bet · GB01AU5 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 19 motioner omledighet. Samtliga motioner väcktes under den allmänna motionstiden iår. Tre av motionerna gäller en översyn avledighetslagstiftningen för att bättre anpassa den till särskilt de mindre företagenssituation. Övriga motioner handlar huvudsakligen om nya ledighetsformer, t.ex.för anhörigvård, för medverkan i skolundervisning samt för medverkan i detsvenska katastrofbiståndet. Även frågan om utökade möjligheter till ledighetför vård av barn tas upp. I några motioner begärs att den lagstadgade rättentill hel ledighet skall förlängas och i ett par motioner aktualiserasmöjligheten att förkorta arbetstiden tills barnet fyller . I tvåmotioner tas omplaceringar i samband med föräldraledighet upp. Samtliga motioner avstyrks av utskottet med hänvisningbl.a. till pågående utredningsarbete. Slutligen föreslås i ett par motioner en utökning avföräldraledigheten för adoptivföräldrar. Med anledning av dessa motioneruttalar sig utskottet för att regeringen skall överväga förutsättningarna fören utökad ledighet vid adoption och därefter återkomma till i frågan. Femreservationer.och ett särskilt yttrande har fogats till betänkandet. 1986/87:So261 av m.fl.(m) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag bör föreläggas om rätt till ledighet för vård av sjukeller handikappad anhörig i enlighet med vad i motionen anförts. 1986/87:A701 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att rätten tillledighet för vård av barn för adoptivföräldrar skall gälla från den dag barnetkommer till . 1986/87:A705 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en successivt införd laglig rätt tillledighet för vård av anhörig eller annan närstående vid svårare sjukdom ellervid konvalescens i hemmet, med prioritet för vård i livets slutskede.Motiveringen återfinns i motion 1986/87:Sf206. 1986/87:A707 av m.fl.(c) vari yrkas AU 1987/88:5 1. att hos regeringen begär förslag så att denlagstadgade rätten till tjänstledighet för vård av småbarn förlängs till . Motiveringen återfinns i motion 1986/87:So609. 1986/87:A714 av m.fl.(c) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till lag om tjänstledighetför vård av anhörig. Motiveringen återfinns i motion 1986/87:So216. 1986/87:A716 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till utökning av rätten till tjänstledighet försmåbarnsföräldrar och förändring av meritvärdering för vård av egna barn ienlighet med motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1986/87;So615. Frågan om meritvärdering för vård av egna barn behandlas ibetänkande AU 1987/88:9. 1986/87:A722 av m.fl.(s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom arbetstagares rätt till ledighet för att delta i skolans undervisning. 1986/87:A726 av m.fl.(c,m,fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående behovet av en översyn av ledighetslagarna. 1986/87:A733 av och () vari yrkas att beslutar om följande ändring av 3 § lagen.om rätttill ledighet för vård av barn (1978:410) m.m.: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetstagare har rätt till ledighet Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel förvård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning ledighet,dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av avarbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel le- normalarbetstid. Rätten till hel le dighet gäller till dess barnet har dighetgäller till dess barnet har uppnått ett och . Rätten till Rätten till förkortning av arbetsti- förkortningav arbetstiden gäller till den gäller till dess barnet har upp- dessbarnet har nått ålder nått ålder eller till den senare eller till den senare tidpunkt då bar tidpunkt då barnet har avslutat det nethar avslutat det första skolåret, första skolåret. 1986/87:A734 av m.fl.(m) vari yrkas 25. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående ledighetslagarna. 