bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker för sin del regeringens förslag atten vägtrafikmodell bör införas för järnvägsdriften och att statens järnvägardelas upp i ett affärsverk (SJ) för trafiken och en myndighet med ansvar förinfrastrukturen (). Därigenom kan SJ ges likvärdiga konkurrensvillkori jämförelse med andra trafikgrenar samt förutsättningar att öka sin konkurrenskraftoch utvecklas så att dess fördelar som ett miljövänligt och energisnåltmasstransportmedel kan göra sig mer gällande trans- portmarknad. Utskottet har inget att erinra mot att regeringenbemyndigas besluta om, den närmare arbetsfördelningen mellan SJ och eller att banver ket får besluta om sin egen organisation. Av utskottets ställningstaganden i det föregående följeratt yrkandena i /88:19 motion T66 (vpk) att skall finnaskvar inom SJ avstyrks. Syftet med motion T95 (c) i denna del som inte har någotatt erinra mot uppdelningen av SJ i ett affärsverk och banverk är tillgodosettvarför den inte påkallar någon åtgärd från sida. Den avstyrks därförav utskottet. I motion T70 (vpk) begärs att privata konsultbolag, typIndevo, i fortsättningen inte skall få uppdrag hos statliga verk ochmyndigheter. Utskottet är inte berett att förorda att skallförbjuda statliga verk och myndigheter att använda vissa privata konsultbolag.Härav följer att motion T70 (vpk) avstyrks i denna del. I motion T48 (c) anförs att järnvägen har en mycket viktigroll alt spela i framtidens transportsystem. I då miljöaspekterna påtransportsystemet blir allt mer betydelsefulla framträder framför allt deeldrivna järnvägstransporterna som ett verkligt utvecklingsbartreformalternativ som har framtiden för sig. Föredraganden framhåller i propositionen att järnvägenrätt utnyttjad är ett miljövänligt och energisnålt masstransportmedel som haren viktig roll att spela i framtidens trafiksystem. Utskottet delar dennauppfattning och anser att syftet med motionen i denna del är tillgodosett. Denbör därför inte föranleda någon särskild åtgärd från sida. I motion T84 (m) framhålls att målet för järnvägspolitikenbör vara att, med bibehållande av en god trafikförsörjning, statens utgifterför järnvägstrafiken efter en snabb omstrukturering successivt skall minska.Inom SJ finns enligt motionärerna stora möjligheter till rationaliseringar.Dessa bör ske parallellt med kvalitetshöjande åtgärder både på gods- ochpersontrafiksidan. Vidare yrkas i motionen att bör uttala att såvälSJ som bör ledas av styrelser med erkänt duktiga företagsledare. Även utskottet anser det väsentligt att möjligheterna tillrationaliseringar tas till vara och att statens utgifter för SJ kan minskas.Den nya organisationen för SJ som såväl utskottet som motionärerna ställer sigbakom skapar enligt utskottets mening förutsättningar för att så skall ske. Somframgår av propositionen har SJ förklarat att man av egen kraft kan förbättrasitt årliga resultat med . Utskottet, som anser detnödvändigt att SJ kan svara upp mot de ekonomiska mål som angivits ipropositionen, förutsätter att regeringen noga följer och för riksdagenredovisar utvecklingen av SJ:s ekonomiska resultat. Något särskilt uttalandefrån om vilken typ av personer som skall ingå i SJ:s och banverketsstyrelser är enligt utskottets mening inte erforderligt: Det är självfallet såatt det inom styrelserna bl. a. måste finnas ledamöter som har stor erfarenhetav företagsledning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen i denna del. 3Indelningen av järnvägsnätet tu 1987/88:19 Stomjärnvägar för interregional trafik Enligt propositionen bör statens ansvar för den nationellatrafikförsörjningen tydligare komma till uttryck. Det föreslås därför att ettnationellt stomnät avgränsas för sådan person- och godstrafik som är avnationell och internationell betydelse. I stomnätet skall förutom bandelar medbåde person- och godstrafik även vissa sammanbindande godsbanor ingå. För stomnätet bör enligt föredraganden gälla att statengenom skall svara för investeringar och underhåll. Som