bet · GB01FiU20 · 1987-12-31 00:00:00 — deb att utskoftets hemställan under7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande kredit- och valutapolitiken attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Fi214 yrkande 9 och med avslag påmofionerna 1987/88:Fi211, 1987/88:Fi216, 1987/88:Fi218 yrkande 1, 1987/88:Fi220yrkande 7, 1987/88:Fi223 yrkande 6 samt 1987/88:Fi224 yrkande 6 som sin meningger regeringen och fullmäktige i fill känna vad utskottet anfört pmkredit- och valutapolitiken. Avveckling av löntagarfonderna (mom, 9) (), (), (), LarsDe (), (), .Hegeland (m) och () anser deb atf den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 43 slutar med "och ,3" bortha följande lydelse: Löntagarfonderna är ett hot mot marknadsekonomin. De mästedärför avskaffas. Denna avveckling skall ske snabbt och vara definitiv. Vidavvecklingen måste dock vissa restriktioner beaktas. Avvecklingen skall stärkamöjligheterna atf uppnå centrala mål för den svenska ekonomin genom attstimulera fill ett brett individuellt sparande. Avvecklingen får infe leda fill attkurserna på aktiebörsen utsätts för ett kraftigt fall. Det första och viktigaste steget i avvecklingen bör enligtutskottets mening vara att fondskatterna upphävs och att fondbyråkrafin i formav styrelser och kanslier befrias från sina arbetsuppgifter. Detta bör skeredan den Ijuli 1988. Vinstskatt skall infe tas ut för och . Dennaskatt har lett till många orimligheter, men genom avvecklingen begränsas dessafill att avse inkomståren 1984-1986 (eller motsvarande verksamhetsår). Skulleföretag fill följd av orimligheter i vinstskattens konstruktion komma i storasvårigheter bör särskilda ätgärder övervägas. Den särskilda löneskatten på skall avvecklas fr.o.m.andra halvåret 1988. Enligt utskottets mening bör löntagarfondernas tillgångarfrämst användas för aft sfimulera det frivilliga individuella sparandet i svensk ekonomi. Omvandlingen av fondernas fillgångar från kollektivt ägande fill individuellt ägande bör ske på följande sätt: g-j - För alla som är'berättigade attdelta i allemanssparandet, drygt 6,5 ; FiU 1987/88:20 miljoner personer, framräknas en andel i fondtillgångarna. beloppet fastställs när fonderna skiftas ut. Värdet på varje andel maximeras dock till1 . - Fondandelen utgår i form av ensparpremie till personer som efter avvecklingsbeslufef deltar i allemansfondsparandef. För aft erhålla en fondandel krävs aft . De medel som inte tas i anspråk för sparpremier enligtovan bör användas för att pä andra sätt sfimulera tillväxten och sparandet isvensk ekonomi. Medel bör avsättas fill fristående stiftelser med syfte aftfinansiera forskning vid främst universitet och högskolor, bl.a.miljöstrafegisk forskning. De bör också användas för att sfirnulera ettlångsiktigt bundet sparande till egen bostad eller för pensionsåldern. Någondél av fondmedlen kan också överföras till det egentliga ÄTP-systemef: Genom att fondtillgängarna i första hand används för aftstimulera fill individuellt riskvilligt sparande fas ett viktigt steg iriktning mot ett breddat enskilt ägande i näringslivet. Preciseringen av hur fondmedlen slutligt skall skiftas börbli föremål för utredning och beslut . Fram till dess måste eninterimistisk förvaltning ske. Utskottet anser' atf denna bör handhas av ensärskild avvecklingsnämnd. Avslutningsvis vill utskottet anföra följande. Det har riktats skarp ,och berättigad kritik mottillvägagångssättet när löntagarfonderna infördes. Myndigheter ochorganisationer fick infe möjlighet att förutsättningslöst granskalönfagarfondsförslaget på remissfadief. Även lagrådet har kritiserathandläggningen. Regeringen drev igeriom löntagarfonderna utan aft på etttillfredsställande sätt utreda de konsfitutionella grunderna. Utskottetinstämmer i den uppfattning som redovisas i den avvikande meningen som harfogats fill konstifutionsufskoffets yttrande, KU 1983/84:2 y. Frågan har förts inför internafionell domstol i syfte attfå