1986/87:A737 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till lagstiftning omtjänstledighet för anhörigvård i enlighet med i motionen framförda förslag. 1986/87:A738av () vari yrkas att hos regeringen 1987/88:5begär en utredning om en ovillkorlig rätt för förälder med barn att- utan någon som helst ersättning från det allmänna - begränsa sinarbetsinsats till . 1986/87:A739 av m.fl.(fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande rätten till tjänstledighet för medverkan i det svenskakatastrofbiståndet. 1986/87:A743 av m.fl.(fp) vari yrkasatt beslutar om sådan ändring i lagen om rätt till ledighet för vårdav barn så att adoptivföräldrar ges rätt till ledighet för vård av barn tilldess förflutit från adoptionen eller från barnets ankomsttill . 1986/87:A751 av m.fl.(c) vari yrkas 3. att hos regeringen begären översyn av ledighetslagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begärförslag till lag om förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet. 1986/87: A752 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande rätt till ledighet för vård av barn. 1986/87:A754 av och ()vari yrkas att beslutar att ändra i lagen om rätt till ledighet förvård av barn (1978:410) så att 3 § andra meningen ges lydelsen: "Rättentill ledighet gäller till dess barnet uppnått ålder". Motiveringenåterfinns i motion 1986/87:So638. 1986/87;A813 av m.fl.(fp) vari yrkas 13. att hos regeringen begär en kartläggning avproblemet med omplaceringar efter föräldraledighet. 1986/87:A819 av m.fl.(c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om diskriminering av arbetstagare på grund avföräldraledighet. Aktuella lagarom ledighet m.m. tillkom ett antal lagar om rätt tillledighet för olika ändamål: Denna ersattes avlagen om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare. Sådan ledighet förutsätter att arbetstagaren är en nyinkommen vuxeninvandrare. Kommunen är skyldig att informera arbetstagaren omsvenskundervisningen samt skyldig att samråda med arbetsgivaren om lämpligtidpunkt för undervisningen. Genomsnittligt uppgår studietiden till 700undervisningstimmar. Villkoret är attarbetstagaren varit anställd hos arbetsgivaren under de senaste 1' 1987188. två årensamt att studierna har en planmässig uppläggning. Utbildningens AU1987/88:5 längd begränsas inte i lagen. Arbetstagaren avgör i princip själv närhan eller hon skall ta ledigt, men arbetsgivaren har rätt att skjuta upp enbegärd ledighet. lag om rätt till ledighet förvård av barn m.m. (omtryck 1979:645 och ändring 1982:91). Arbetstagaren harrätt till hel ledighet tills barnet fyller 1 1/och rätt att förkorta sinarbetstid till 3/4-tid tills barnet har uppnått ålder eller avslutatdet första skolåret. Ledigheten får delas upp på högst två perioder för varjekalenderår. När arbetstagaren återgår till arbetet behöver han eller hon inteacceptera annan omplacering än sådan som ligger inom ramen föranställningsavtalet. lag om rätt till ledighet förvissa föreningsuppdrag inom skolan m.m. (ändring 1982:93). Sådan ledighetförutsätter att arbetstagaren tillhör en ideell förening som åtagit sig att påuppdrag av en kommun medverka i skola eller fritidsverksamhet. Arbetstagarenfår vara ledig högst per kalenderår. Dessutom finns bestämmelser om ledighet i 1974 årsförtroendemannalag (gällande arbetstagares fackliga uppdrag), 1976 årsmedbestämmandelag (gällande förhandlingsuppdrag), arbetsmiljölag(gällande uppdrag som skyddsombud) samt i anställningsskyddslagen (gällande tid för att söka nytt arbete för en arbetstagare som är uppsagd). Ledighet för värnpliktstjänstgöring och för offentligauppdrag är reglerade genom annan lagstiftning. Vid sidan av den lagfästa rättentill ledighet finns det förordningar och avtal som tar upp hithörande frågor. Utvecklingen av frånvaron från arbetet (exkl.semesterfrånvaro) redovisas i tabell 1. Frånvarande från arbetet i procent av antaletsysselsatta i åldrarna 5,2' Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar ' Gäller fördelade sig frånvaron,bortsett från semester, på ett flertal orsaker (se tabell 2). AU 1987/88:5 Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar Med frånvaro menas här minst en veckas frånvaro frånarbetet. Tabellen visar att sjukdom är den främsta frånvaroorsakenför både kvinnor och män. Man kan vidare se att föräldraledigheten utgör del av kvinnornas frånvaro och att den å andra sidan fortfarande har enmycket liten betydelse för männens frånvaro. Över huvud taget har derasfrånvaro totalt sett ökat i endast ringa grad det härgäller, från till 1985. I detta betänkande behandlas 19 motioner omledighetslagstiftningen. Det gäller bl.a. en översyn av lagstiftningen ochföräldrarnas möjligheter till ledighet för vård av barn. I tre motioner begärs en översyn avledighetslagstiftningen. m.fl. (m) framhåller i motion 1986/87:A734att ledighetslagarna var för sig har varit motiverade och haft stor betydelseför de anställda. Lagarna har emellertid fört med sig problem påarbetsplatserna. Motionärerna pekar på den höga frånvarofrekvensen som sägsinnebära en kraftigt ökad belastning på såväl samhället som företagen. Vidarevill motionärerna fästa uppmärksamheten på att anställningstryggheten för defast anställda medför otrygga anställningsförhållanden för de vikarier somanlitas vid ledigheter. Motionärerna anser att större hänsyn måste tas till deförutsättningar som gäller på de enskilda arbetsplatserna, särskilt då tillförhållandena i de mindre företagen. Av ledighetsformerna bör möjligheternatill ledighet för vård av barn prioriteras. Rätt till ledighet för studier börbegränsas till de fall då studierna har anknytning till arbetsuppgifterna. Ävenledighet för fackligt arbete bör kunna begränsas. Slutsatsen i den aktuelladelen av motionen är att den översyn som tidigare hade påbörjats inomarbetsmarknadsdepartementet med uppgift att anpassa ledighetslagarna till defaktiska förutsättningarna bör återupptas och samordnas med den utredning omarbetstidslagstiftningen som motionärerna föreslår. Även i motion 1986/87:A726 av m.fl. (c,m,fp)begärs att den tidigare inledda översynen av ledighetslagstiftningen skallåterupptas. Motionärerna hävdar att lagarna är svårhanterliga för arbetsgivarnaeftersom deras skyldigheter ofta är uttryckta i abstrakta formuleringar. Deanser att det är av vikt att ledighetslagarna anpassas till de mindreföretagens situation.Bland de lagar som anses vara aktuella för översyn återfinns AU 1987/88:5studieledighetslagen och förtroendemannalagen. m.fl. (c) framhåller i motion 1986/87: A751det självklara i att anställda i olika situationer behöver ett lagfäst stöd förtjänstledighet. Av sociala och andra skäl kan det även vara rimligt att i vissafall utvidga rätten till ledighet. Det gäller tjänstledighet för vård av småbarn , för vård av anhörig och vid medverkan i det svenskakatastrofbiståndet. är det enligt motionärerna så att ledigheternakan medföra problem i form av sämre planering och ökade kostnader i denverksamhet som bedrivs. Detta gäller särskilt på mindre arbetsplatser. I den översyn av ledighetslagstiftningen som begärs imotion A751 bör man enligt motionärerna noggrant överväga de problemkorttidsfrånvaron för med sig samt vidare vilka typer av ledigheter som börprioriteras framför andra. Det kan enligt motionärerna ifrågasättas om rätttill ledighet ovillkorligen skall finnas för studier som inte har någonanknytning till arbetet. Vidare bör övervägas att begränsa de fackligaförtroendemännens rätt till ledighet med bibehållen lön, i de fall den fackligaverksamheten inte har anknytning till den egna arbetsplatsen. Utskottetvill för sin del anföra följande. Ledighetslagarna tillkom och under detdecenniet märktes en successivt ökad frånvaro från arbetet (se tabell 1). Dennakan till stor del tillskrivas de ökade möjligheter till ledighet försmåbarnsföräldrar som statsmakterna har velat främja genomföräldraledighetslagen men också