huvudregel börgälla att SJ har trafikeringsrätten på stomnätet för såväl person- somgodstrafik. Trafikhuvudmannen bör dock om särskilda skäl föreligger kunna fåbegränsad trafikeringsrätt för lokal och regional trafik på stomnätet. Vid avgränsningen av stomnätet har i första hand valts utbandelar med en fjärrtrafik där trafikunderlaget för persontrafiken medgerminst fem dagliga dubbelturer. För att få en rimlig geografisk täckning avlandet föreslås dock även vissa banor av regionalpolitisk betydelse men medmindre trafik föras till stomnätet. De bandelar - sammanlagt nära 6000kilometer vilket motsvarar av dagens järnvägsnät - som med hänsyntill persontrafiken föreslås ingå i stomnätet är följande: Stomjärnvägar (person- och godstrafik) Banlängd (km) Katrineholm-Åby() 41 Hässleholm-ÅstorpSignestorp() 65 , Kristianstad-Karlshamn-Gullberna() 125 Kil-Ämål-Olskroken() 230 65 () Almedal-Borås-Värnamo-Alvesta . ()Karlberg-Tillberga-Köping 143 Ställdalen-Frövi-Köping(TGOJ) 109 Kolbäck-Eskilstuna-Flen(TGOJ) 70 /88:19 -FalunBorlänge - LudvikaGrängesberg- (viaHörken) 159 I stomnätet bör enligt propositionen även ingå desammanbindningsbanor som är strategiska för järnvägens godstransporter. Stomjärnvägar (godstrafik) Banlängd (km) Grängesberg-Ställdalenvia Silverhöjden (TGOJ) 18 Valskog-Rekarne(TGOJ) 24 (TGOJ) 61 Föredraganden anser att stomnätet har en avgörandebetydelse för möjligheterna att upprätthålla ett landsomfattandesammanhängande järnvägsnät. Bannätet har därtill i stor utsträckning betydelseför trafikhuvudmännens lokala och regionala kollektivtrafik. Det bör ankommapå att i sin löpande verksamhet successivt följa upp den förprdadeavgränsningen efter samråd med berörda intressenter. Beslut om stomnätets avgränsningbör dock enligt föredraganden fattas av regeringen. Det framhålls vidare i propositionen att det med hänsyntill statens övergripande ansvar för transportförsörjningen är angeläget attstaten även fortsättningsvis tryggar viktig interregional persontrafik som intekan upprätthållas på affärsmässiga grunder. Föredraganden anser att detstatliga åtagandet när det gäller köp av olönsam trafik bör utökas till attgälla sovvagnstrafiken på övre . I statens åtaganden bör vidare.inräknasköp av regionalpolitisk viktig persontrafik på och ,vilka ingår i det nuvarande ersättningsberättigade bannätet. Det sammanlagda medelsbehovet för statens köp av olönsamtrafik har i propositionen beräknats till 274 milj. kr. för första halvåret1989. Avpropositionen framgår vidare att regeringen har för avsikt att ge 25 transportrådet i uppdragatt, efter samråd med SJ och länstrafikföretagen, /88:19 utarbetariktlinjer för hur statens köp av persontrafik bör ske. Härvid skall särskiltbeaktas behovet av interregionala förbindelser med landsdelar med svagtutvecklade resemöjligheter samt nödvändigheten av att de tjänster som köps ståri överensstämmelse med verkliga kostnader. Det bör ankomma på regeringen attfastställa sådana riktlinjer. Därefter ankommer det på transportrådet att eftersamråd med berörda intressenter förhandla med SJ om ersättningens storlek. Medhänsyn till det omfattande berednings- och samrådsarbete som förutsätts ske börden första trafikeringsperioden som skall bli föremål för upphandling avseperioden /90-1991/92. Tills dess den nya ordningen genomförs börtransportrådet utbetala de av anvisade medlen för persontågstrafikenpå stomjärnvägarna direkt till SJ. Länsjärnvägarför lokal och regional trafik Enligtföredraganden bör det i lag slås fast att trafikhuvudmännens planerings- ochsamordningsansvar även innefattar järnvägstrafiken. Företrädare förkommunikationsdepartementet har träffat en principöverenskommelse medföreträdare för , och . Enligt principöverenskommelsen bör regeringen, eller denmyndighet regeringen förordnar, få mandat att teckna överenskommelse medtrafikhuvudmännen om ersättning för övertagande av ansvaret förtrafikförsörjningen på en angiven sträcka. Normalt bör dessa avtal tecknas fören tioårsperiod. Ersättningens