klarlagt oni löntagarfonderna är förenliga med svensk grundlag ochinternafioneila konventioner som har anslutit sig till. När fonderna avskaffas, upphör det förfarande som ärkonstitutionellt tvivelaktigt; atf ekonomiska fillgångar utan ersättning fas ianspråk för att överföra ägarmakt fill de fackliga organisafionerna. Eventuella konsekvenser av rättsliga utslag till följd avpågående mål får självfallet bäras av staten. Utskottets uppfattning i denna fråga innebär att utskottetbiträder de krav på avveckling av löntagarfonderna som framförs i här aktuellamotioner. Med hänvisning fill vad ufskottef.har anfört angående huravvecklingen skall verkställas avstyrker utskottet motion Fi226 yrkandena 2 och3. (/e/i atf utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9.beträffande avveckling av löntagarfonderna , atfriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Fi201, 1987/88:Fi204 och 1987/88:Fi213 och med anledning av motion 1987/88:Fi226 yrkande 1samt med avslag på mofion 1987/88:Fi226 yrkandena 2 och 3 FiU 1987/88:20hemställer om förslag hos regeringen om ett snabbt avskaffande avlöntagarfonderna. Vinstandelssystem (mom. 10) (), (), (), LarsDe (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "yrkande8" bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav anföra följande.Regeringen genomdrev försämringar i den skattemässiga behandlingenav anställdas vinstandelar, som därvid i stort sett kom aft jämställas med lön.Enligt utskottets mening är defta fel. För det första är vinstandelar till skillnad från lönosäkra. Den anställde vet infe förrän i efterhand om det blir någon vinst ochhur stor en eventuell vinstandel blir. För det andra kan den anställde inteomedelbart disponera vinstandelen, eftersom denna är bunden . Fördet fredje bestäms vinstandelen inte i löneförhandlingar mellan företagsledningoch fackliga organisationer utan beslutas av ägarna i enlighet medaktiebolagslagens regler om disposition av vinsfen. Utskottet anser i likhet med motionärerna aftvinsfandelssystem har gynnsamma effekter för samhälle, näringsliv ochanställda. För aft stimulera och underlätta en fortsatt utveckling av vinsfandelssystembör därför inte vinstandelar beläggas med socialavgifter. Därutöver börytterligare lättnader i skatteregler övervägas för atf stirriulera tillkomstenav vinstandelssystem. Vad utskoftet här anfört innebär således aft utskottetbiträder förslagen i motionerna Fi205, Fi208 yrkande 1, Fi217, Fi218 yrkande 2,Fi231 yrkande 1 och Fi613 yrkande 8. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande vinstandelssystem aftriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:Fi205, 1987/88:Fi208 yrkande 1,1987/88:Fi217, 1987/88:Fi218 yrkande 2, 1987/88:Fi231 yrkande 1 och1987/88:Fi613 yrkande 8 samt med anledning av motion 1987/88:Fi226 yrkande 4som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört om atf avskaffa socialavgifterpå vinstandelar. Utnyttjande av investeringsfonderna m.m. (mom. 11) (), (), (), LarsDe () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Regeringen har" och slutar på s. 44 med "aktuellamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Investeringsfondernatillskapades ursprungligen som ett konjunkturpoli- 84 erfarenheter framstår detemellerfid som uppenbartatf den typen av konjunkturen styrning infe är effekfiv. Under FiU1987/88:20 många årvar därför investeringsfonderna generellt frisläppta och utgjorde en råder ett partiellt frisläpp Dessa är sålunda fria för byggnadsinvesteringar endastutanför storstadsområdena samfidigt som det är möjligt att utnyttja fondernaför maskininvesteringar bara i stödområdet. Vidare får företagen ta i anspråkinvesteringsfonder för miljöinvesteringar. Utskottet anser infe att det finnsskäl att begränsa utnyttjandet av investeringsfondsmedel. t.ex.uppenbart aft för många mindre och medelstora företag är det främst investeringari maskiner, som är nödvändiga om företagen skall kunna expandera.Fonderna borde även vara fillgängliga för satsningar på forskning Frågan om investeringsfondernas framtid prövas förnärvarande i den pågående översynen av företagsbeskattningen. I avvaktan härpåbör enligt utskottets mening de allmänna investeringsfonderna ochinvesteringsreserverna vara generellt frisläppta. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi202,Fi218 yrkande 4, Fi221, Fi223 yrkande 3 och Fi230 yrkande 1. Därmed tillgodosesäven de motioner i vilka krävs ett frisläpp av investeringsfonderna i vissadelar av landet utifrån regionalpolitiska motiveringar. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande utnyttjande av investeringsfonderna m.m. aft riksdagenmed bifall fill mofionerna 1987/88:Fi202,1987/88:Fi203, 1987/88:Fi218 yrkande4, 1987/88:Fi221, 1987/88:Fi223 yrkande 3 och 1987/88:Fi230 yrkande 1 samt medanledning av motionerna 1987/ 88:Fi324 yrkande 2 och 1987/88:Fi618 yrkande 2som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört om ett generelltfrisläpp av investeringsfonderna och invesferingsreserverna. 16.Utnyttjande av investeringsfonderna m.m. (mom. 11) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Regeringen har" och slutar på s. 44 med "aktuellamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Enligt utskoftets mening finns det skäl att ifrågasättainvesteringsfondernas allmänna roll i ekonomin. Uppenbart är aftinvesteringsfonderna innebär ett gynnande av stora företag. Deregionalpolitiska effekterna är inte entydiga. I motionerna Fi324 och Fi618 pekas på problem som kanuppstå för utsatta orter utanför det regionalpolitiska stödområdet när reglernatillämpas på det sätt som sker. Motionärerna exemplifierar med områden isydöstra , och västra . Enligt utskottefs meningfinns ytterligare områden där det är motiverat att släppa investeringsfondernafria av regionalpolitiska skäl. Det finnssom utskottet ser det skäl atf tillämpa en generös praxis när det 7 1987/88. gällerfrisläpp av investeringsfondsmedel i regionalf utsatta områden'också FiU1987/88:20 utanför nuvarande stödområde, i och i sydöstradelen av . Också branschskäl bör i viss mån motivera frisläpp. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna.Mofionerna Fi324 och Fi618 är härmed tillgodosedda. dels aft utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande utnyttjande avinvesteringsfonderna m.m. . an med avslag på mofionerna1987/88:Fi202,1987/88:Fi203,' 1987/88:Fi218 yrkande 4, 1987/88:Fi221,1987/88:Fi223 yrkande 3 och 1987/88:Fi230 yrkande 1 samt med anledning avmotionerna 1987/ 88:Fi324 yrkande 2 och 1987/88:Fi618 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om regionala frisläpp avinvesteringsfonder. Förnyelsefonderna(mom. 12) i (vpk) anser dels atf den del av utskoftets yttrande på s. 44 sombörjar med "Utskottet får" och slutar med "motion Fi207"bort ha följande lydelse: Utmärkande för de nuvarande förnyelsefonderna är att deinte kommer, alla till del. Anställda i företag med stora vinster,har godamöjligheter att komma i åtnjutande av fonderna. Däremot får de som arbetar iföretag med stora behov men låga vinster inget utbyte av förnyelsefonderna.Detsamma gäller för anställda i den offentliga sektorn som står helt utanförfondsystemet. Förnyelsefonderna bidrar härigenom till aft underbygga de storaskillnader som redan föreligger. I mofion Fi207 anvisar kommunisterna en vägaft komma fill rätta med detta problem. Denna möjlighet bör enligt utskottetsmening tas till vara. I överensstämmelse med mofionärernas förslag börföretagen åläggas aft göra ytterligare fondavsättningar men till engemensam förnyelsefond som inte är förefagsanknufen. bör enligtutskottets mening hos regeringen begära förslag om en utbyggnad avförnyelsefonderna på det sätt som anges i motion Fi207 (vpk). I den nya fondensstyrelse skall de fackliga organisafionerna inneha en majoritet av platserna.Ungefär hälften av fondens medel bör användas för teknisk-humanistiskvuxenutbildning varvid särskild prioritet bör ges ät dem som har mindre än tioårs skolgång. Det får ankomma på regeringen aft i överensstämmelse meddessa rikfiinjer utforma mer detaljerade föreskrifter för ett sådantfondsystem. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. dels atf utskottets hemsfällanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande förnyelsefonderna atfriksdagen med bifall till motion 1987/88:Fi207 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om en utbyggnad av fondsystemet. 18.Utredning om prisbildningen (mom. 13) FiU 1987/88:20 i (vpk) anser deb att den del av utskottets ynrande på s. 44 som börjarmed "Utskoftet delar" och slutar med "mofion Fi210" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionFi210 aft det för en effekfiv inflationsbekämpning är viktigt att ha eningåendekunskap om de bestämmande faktorerna i prisbildningen, särskilt med tanke påaft både, regeringen och de borgerliga partierna felaktigt framhäver lönernasom orsak fill inflationen. Av särskild vikt är att studera sambandet lön-pris-profitoch de illusioner om den perfekta marknadsekonomin som odlas av de borgerligapartierna och borgerliga ekonomer. Förhållanden som konkurrensbegränsning, marknadsuppdelning,monopolprissättning och anpassning till andra aktörers prissättning börstuderas ingående. Dessutom bör räntepolitiken och dess allmänna inverkan påinvesteringar och de mycket starka kraven på snabb och hög avkastning på insattkapital granskas. Kapitalägarnas ständiga strävan atf maximera profitkvoten,oavsett stora samhällsekonomiska kostnader för arbetslöshet ochkapitalförstöring, leder fill aft prisernastiger trots en godproduktivitetsutveckling. Produktionens koncentration till vissa regioner,transnationaliseringen och därav orsakade fransport- och distributionskostnaderbör också granskas. Utskottet är av samma mening som motionären att enutredning bör tillsättas för aft granska här.redovisade frågor rörandeprisbildningen. dels att utskottets hemsfällanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande utredning om prisbildningen atfriksdagen med anledning av motion 1987/88:Fi210 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Utredning om prisbildningen (mom. 13, motiveringen) (), (), (), LarsDe (), (), () och () anseratt den del av utskottefs yttrande på s, 44 som börjar med "Utskoftetdelar" och slutar med "motion Fi210" bort ha följande lydelse: Enligt utskoftets mening finns redan den kunskap om debestämmande faktorerna i prisbildningen som motionären efterlyser. En stormängd både teoretiska och empiriska studier har genomförts inom detta område.Utskoftet anser därför inte att den begärda utredningen bör tillsättas.Utskottet avstyrker motion Fi210. 20.Avskaffande av prisregleringen (mom. 14) FiU 1987/88:20 (), (), (), LarsDe (), (), () och () anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 45 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "aktuella motionsyrkanden" bort haföljande lydelse: ' I motionerna framförs stark kritik mot regeringensständigt återkommande förlängningar av prisregleringslagen och införande avprisstopp. Det råder en bred enighet om att ett långvarigtprisstopp får betydande negativa verkningar pä möjligheterna atf utnyttja våraproduktionsresurser effektivt. Samfidigt hämmas kapitalbildningen, dvs. dennödvändiga utbyggnaden av vår produktionskapacitet, om prisregleringar utnyttjassom ett ständigt återkommande inslag i den ekonomiska polifiken. Redan dennainsikt om prisregleringars skadeverkningar borde leda till atf prisstopp ellerandra former av prisregleringar utnyttjas endast när riket befinner sig i ettakut krisläge. Detta är också orsaken till att den allmänna prisregleringslagenutformats som en beredskapslag. I en gemensam reservation till utskottefs betänkande omförlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (FiU 1987/88:3) underströkrepresentanter för moderata samlingspartiet,, och centern