genom utbyggnad av föräldraförsäkringen (setabell 2). Ledighetslagarna har skilda syften, men sammantaget bidrarde till att göra det möjligt för arbetstagarna att variera arbetstidens längdoch ge önskad flexibilitet i arbetstidsuttaget. Frågan om flexibilitet i arbetstidsuttaget behandlas ipromemorian Förstärkt rätt till föräldraledighet (Ds A 1987:6), vari föreslåsvissa ändringar i föräldraledighetslagen fr.o.m. . Bl.a.föreslås att arbetstagaren skall få rätt att välja en arbetstid som är längreän tre fjärdedelar av arbetstiden men kortare än heltid. Vidare föreslås attantalet tillåtna ledighetsperioder utökas från två till tre. Promemorianhar remitterats och remisstiden utgår . Utskottet har senast i sitt betänkande AU1986/87:6 motsatt sig att man skall ompröva målsättningen för de olika ledighetslagarnaoch de intresseavvägningar som ligger bakom dem. Utskottet vidhåller dennaprincipiella ståndpunkt. Däremot har utskottet ställt sig positivt till attaktuella lagar ges en lagteknisk översyn. Det ingår också i uppdraget förkommittén för översyn av semestervillkoren att pröva om de olika ledighetsreglernakan sammanföras till ett mer generellt system. Anknytande till det i motion A734 påtalade behovet avsamordning mellan utredningsarbetet på ledighetsområdet resp. arbetstidsområdetbör nämnas att den tillsatta arbetstidskommittén enligt sina direktivskall utgå från semesterkommitténs överväganden (dir. 1987:23). Som ett särskilt motiv för den översyn som begärs i deföreliggande motionerna anges att ledighetslagarna bättre bör anpassas till demindre företagens situation. Liksom föregående är konstaterar utskottet attinne- börden aven sådan anpassning är att de anställdas lagfästa rätt till ledighet AU1987/88:5 blirgraderad efter företagens storlek. Utskottet vidhåller uppfattningen att en sådanutveckling i längden inte kan vara till fördel för de mindre företagen och derasmöjligheter att rekrytera och behålla arbetskraft. härtilloch till vad som i övrigt anförts avstyrker utskottet motionerna A726, A734 ochA751 i aktuella delar. I detta avsnitt redovisas sex motioner med yrkanden omytterligare möjligheter till ledighet. I fyra motioner föreslås en rätt tillledighet för anhörigvård. I motion 1986/87:A737 av och (fp) betonas vikten av att äldre, sjuka och handikappade så långtmöjligt kan få vistas i sin egen hemmiljö. Därtill kommer detsamhällsekonomiska skälet att en sådan vårdform är billigare äninstitutionsvård. Motionärerna framhåller att anhörigvårdarna är eneftersatt grupp och att ett av deras problem är svårigheten att få tjänstledigtför vårduppgifter. Rätten till tjänstledighet för anhörigvård bör därförlagfästas. Även i motionerna 1986/87:So261 av m.fl.(m), 1986/ 87:A705 av m.fl. (fp) samt 1986/87:A714 av KarinIsraelsson m.fl. (c) beskrivs anhörigvårdens sociala och ekonomiska betydelse.I dessa motioner framhålls att tjänstledigheten - för att inte vara ett slag iluften - borde kombineras med ersättning till anhörigvårdarna. I motionernaSo261 och A705 pekas i detta sammanhang på vårdarens sjukpenning, medan motionA714 visar på den lösningen att landstingen/kommunerna tillsammans eller var försig projektanställer anhöriga för vissa vårduppgifter. Enligt den senaremotionen skall vårdarbetet självklart räknas som en merit i yrkeslivet. Enligtmotion A705 kan rätten till ledighet införas successivt med prioritet för vårdi livets slutskede. I motionerna hänvisas till anhörigvårdkommitténs förslag ibetänkandet SOU 1983:64 om en lagstadgad rätt till ledighet för en arbetstagaresom önskar vårda sjuk eller handikappad anhörig i hemmet. Kommittén föreslog en uppdelning av ledigheten i kortareresp. längre ledighet beroende på vårdsituation. Av samhällsekonomiska skälavstod kommittén från att föreslå ekonomisk ersättning. Den ansåg dock attekonomiskt stöd i första hand borde ges vid vård i livets slutskede. Så gottsom samtliga remissinstanser tillstyrkte förslaget om lagstadgad