storlek skall enligt överenskommelsen motsvaraSJ:s kostnad vid övertagandetillfället för att upprätthålla den aktuellatågtrafiken. Om ställer krav på visst trafikutbud för fortsattunderhåll skall statens ersättning till trafikhuvudmännen täcka kostnaden fördet antal turer som kräver. Ersättningen till trafikhuvudmännen skallutgå oavsett val av färdmedel . Trafikhuvudmän som önskartrafikeringsrätt för lokal eller regional persontrafik skall, utan krav påersättning, få överta viss rullande materiel, i huvudsak äldre motorvagnar,från SJ. Detbör ankomma på transportrådet att utbetala ersättningen till berördatrafikhuvudmän då de övertagit ansvaret för trafikförsörjningen. I avvaktan påtrafikhuvudmännens ställningstagande - dock längst till den - börtransporträdet utbetala de anvisade medlen direkt till SJ. Efter detta datumskall staten inte längre köpa lokal och regional trafik. Ett villkor för attden nämnda ersättningen skall utgå är således att huvudmannen tar på sigansvaret för persontrafikförsörjningen i en angiven relation. För den händelseen trafikhuvudman inte övertar ansvaret för trafikförsörjningen bör enligfpropositionen ingen ersättning utgå från staten. Denföreslagna ansvarsfördelningen omfattar endast den lokala och re gionala persontrafiken. För godstrafiken bör SJ som ha trafikeringsrät ten. Trafikhuvudmän som så önskar bör dock efter särskild prövning av regeringen ha möjlighet att helt och hållet få överta de banor som man har 26 Ivissa fall bör det vara möjligt, om särskilda skäl /88:19föreligger, för trafikhuvudmännen att på kortare avgränsade delar av stomnätetkunna få viss trafikeringsrätt för sådan persontrafik som är av lokal ochregional betydelse. Av motsvarande skäl bör det vara möjligt för SJ att fåbegränsad trafikeringsrätt på länsjärnvägar. Enligtföredraganden bör trafikhuvudmännen senast den bestämma sig för omde vill ingå avtal med staten om övertagande av trafikförsörjningen på berördasträckor. Medden föreslagna avgränsningen av stomnätet kommer länsjärnvägarna att omfattabanor som har persontrafik och i de flesta falläven godstrafik samt ett 50-tal banor där enbart godstrafik förekommer. Tilldenna grupp har också förts de banor där inte längre någon trafik upprätthålls.Uppdelningen av de trafikerade bandelarna redovisas i följande sammanställningoch åskådliggörs på bifogade järnvägskarta. Länsjärnvägar Banlängd (km) Strömstad-Uddevalla-Olskroken() 179 Malung-VansbroRepbäcken() 123 Tillkommerett 50-tal trafikerade godsbanor Totalt 3 589 27 ''-.f <'--."'.'''-. "''-'".., v\-.>;;-V;'* f<->y,-'y.y,yrHj>ff.f'Jr '. . \:v"' Srnrishamn Tfelleb6rg*Ysed- Lansjärnvägar med både person- och godstrafik Länsjärnvägar med enbart godstrafik För dessa länsjärnvägarskall enligt propositionen gälla att staten genom /88:19 banverkettar ansvar för underhållet så länge en huvudman driver trafik av minst femdubbelturer per dag. Detta krav på trafikutbud bör kunna sättas ned beroende pågodstrafikens omfattning. Förde bandelar där trafikhuvudmännen inte driver persontrafik med fem dubbelturerper dag eller annan intressent inte är beredd driva trafik av denna omfattningoch där SJ:s godstrafik är av obetydlig omfattning skall banverketsunderhållsansvar upphöra. Banan skall läggas ned därefter. I sambandhärmed bör totalförsvarets synpunkter inhämtas. Det bör ankomma på banverketatt pröva dessa frågor liksom att fatta det slutliga beslutet om eventuellupprivning av spär m. m. Enligtpropositionen har utvecklingen visat att det finns ett klartintresse för att utveckla turisttrafik på järnväg. För att stimulera dennautveckling föreslås att en möjlighet öppnas att till turisttrafikända-målöverlåta sådana bandelar, inkl. tillhörande fastigheter, som inte trafikerasreguljärt. Regeringen föreslås därför få mandat att även utan full ersättningöveriåta fast egendom till ett värde av högst 5 milj.kr. i varje enskilt fall.Som riktmärke anses det rimligt att berörda turistintressenter genom egnainsatser svarar för minst samma värde som den