bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Tillväxtenskall ske inom ramen för ett förbättrat utnyttjande av naturresurserna men utanatt äventyra kommande generationers förutsättningar. De ekologiskasambanden måste skyddas, liksom växternas och djurens bestånd och artrikedom. Tydligastframstår sambandet mellan tillväxt och miljö i situationen för 10 De är för sin överlevnad beroende av att få ut mer UU1987/88:20 ur jorden.Enbart befolkningsökningen innebär ett snabbt växande tryck på marken.Markförstöring, skogsskövling, torka, översvämningar-många är de olikayttringar av den förstörelse av naturresurser och miljö som äger rum. Det ärnödvändigt att öka produktionen utan att förbruka det kapital den bygger på.Fattiga bönder har emellertid inte råd att investera i de nya Bistånd kan spela en stor roll för att böndernaskall kunna bryta sig ur denna onda cirkel. På många håll i hotas miljön också av en hårdexploatering av naturresurserna. Rovdrift förekommer i t.ex. malmbrytning,skogsavverkning och exportjordbruk. Här bär ofta multinationella företag ettstort ansvar. behov av inkomster och industriell utveckling kanutnyttjas av företag som vill bedriva miljöfarlig produktion. Allvarligamiljöskador har blivit följden. Biståndet kan ge ett begränsat bidrag till attstärka förmåga att hävda sina miljöintressen, men det grundläggandeproblemet är ojämlikheten i i-länders och ekonomiska styrka. En höjd levnadsnivå i kräver en stark tillväxtmen utan ökat förbrukande av jordens begränsade naturresurser. Ökadproduktivitet i bruket av naturresurser är lösningen. Biståndetmåste ständigtgöra avvägningar mellan vad som synes främja ett miljömål resp. etttillväxtmål. är endast den utveckling acceptabel som främjar dem båda. Eftersom det är de fattigaste som hårdast drabbas avmiljöförstörelse berör miljömålet i hög grad det bistånd som vill främjaekonomisk och social utjämning. För att främja miljöhänsynen i ett fattigdomsorienterätbistånd är kvinnorna sårskilt viktiga som målgrupp. Enligt propositionen harvi kommit en god bit pä väg i arbetet med ett mer kvinnoinriktat bistånd.Miljömålet kommer att stärka denna inriktning. Det finns en länk mellan självständighetsmålet ochmiljömålet eftersom en nations förutsättningar att utvecklas självständigt ärberoende av styrkan i dess ekonomi. Genom att ansvaret för ett programs utformning ochgenomförande inom ramen för det svenska stödet till landsbygdsutveckling, t.ex.markvård och andra miljöprogram, vilar på dem som direkt berörs, så årmiljömålet även intimt förknippat med demokratimålet. Hånsynen till miljön har blivit ett stående ämne i densvenska dialogen med . Insatser på miljöområdet har blivit en allt viktigare delav biståndsmyndigheternas verksamhet. Enligt regeringen måste denna utveck ling fortsätta, och den ställer sig bakom SIDA:s ambifion att väsentligt öka kapaciteten att lämna bistånd på miljö-och markvårdsområdet. SIDA:s avsikt att presentera en handlingsplan för sina insatser på miljöområdet välkomnas. SAREC som stöder forskning och kapacitetsuppbyggnad på 11 miljöområdet ämnar i flera avseenden förstärka sina insatser. Enligt UU 1987/88:20 regeringenär behovet stort av förstärkt kompetens och utökad forskning i miljöfrågor.I syfte att både stärka den svenska resursbasen och utbildningen avstudenter och forskare från har biståndsmyndigheterna förklarat att detillsammans med svenska, och även utländska, forskningsinstitutioner avser attutveckla närmare samarbetsformer. Regeringen finner det angeläget att stärka u-ländernasegen kapacitet härvidlag genom att direkt eller via de multilateralabiståndsorganen stödja planering och insdtudonsuppbyggnad. Folkrörelserna och andra enskilda organisationer kanenligt regeringen spela en roll på miljövårdsområdet, såväl genom egna projektsom genom katastrofhjälpsinsater och informationsverksamhet. Regeringen föreslår ökade anslag till de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet. Samarbetet med egnaorganisationer liksom även med internationella organisationer, bl.a.Internationella Naturvårdsunionen (lUCN), bör förstärkas. fick miljöfrågorna förnyad uppmärksamhet närkommissionen för miljö och utveckling under ordförandeskap av Norgesstatsminister presenterade sin rapport: "Vårgemensamma framtid." Den oberoende kommissionen fillkom pä uppdrag av FN:sgeneralsekreterare efter beslut vid generalförsamling. FN:smedlemsstater har i en resolution enats om principerna för uppföljningen avrapporten. och de övriga nordiska länderna kommer att verkaför att miljöhänsynen får genomslag i såväl FN:s som och deregionala utvecklingsbankernas arbete. Bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter De olika målen för svenskt utvecklingssamarbete skall,enligt vad som sägs i propositionen, ses som en helhet. Demokrati och respektför mänskliga rättigheter utvecklas lättare i ett samhälle där de allmännalevnadsförhållandena förbättras. Demokratiskt inflytande och krav på respektför mänskliga rättigheter är mål och verktyg för utvecklingen. Deländer som har biståndssamarbete med är mycket olika. Tradition,historia och ideologiska synsätt är olika. De har också varit utsatta för olikaslag av påverkan utifrån och i det internationellasamarbetet. Nivån på ekonomisk och social utveckling skiljer sig krafdgt åt.Varje u-land genomgår sin