rätt tillledighet. förslag har sedermera övervägts aväldreberedningen som i betänkandet Äldreomsorg i utveckling (SOU 1987:21)lägger fram motsvarande förslag. Enligt äldreberedningen bör således en lagstadgadrätt till ledighet för vård av anhörig införas. Trots önskvärdheten ochangelägenheten av en ekonomisk ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen fannberedningen att den ej kunde lägga fram något sådant förslag på grund avsvårigheterna att finna finansiering till en dylik reform. Beredningenunderstryker dock att ekonomisk ersättning från socialförsäkringen bör införas såsnart ekonomiskt utrymme finns. I första hand bör ekonomiskt AU 1987/88:5stöd lämnas för vård i livets slutskede. behandlade ettförslag om att ATP-grundande ersättning med sjukpenningbelopp skall utges frånden allmänna försäkringen för vård av anhörig eller annan närstående. Utskottetavstyrkte bifall till det aktuella yrkandet med hänvisning till den pågåendeberedningen av frågan inom (SfU 1986/87:17). Inom regeringens kansli pågår överväganden i frågan medanledning av anhörigkommitténs betänkande. Med hänvisning härtill börmotionerna So26], A705, A714 och A737 inte föranleda någon åtgärd. m.fl. (s) för i motion 1986/87: A722 framtanken på rätt till ledighet för att medverka i skolans undervisning.Motionärerna framhåller att målsättning - såsom den kommer tilluttryck i Läroplan för 1980, mål och riktlinjer - förutsättersamverkan mellan skola och arbetsliv. Skolledningen skall ta initiativ för attfå personer med specialkompetens och yrkeserfarenhet, fackliga företrädarem.fl. att medverka i undervisningen. En stor brist enligt motionärerna är dockatt denna samverkan inte kan förverkligas beroende på att arbetstagare nekasledighet. Därför krävs ändring i lagstiftningen. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernabeträffande behovet av en nära samverkan mellan skola och samhälle. Redan i daghar en arbetstagare rätt att vara ledig från sin anställning för att medverka iskola eller fritidsverksamhet på uppdrag av en ideell förening eller liknande somarbetstagaren tillhör. Därutöver har föräldrar rätt till ledighet ochtillfällig föräldrapenning för att besöka barnets daghem, skola ellerfritidshem under per barn och år (s.k. kontaktdagar). Utskottetär inte övertygat om behovet av en lagstadgad utvidgning av rätten tillledighet för detta ändamål, varför motionen avstyrks. I motion 1986/87:A739 av m.fl. (fp) föreslåsatt regeringen får i uppdrag att lägga fram förslag angående rätt tilltjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet. Motionärernaframhåller att frivilligorganisationer som Röda korset m.fl. har organiseradepersonalgrupper som snabbt kan rycka in vid katastroftillfällen. Eftersominsatserna ofta är korttidsuppdrag kan det inte begäras att de personer somskall anlitas måste säga upp sina anställningar. Under förutsättning att det ärfråga om statliga hjälpinsatser bör en lagstadgad rätt till tjänstledighetinföras, främst med hänsyn till frivilligorganisationernas personal. Utskottet delar uppfattningen att det är väsentligt att deanställda har goda möjligheter att få tjänstledigt för att delta i det svenskabiståndsarbetet. Så är också fallet för dem som är offentligt anställda. Inomden enskilda sektorn har bl.a. utfärdatrekommendationer om tjänstledighet för biståndsverksamhet av olika slag. Medhänvisning till de möjligheter som sålunda föreligger anserutskottet att det inte är påkallat att införa en lagstadgad rätt till ledighetför tjänstgöring inom katastrofbiståndet. Motionen avstyrks därför. Föräldraledighet AU 1987/88:5 I flera motioner föreslås en förlängning avsmåbarnsföräldrarnas rätt till ledighet. I partimotion 1986/87:A707 föreslår attföräldrarnas lagstadgade rätt till tjänstledighet för vård av små barn skallförlängas till . Samma förslag förs fram i motionerna 1986/87:A716 av AlfSvensson (c), 1986/87: A733 av Chadotte och (),1986/87: A751 av