statligt efterskänkta andelen avanläggningen motsvarar. I motion T66 (vpk) yrkas avslag på förslaget om enuppdelning av järnvägstrafiken i stomnät och länsjärnvägar. Strävan bör varaatt åstadkomma ett sammanhållet järnvägssystem. I anslutning till störrebefolkningstäta regioner kan utpräglad lokal trafik på järnväg i samarbete medansvariga kommunala organisationer och SJ formas till ändamålsenliga lösningar.Förslaget att generellt lägga över ansvaret för persontrafiken på länshuvudmännenär dock enligt motionärerna ingen smidig och praktisk lösning. Även i motion T228 (m) yrkas avslag på förslaget att föraöver ansvaret för vissa järnvägar på trafikhuvudmännen. Enligt motionärenräknar statsmakterna med att kunna undandra sig de ekonomiska belastningar somen avveckling eller fortsatt drift i egen regi skulle innebära. Utskottet delar för sin del föredragandens uppfattning attjärnvägsnätet bör delas in i ett stomnät för sådan person- och godstrafik somär av nationell och internationell betydelse och ett nät för länsjärnvägar.Till och som inte bör ingå i något av dessa nätåterkommer utskottet . En sådan indelning ligger väl i linje med de allmännariktlinjer för trafikpolitiken som utskottet tidigare ställt sig bakom (TU1987/88:13). Staten bör enligt dessa riktlinjer ha ett särskilt ansvar för deninfrastruktur som svarar mot nationella och internationella transportbehov medankommuner och landsting bör få ett ökat inflytande över de trafikanläggningarsom krävs för att möta lokala och regionala transportbehov. Ett överförande av ansvaret för den lokala och regionalajärnvägstrafiken på trafikhuvudmännen skapar enligt utskottets meningförutsättningar för bättre samordning mellan tåg- och busstrafik vilket ökarmöjligheterna att förbättra och effektivisera trafikutbudet. Av det anförda följer att utskottet avstyrker motionernaT66 (vpk) och T228 (m) i denna del. Regeringens förslag till indelning av järnvägsnätet istomjärnvägar och länsjärnvägar framgår av föregående avsnitt. I följandemotioner yrkas att vissa av de banor som regeringen anser skall tillhöralänsjärnvägarna skall överföras till stomnätet. 1 motion T48 (c) yrkas att och banan mellanBoden och skall tillhöra stomnätet. Med dessa förslag villmotionärerna markera vikten av att järnvägstrafiken planeras i ett nordiskthelhetsperspektiv. I motionerna T14 (c) och T37 (s,m,c,fp) yrkas att Bohusbananskall tillhöra stomnätet. I motion T12 (s) begärs att sträckanNässjö-Hultsfred-Oskarshamn skall ingå i stomnätet. I motion T49 (c) yrkas att banan mellan ochHaparanda skall ingå i stomnätet. I motionerna T73 (s) och T215 (vpk) yrkas att Västerdalsbananskall föras till stomnätet. I motionT72 (vpk) yrkas att Fryksdalsbanan skall föras till stomnätet. 1 motion T515 (fp) begärs att sträckan förs till stomnätet. Föredragandens utgångspunkt för avgränsningen av stomnätethar i första hand varit att till detta nät föra bandelar med en fjärrtrafik därtrafikunderlaget för persontrafiken medger minst fem dagliga dubbelturer. Föratt få en rimlig geografisk täckning av landet bör dock enligt propositionenäven vissa banor av regionalpolitisk betydelse men med mindre trafik föras tillstomnätet. På så vis har sammanlagt avgränsats, vilketmotsvarar av dagens järnvägsnät (se s. 24-25). Vid sidan av detta nät, som avgränsats med utgångspunktfrån persontrafikens behov, föreslår föredraganden, att ett antalsammanbindningsbanor som är strategiska för järnvägens godstransporter förstill stomnätet (se s. 25). Utskottet anser att regeringens förslag tdl slomnätsbanorhar avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthålla ett landsomfattandeoch sammanhängande järnvägsnät. Utskottet tillstyrker därför att dessa banorförs till stomnätet. Det gäller såväl de banor som avgränsats med hänsyn tillpersontrafiken som de sammanbindningsbanor som avgränsats med hänsyn tillderas strategiska betydelse för järnvägens godstransporter. Enligt utskottets mening är trafiken på ochbandelen BodenHaparanda av den karaktären