atfprisregleringslagen infe bör utnyttjas som ett ständigt återkommande medel iden ekonomiska polifiken. I reservationen hänvisar man till den starka krifikmot atf använda prisregleringen som ett stabiliseringspolitiskt medel som harframförts av både och iremissvar på utredningen Ny prisregleringslag (Ds Fi 1987:5). Utskottet delar helt denna uppfattning, som återkommeri här aktuella mofioner. Utskottet tillstyrker sålunda motionerna. dels atf utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande avskaffande avprisregleringen atf med bifall fill mofionerna 1987/88:Fi218 yrkande3, 1987/88:Fi220 yrkande 6, 1987/88:Fi223 yrkande 4 och 1987/88:Fi228 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört om att upphävafillämpningen av de delar av den allmänna prisregleringslagen som är ikraft. 21, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom,15) , och (alla m) anser deb atf den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjarmed rubriken och på s, 55 slutar med "ramstyrningfullföljas" bort ha följande lydelse: Moderata samlingspartiet, och har isina motioner redovisat en politik som i viktiga delar sammanfaller.Denna allmänna 88 inriktningbör enligt utskottets mening läggas till grund för budgetpolitiken. Den privata konsumfionen bör hållas tillbaka genomstimulanser för hushållssparandef och begränsningar i vissa transfereringar,inte - som i regeringens politik - genom skattehöjningar. En målsättning måstevara att sänka skattetrycket. Av stor betydelse för hushållssparandet är denstimulans för ökat sparande som förslaget om avveckling av löntagarfondernainnebär. I anslutning till de fre partiernas gemensamma motion omfamiljepolifiken har i likalydande avsnitt i de tre partiernas ekonomiskamofioner presenterats en finansiering av förslaget till vårdnadsbidrag.Statsbidraget fill kommunerna för barnomsorg reduceras med motsvarande 12 000kr. och helfidsplats för varje barn på daghem. Vidare förordasavdragsrätt för barnomsorgskostnader och beskattning av vårdnädsbidraget.Resterande finansiering sker genom sänkt schablonavdrag och uteblivenkompensation till kommunerna avseende garantibeskattningen och beskattningen avjuridiska personer. Utskottet instämmer i förslagen och finner dem väl ägnadeatt skapa ökad valfrihet i barnomsorgen. Utskottet ansluter sig vidare till de fre partiernasgemensamma strävan att öka inslaget av egenavgifter i finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet delar uppfattningen aft ökade krav kan ställaspä de statliga affärsverkens förräntning av statskapitalet. En sådan skärpningger bestående positiva budgeteffekter. Det är vidare angeläget atf genomutförsäljning av statliga företag till ägare som är bättre lämpade att drivaföretag minska statsskulden och därigenom räntebelastningen pä budgeten. De allmänna riktlinjer för budgetpolifiken som moderatasamlingspartiet, och redovisar i sina partimofioner skullepå ett bättre sätt än regeringens förslag lägga en stabil grund för denekonomiska polifiken. Budgetpolitiken spelar, som framhålls i mofion Fi223 (m),en central roll i arbetet på att uppnå ökad valfrihet, högre tillväxt ochtryggare välfärd . Den fortgående ökningen av såväl statsbudgetensinkomst- som dess utgiftssida i förhällande till bruttonationalprodukten måstebrytas. Enligt utskottets mening är det nödvändigt aft både skattetrycket ochden offentliga utgiftsandelen sänks. Budgetpolitiken bör inriktas på att de offentligafinanserna skall vara i balans. Defta mål måste ses över en konjunkturcykel.Som utgångspunkt skall gälla, atf offentliga underskott bör bemötas medutgiftssänkningar och offentliga överskott hanteras med skattesänkningar,vilket i sin tur förutsätter ett tillräckligt stort sparande i den privatasektorn. För att en successiv sänkning av skattetrycket skall varamöjlig måste de offentliga utgifternas andel av BNP löpande sänkas. Aft ensådan utveckling är fullt möjlig visar bl.a. utvecklingen , då deoffentliga