyrker utskottet motion Jo711. JoU 1987/88:23 Vud utskottet ovun har unfört om pågående och planeradegenerellu åtgärder till skydd för utrotningshotude urter ur enligt utskottetsmening ägnude utt i ullt väsentligt tillgodose syftet med motion Jo716.Motionen bör således inte förunledu nugon riksdugens åtgärd. Utskottet hur tidigure och senust för ett ur sedun uttulutsin oro för tillståndet hos den svensku sulstummen (JoU 1986/87:17 s. 18 f.).Utskottet som ser ullvurligt pu murinu miljö, för vilken bl. a.sälurnu ur ett offer, hur i unnut summunhung i dettu betånkunde (s. )uttulut sig för kruftfullu åtgärder mot huvsföroreningurnu i bl. a. dettaområde. tillsummuns med vud utskottet anföri ovun.tillgodoser enligt utskottels mening syftet med motion Jo7l9 yrkunde 46, somsåledes inte bör medföru någon riksdugens vidure åtgärd. Utvidgning av vissa nationalparker m.m. I dettu avsnitt tar miljö- och energiministern upp enframställning frun slutens nuturvårdsverk ull dels utvidgu nutionulparkernuÄngsö, och Golsku Sandön till utt omfatta omgivandevuttenområden, dels utvidga Sånfjullets nutionulpurk. I uvsnittet behundlusäven en frumslållning från nuturvurdsverket om medgivunde till intrång i StoruSjöfullets nulionul-' park med uniedning av en planerad turistanläggning vidVietus. Nutionulpurkernu , och Golsku Sandön Nutionulpurkernu , och Golsku Sandönföreslås utvidgade till att omfallu omgivande vattenområden. Miljö- och energiministern anser utt det finns pruktiskufördelur med alt lutn nutionulparkernu och överensståmmu medden rådunde fustighelsindelningen. så ull även de till fustigheternu hörundevuttenomrädenu omfattas uv nationalpurksbestämmelsernu. Del kun enligt miljö-och energiministern också finnus behov av att reglera viss verksnm-het, bl. u.ullmänhetens tillträde till vuttenområdet närmast öarna. När det gäller anser miljö- ochenergiministern att förhållandena i vattenområdet runt kanbehöva regleras, Öns vattenområden hyser nuturvetenskupligu värden. 1 likhetmed och del storu flertulet remissinstunser anser miljö- ochenergiministern utt det finns behov uv utt låtu även det omgivundevattenområdet runt Golska Sandön ingå i nutionulpurken. Vud gälleruvgränsningen i vuttnel unses det inte finnus skäl utt låtu nutionulpurkenomfallu något unnut vutlenområde un vud som hänförs till berörd fustighelenligt lugen (1950:595) om gräns mot ullmänl vutlenområde. Utskottet delar miljö- och energiministerns bedömning avbehovet uv en utvidgning uv vissa nutionulpurker. Riksdugen bör såledesbemyndiga regeringen att utvidga nationalpurkernu , ochGotsku Sund-ön i enlighet med vud som redovisus i propositionen. Sunfjalletsnationalpark JoU 1987/88:23 nutionulpurk föreslus utvidgud med omgivundemark som är upptagen på naturvårdsfonden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utvidgning avSånfjällets nationalpark. Miljö- och energiministern föreslår utt medgeren turistanläggning i unslutning till slutens vuttenfallsverks bebyggelse vidVietas i Stora Sjöfullets nutionulpurk. Förslugel om intrång hur i princip tillstyrkts uvremissinstunserna. Med hänsvn till den exploatering av området som redun harskett på grund av vuttenkruftsutbyggnuden och du den plunerude verksumhetenenligt miljö-och energiministern låter sig förenus med naturvårdens intressenbör intrånget fä ske. Några remissinstanser har framfört synpunkter idetaljfrågor beträffande den föreslagna dispositionsplanen. Detta är frågor somenligt miljö- och energiministern bör behandlas i samband med plangenomförandet.Del förutsätts i propositionen att berörda intressenter får framföra sinasynpunkter i