att de bör tillföraslänsjärnvägarna. Motionsyrkandena om att dessa banor skall tillförasstomjärnvägarna avstyrks följaktligen. Utskottet anser det självklart attbl.a. ett nordiskt perspektiv måste läggas på investeringsplaneringen. I dettasyfte förs regelbundet diskussioner mellan såväl de nordiska regeringarna somde nordiska järnvägsföretagen. Det är därför enligt utskottets mening intenödvändigt att föra vissa banor till stomnätet för att åstadkomma ett nordisktsamarbete på järnvägsområdet. Även övriga motionsyrkanden om överföring av bandelar frånlänsjärnvägarna till stomjärnvägarna avstyrks. Av utskottets ställningstagande följer att också den avföredraganden föreslagna avgränsningen av ett länsjärnvägsnät tillstyrks. Föredraganden framhåller att förändringar i trafikmönstretoch förskjutningar mellan trafikgrenarna kan komma att påverka det framtidaresandet och den framtida godstrafiken. Det bör därför ankomma på atti sin löpande verksamhet successivt följa upp den förordade avgränsningen eftersamråd med berörda intressenter. Föredraganden anser dock att beslut omförändringar i bannätsindelningen bör fattas av regeringen. 1 motion T48 (c) yrkas att en eventuell framtida flyttningav en bana mellan stomnätet och länsjärnvägsnätet skall ske genomriksdagsbeslut. Utskottet har inget att erinra mot förslaget ipropositionen att regeringen bemyndigas besluta om framtida förändringar ibannätsindelningen. Härav följer att motion T48 (c) avstyrks i denna del. Med hänsyn till att det på stomnätet ingår bandelar där enkommersiellt utbyggd tågtrafik inte kan erbjudas skall staten enligtpropositionen även fortsättningsvistrygga sådan interregional persontrafik som inte kan upp- /88:19 rätthållaspå affärsmässiga grunder men som har en klar regionalpolitisk betydelse.Det statliga åtagandet när det gäller köp av trafik bör ökas till att omfattasovvagnstrafiken på övre . Det föreslås också att i det statligaåtagandet bör inräknas köp av regionalpolitiskt viktig persontrafik Av propositionen framgår vidare att regeringenhar för avsikt att ge transportrådet i uppdrag att, efter samråd med SJ ochtrafikhuvudmännen, utarbeta förslag till principer för hur statensköp av persontrafik bör ske. På grund av Norrlandstrafikens speciella förutsättningarmed begränsat resandeunderlag och stora transportavstånd är enligt utskottetsmening särskilda statliga insatser nödvändiga för att säkerställa entillfredsställande transportförsörjning. Staten skall därför köpa sådanpersontrafik på stomnätet som är regionalpolitiskt önskvärd men som inte kankomma till stånd på rent företagsekonomiska grunder. Därmed tryggas en stor delav den trafik som berör . Staten kommer bl. a. att köpa sovvagnstrafikentill och från övre . Av det anförda följer att utskottet godtar de föreslagnaprinciperna för köp av interregional persontrafik. I motion T84 (m) begärs att de delar av affärsbanenätetdär intäkterna inte täcker kostnaderna bör överföras tdl detersättningsberättigade nätet in-, nan indelningen i stom- resp. länsjärnvägargörs. Vidare framhålls att det varit en fördel om de delar av detersättningsberättigade nätet som inte tillhör riksnätet hade prövats enligt1979 och handläggningsordning innan en överföring tilllänshuvudmännen görs. Utskottet ser inga fördelar med att föra över vissa delarav affärsbanenätet till det ersättningsberättigade nätet innan en indelning i stom-och länsjärnvägar görs. Avgörande för indelningen bör vara om trafiken ärinterregional eller av lokal och regional karaktär. Utskottet är inte hellerberett att förorda att en prövning av vissa banor enligt tidigare handläggningsordninggörs innan de förs över till trafikhuvudmännen. Av dettaföljer att utskottet avstyrker motionen i denna del. Principöverenskommelsen om lokal och regionalkollektivtrafik på väg m.m. Som framgår av det föregående har enprincipöverenskommelse träffats mellan företrädare förkommunikationsdepartementet. Enligt överenskommelsen bör regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer få mandat att teckna överenskommelsermed trafikhuvudmännen om ersättning för övertagande av ansvaret förtrafikförsörjningen på en angiven sträcka. Storleken på ersättningen skall motsvara SJ:s kostnad vidövertagandetillfället för att upprätthålla den aktuella tågtrafiken.Ersättningen skall utgå oavsett val av trafikmedel. För länsjärnvägarna skall enligt överenskommelsen gällaatt staten ge- ' nom tar ansvar för underhållet så länge en huvudmandriver trafik medminst fem dubbelturer per dag. Detta krav bör kunna sättas ned TU1987/88:19 beroende på godstrafikens omfattning. I motion T84 (m) framhålls att statens bidrag tilllänshuvudmännen successivt bör trappas ned, att starka skäl talar för enkortare avtalsperiod t. ex. samt att avtalet bör träda i kraft senastden . Utskottet delar föredragandens uppfattning att avtalenmellan staten och trafikhuvudmännen normalt bör tecknas för en tioårsperiod.Kortare avtalsperioder skapar osäkerhet hos trafikhuvudmännen och kan därmedminska deras vilja att ta över ansvaret för trafikförsörjningen. Utskottetanser i likhet med föredraganden att trafikhuvudmännen bör bestämma senast den1 om de vill ingå avtal med staten om övertagande avtrafikförsöijningen på en viss sträcka. Av detanförda följer att utskottet avstyrker motion T84 (m) i denna del. I motion T41 (c) yrkas att bidraget tiU länshuvudmännenskall räknas upp och vara av långvarig karaktär. Av propositionen framgår att ersättningen skalljusteras. Utskottet har i det föregående uttalat sig för långa avtalsperioder.Motionen bör inte i denna del föranleda någon åtgärd från sida. Denavstyrks därför av utskottet. I motion T48 (c) yrkas att de medel som skall utgå för attstödja länshuvudmännens drift av trafiken endast skall kunna användas förtågtrafik. Någon möjlighet att flytta medlen till busstrafik bör inte finnas. Utskottet anser att ersättningen till de trafikhuvudmänsom tar över ansvaret för viss trafikförsörjning bör utgå oavsett val avfärdmedel . Beslut om hur den lokala och regionala trafikenskall utformas fattas bäst av trafikhuvudmännen. Förslaget i motionen att ersättningendast skall utgå för tågtrafik gör det, enligt utskottets mening, mycket svårtför staten att sluta avtal om överförande av ansvaret för den lokala ochregionala persontrafiken på trafikhuvudmännen. Utskottet, som anser att dettavore olyckligt, tillstyrker därför regeringens förslag och avstyrkermötionsyrkandet i fråga. I motion T95 (c) framhålls att det är viktigt att någonkoslnadsövervältring inte sker från staten till kommunerna i samband med denförändrade ansvarsfördelningen. Utskottet delar denna uppfattning som också ligger tillgrund för princip: överenskommelsen. Motionsyrkandet bör därför inte föranledanågon åtgärd från sida varför det avstyrks. I motion T46 (fp) yrkas att avvisar kravet påett visst antal dubbelturer som grund för statsbidrag för underhåll avlänsjärnvägar. Ansvaret för underhållet bör åvila staten genom . I motion T48 (c) yrkas att skall driva banan sålänge länshuvudmannen upprätthåller minst det antal dubbelturer per vardag somSJ driver, dock lägst tre. I motion T95 (c) begärs att kravet för underhåll skallvara fyra dubbeltu rer . Enligtpropositionen skall för länsjärnvägarna gälla att staten genom 3 1987/88. banverkettar ansvar för underhållet så länge en huvudman driver trafik /88:19 medminst fem dubbelturer per dag. Detta krav på trafikutbud bör kunna sättas nedberoende på godstrafikens omfattning. Av propositionen framgår också att ombanverket ställer krav på visst trafikutbud för fortsatt underhåll skallstatens ersättning till trafikhuvudmännen täcka kostnaden för minst det antalturer som kräver. Innebörden av ovanstående förslag är att en trafikhuvudmankan utöka antalet turer på en länsjärnväg till att omfatta så många turer sombanverket kräver, utan att huvudmannen drabbas av ökade kostnader. Mot dennabakgrund anser utskottet att syftet med motionerna är tillgodosett varför deinte bör föranleda någon särskild åtgärd från sida.