m.fl. (c) samt 1986/87:A754 av KerstinGellerman och (). I motion 1986/87: A738 av () framhållsföräldrarnas oro för att lämna sina 10-12-åringar ensamma mellan skolans slutoch den tidpunkt en arbetande förälder kommer hem. Enligt motionen skulle dettaproblem avhjälpas med en lagstadgad rätt för föräldrar med barn att - om man så önskar - inte arbeta mer än . Avsamhällsekonomiska skäl bör någon ersättningsrätt däremot ej införas. Imotionen begärs en utredning om rätt för förälder att förlänga sin föräldraledighettills barnet fyller . I motion 1986/87:A752 av och (fp) föreslås slutligen ett tillkännagivande till regeringen beträffandeförslag om dels rätt till hel ledighet tills barnet fyllt , dels rätttill deltid tills barnet fyllt . Det gemensamma syftet med motionsförslagen är att vidgaföräldrarnas möjligheter att själva vårda sina barn i hemmet. Det får samtidigtkonstateras att det i flera av motionerna förutsätts att föräldrarna underledigheten skall kunna uppbära ersättning från det allmänna: De motionsförslagsom lagts fram i ersättningsfrågan, om vårdnadsersättning, vårdlön resp.vårdnadsbidrag, avslogs emellertid av på hemställan avsocialutskottet (SoU 1986/87:34). Utskottet ser positivt på den utveckling mot ökadflexibilitet inom föräldraledighetens ram som kommer till uttryck i dettidigare nämnda Ds-betänkandet. Med hänsyn till det anförda och då utskottetinte är berett att förorda en förlängning av den obetalda föräldraledighetenavstyrker utskottet motionerna A707, A716, A733, A751 och A754 i här aktuelladelar. Av samma skäl anser utskottet att det saknas anledning att nu hosregeringen begära en utredning om en ovillkorlig rätt för förälder att förkorta sin arbetstid till . Utskottetavstyrker därmed motion A738. Det sagda innebär också att utskottet avstyrkermotion A752 vad gäller ett tillkännagivande till regeringen om rätt tillledighet för vård av barn. I motionerna 1986/87:A743 av Chadotte m.fl. (fp)och 1986/ 87:A701 av () behandlas frågan omföräldraledigheten vid adoption av barn. I motion A743 anförs att adoptivbarnnumera jämställs med biologiska barn. Detta betyder att man räknar ettadoptivbarns "födelse" som den tidpunkt då det kom till . Ävenom adoptionen inte gäller ett barn som är nyfött ställer det som regel likastora krav på föräldrarna som ett biologiskt barn. Föräldraledighetslagen tardock inte hänsyn till detta, eftersom tiden för ledighet enligt denna lagräknas från barnets födelse även när det gäller adoptivbarn. lagens 3 §ändras, så att det blir rhöjligt för adoptivföräldrar att stanna AU 1987/88:5hemma hos barnet räknat från barnets ankomst tillSverige. Motsvarande bör gälla vid adoptioner av barn födda i . Likartadesynpunkter och förslag läggs fram även i motion A701. hartillställt utskottet en skrivelse med likartade synpunkter som de refererademotionerna. Som framhålls i motionerna utgår föräldraersättning tilladoptivföräldrar från den dag de fått barnet i sin vård. Därefter kan deerhålla föräldrapenning och därtill anslutande ledighet tillsbarnet har fyllt . Motsvarande förmåner för vård av eget barn gällertills barnet har fyllt . Utskottet har Sympati för syftet med de här aktuellamotionerna. Regeringen bör därför överväga förutsättningarna för en förlängdföräldraledighet vid adoption. Utskottet utgår från att regeringen återkommertill i frågan. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna1986/87:A701 och 1986/87:A743 bör ges regeringen till känna. Tvåmotioner tar upp frågan om omplacering efter föräldraledighet. I partimotion 1986/87: A813 om ökad jämställdhet hänvisarfolkpartiet till att det förekommit uppgifter om att småbarnsföräldrar somutnyttjat föräldraledigheten blivit omplacerade när de kommit tillbaka till sinarbetsplats. Enligt motionen är det därför angeläget att regeringen låter göraen kartläggning av omplacering efter föräldraledighet. Om så visar sig varanödvändigt bör regeringen återkomma till med förslag till åtgärder.