detta summunhung. Folkpurtiet begär i sin partimotion Jo719 yrkunde 55 attvissa delar av Storu Sjöfullets nutionulpurk sotn forlfurande hur stortskyddsvärde inför-livus med intilliggande Sareks nutionulpurk. Andra områden iparken bör slås ihop med en ny nutionulpurk i Sjaunjaomrädet. Enligtpurlimotionen Jo75l (m) urholkar de i bl. a. Storu Sjöfallets nationalparkexploaterade områdena respekten för nutionulpurksbegreppet. Dessa delur böröverförus till nuturreservat (yrkande 6 delvis). Utskottetfår för sin del anföra följande. , som i sin hemställun till regeringenkonstuterar ull det bedrivits turistisk verksumhel i Vietus,unser alt en permanent turistanläggning i området väl låter sig förenas mednaturvårdens intressen. Dennu uppfattning delas av miljö- och energiministern.Utskottet finner inte anledning till annan uppfattning i frågan men förutsätter- i likhet med miljö- och energiministern att berörda intressenter får framförasinu synpunkter i sumbund med plangenomförandet. Med del anförda tillstyrkerutskotlet regeringens förslag om en turislunläggning vid Vietus i enlighet medvud som unförs i propositionen. Utskottet finner inte heller uniedning tillomstrukturering uv nutionulpurken och uvstyrker därmed motionerna Jo719 yrkande55 och Jo751 yrkande 6 (delvis). Miljö- och energiministern anser att somcentrul förvuli- ningsmyndighel även i fortsättningen bör ha ansvaret för samordningen av nuturvårdsförvultningen i hela landet. är regional förvalt ningsmyndighet och bör även i fortsättningen ha ansvaret för nalurvårdsför- vultningen i länet. Länsstvrelsen bör enligt miljö- och energiministern tillförvulture uv nu- JoU 1987/88:23 turvurdsobjekt utse den som med hänsyn tillkompetens sumt från nuturvurdssynpunkt och uv ekonomisku eller undru skälbedöms som mest lämplig för undumålet. Miljö- och energiministern kommer uttföreslå regeringen utt nuvarande föreskrift i 3 S naturvårdsförordningen attvissu uppräknude myndigheter och orgun i förstu hund skull utses tillförvulture bör utgå. Miljö- och energiministern unser utt nuturvurdsverket börfå i uppdrug utt i samråd med se över formerna för denekonomisku pluneringen och redovisningen uv medlen för vård och förvultning uvnuturvårdsobjekt. - och inte som nuturvårdsverket - börvuru prövunde myndighet beträffunde stulsbidrug ur vårdunsluget till kommuner,stiftelser m. fl. sumt för lundskupsvård. Länssivrelsernu bör enligt miljö- och energiministernkunnu tu upp för-hundlingar med kommuner och lundsting om unsvuret förnuturvårdsförvultningen och koslnudsunsvurel för förvaltningen uv enskildunaturvårds-objekt. Skötselplanen för ett nuturreservut och ettnalurvårdsområde bör enligt miljö- och energiministern göras till ettobligatoriskt dokument som skall ingå i förordnandebeslutet. Arbetetmed skötselplaner för befintliga reservat bör intensifieras. De statliga insatserna för vård och förvaltning avnalurvårdsobjekt bör enligt miljö- och energiministern i förstu hundkoncenlrerus till områden av riksintresse för vetenskaplig naturvård ochfriluftsliv. Insatser för utt bevuru omistligu nuturvården bör prioriterus. En översyn bör ske av alla naturvårdsobjekt med syfte attnaturvårdsförordnanden som inte längre ur moiiverude kan upphävas. Miljö- ochenergiministern kommer senare att föreslå regeringen det uppdrag som erfordrasför utt genomföru en omprövning uv nulurvårdsobjeklen. , länssiyrelsernu ochnalurvårdsförvaltarna bör enligt miljö- och energiministern i sitt arbete medförvaltningen av naturvårdsobjekt pröva andra finansieringskällor för täckandeav vissa kostnader för nuturvårdsförvaltning utöver statsanslag.