utgifternas andel av BNP successivt sänktes från till . Utskottet anser, i överensstämmelse med vad som framhållsi motion Fi223 (m), atf skattetrycket i genomsnitt bör sänkas med ca enprocentenhet per är. Om tillväxten av totalproduktionen (BNP) blir 2,0-2,igenomsnitt , måste ökningen av de totala offenfiiga utgifterna i fastapriser , begränsas till 0,5-1,per är. En sådan inriktning av budgetpolifiken förutsätteravregleringar och FiU 1987/88:20 avmonopoliseringar av den offentligaverksamheten sä att nödvändiga besparingar därigenom kan göras somett tillräckligt utrymme för atf klara också nytillkommande offentligautgiftsbehov skapas. Utskottet ansluter sig till det förslag till statsbudgetför det kommande budgetåret som framförs i motion Fi223 (m) och som innebär enutgiftsnivå som ligger lägre jämfört med regeringensförslag. Av dessa utgiftsminskningar är av mer ellermindre engångskaraktär, t.ex. utförsäljning av statliga företag. Utskottet delar också mofionärernas uppfattning atfskatteintäkterna för nästa budgetår bör vara mindre än vadregeringen utgått ifrån. Det kassamässiga underskottet skulle därmed bli nästan10 miljarder kronor lägre än det av regeringen föreslagna. Därtill kommer enberäknad ökning av skatteinkomsterna med ca genom marginal-skattesänkningarnaseffekter pä bl.a. arbetsutbudet. Utskottet förordar att denna budgetpolitikgenomförs. Den av utskottet förordade budgetpolitiken innebär attfinanspolitikens inriktning framstår som något stramare för /89än för . Den närmare avvägningen av finanspolitiken under senarehälften av 1989 får anstå till behandlingen av budgeten för nästkommandebudgetår. Då föreligger också bättre förutsättningar aft bedömakonjunktursituationen. Tonvikten i budgetpolitiken är lagd på besparingar somminskar de automatiska utgiftsökningarna. Avvägningen mellan utgiftsbegränsningar > .. ochskattesänkningar har gjorts så att hushållens ekonomiska situation totalt sett skall förbättras. ' Utskottet ser det som angeläget att hushållens resurser istörre utsträckning består av arbetsinkomster och mindre av bidrag från statoch kommun. På samma sätt som de grundläggande obalanserna i svensk ekonomiorsakats av en växelverkan mellan offentliga utgiftsökningar och skattehöjningar,förutsätter återvunnen balans aft besparingar och skattesänkningar följs åt. I motionerna Fi232 (fp) och Fi220 (c) redovisasbudgetalternativ som i vissa stycken överensstämmer med förslagen i motionFi223 (m). Enligt utskottets mening innebär emellertid inte besparingarna imotionerna Fi232 (fp) och Fi220 (c) atf alla önskvärda skattesänkningar kangenomföras. I motion Fi214 (vpk) förordas såväl storaskatteskärpningar som utgiftsökningar. En sådan budgetpolitik avvisarutskottet bestämt. Likaså avstyrker utskoftet motion Fi224 av (). Med det anförda avstyrker utskoftet det förslag'fillbudgetpolitiska riktlinjer som föreslås i proposifion 1987/88:100 bilaga Imoment 2, motionerna Fi232 (fp) yrkande 2, Fi220 (c) yrkande 2. Fi214 (vpk)yrkande 2 och Fi224 av () yrkande 3 samt fillstyrker de allmännariktlinjer för budgetregleringen som anges i mofion Fi223 (m) yrkande 2. deb anutskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: FiU ,1987/88:20 15. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen atf med avslag på regeringens förslag i proposifion1987/ 88:100 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1987/88:Fi214 yrkande 2,1987/88:Fi220 yrkande 2, 1987/88:Fi224 yrkande 3 och 1987/88:Fi232 yrkande 2godkänner vad som förordats i motion 1987/88:Fi223 yrkande 2 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.15) ochLars De (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med rubriken och på s. 55 slutar med"ramstyrning fullföljas" bort ha följande lydelse: Moderata samlingspartiet, och har isina motioner redovisat en politik som i viktiga delar sammanfaller. Dennaallmänna inriktning bör enligt utskottets mening läggas till grund förbudgetpolifiken.