egen utvecklingsprocess. Biståndet är en av mångafaktorer som påverkar utvecklingen. Allt detta måste enligt propositionen vara utgångspunkterför arbetet med att genom biståndet främja en demokratisk samhällsutveckling imottagarländerna. Det är inte möjligt att utforma någon för alla ländergenerellt tillämpbar katalog över konkreta insatser eller aktiviteter somfrämjar demokrati. Att sprida och förankra demokratiska synsätt och respekt förmänskliga rättigheter är en fråga om att bidra till att förändra både attityderoch institutioner. I detta arbete är det särskilt viktigt att ha ett långsiktigtperspektiv. Fred, nationellt självbestämmande och frihet fråndiskriminering på grund av ras är förutsättningar för en demokratisk samhällsutveckling. ochutbildning ökar förutsättningarna för ekonomisk utveckling och demo- UU1987/88:20 krati. Grundutbildning av barn och vuxna har därför hög prioritet idet svenska biståndet. Också annat bistånd som når ut till många människor somt.ex. hälsovård eller åtgärder som skapar sysselsättning kan på ett grundläggandesätt främja demokrati. Viktiga inslag i arbetet med demokratimålet är även attfolkligt inflytande främjas. utformar själva sina författningar ochpolitiska system. Inom det svenska biståndet anser regeringen att vi kan stödjadetta genom att på ett öppet sätt dela med oss av erfarenheter, bidra tillutbildning samt svara för rådgivning och tekniskt bistånd, t.ex. i samband medallmänna val. Insatser inom kultur och massmedia är angelägna. De kanbidra till att stärka den nadonella identiteten och till att främja öppenhetoch pluralism. Med målet att främja demokrati har SIDA enligt regeringen pä ettvärdefullt sätt ökat sina insatser på kulturområdet. Ytterligare insatser påkulturområdet föreslås. Det ökade intresset för institutionssamarbete ochstipendiering och andra former av personutbyte framhålls.Förvaltningsbiståndet, som ökat i det svenska utvecklingssamarbetet, bör enligtregeringen bidra till demokratisering. Vad gäller anser regeringen att dethumanitära biståndet har en fortsatt angelägen roll att spela för att stödja endemokratisk samhällsutveckling. Ökade bidrag härtill föreslås. I ges ökat stöd till regionala insatser isyfte att stärka freds-och demokratiseringsprocessen. Själva arbetssättet vid biståndsarbetet kan främjafolkligt inflytande och ansvarstagande. Svenska folkrörelser spelar här enviktig roll. Stöd för att stärka kvinnornas ställning i årett stöd också för demokratin. Regeringen finner detta stöd angeläget. Det är enligt regeringen ett centralt krav på en rättsstatoch ett viktigt led i en demokratisk samhällsutveckling att de mänskligarättigheterna respekteras. En arbetsgrupp inom UD kommer att se över den svenskapolitiken beträffande mänskliga rättigheter, främst i ett FN-perspektiv. Iarbetsgruppens uppdrag ingår enligt budgetpropositionen att undersökamöjligheterna att inom FN:s ram bistå utvecklingsländerna att främja endemokratisk utveckling och respekten för de mänskliga rättigheterna. Enligt regeringen återfinns insatser med direkt anknytningtill demokratimålet inom alla delar av biståndsverksamheten. Huvudinriktningenbör enligt regeringen vara att arbeta med demokratimålet på detta integreradesätt. i det svenska biståndet är den kontinent som har de mest akutautvecklingsproblemen i världen. Det bristande internationella stödet till de fattigaste och mest skuldsatta länderna i inger oro. har länge varit pådrivande i skuldfrågorna i internationella sammanhang som t.ex. och Valutafonden, och svenska initiativ har lett fram till olika åtgärder för attöka ji resursflödettill de afrikanska länderna. UU 1987/88:20 Det svenska bilaterala biståndet har successivt anpassatsför att kunna stödja programländerna i deras ansträngningar att ta sig ur sindjupa ekonomiska kris. Det gäller framgent att utnyttja de möjligheter tillutveckling som finns i inom t.ex. jordbruket, fisket, industrin baseradpå inhemska råvaror och handeln mellan de afrikanska länderna, heter det bl.a.i propositionen. Utbildning och forskning måste åven enligt propositionen geshögsta prioritet . Regeringen har tagit initiativ till en översyn avinriktningen av biståndet till inför 1990-talet. Arbetet skall redovisasi budgetproposition. Syftet är att närmare analysera den anpassning avbiståndet till som kan komma att krävas . Utredningsarbetetavses utmynna i förslag och riktlinjer avseende biståndets framtida inriktning. Svensk politik gentemot och södra bestårdels av ekonomiska sanktioner och andra isoleringsåtgärder mot apartheidregimeni , dels stöd i olika former till de grannländer som drabbas avSydafrikas destabiliseringspolitik. Betydande ökningar i biståndet till södraAfrika föreslås. Ytterligare en väg att stärka grannländer(SADCC-länderna) är att uppmuntra till ökad etablering av företag i desjälvständiga staterna i södra . I samarbete mellan och SADCCutarbetas enligt propositionen förslag till åtgärder med detta syfte. Inom det bilaterala biståndet lämnas bidrag till en radolika insatser i andra än programländerna. Det rör sig om bidrag tillolika insatser i ett 50-tal utanför programländerna. Genom SIDA lämnas stöd till enskilda organisationersverksamhet och katastrofinsatser. Under anslagen för regionalt samarbete,, humanitärtbistånd och särskilda program utgår också, bidrag till utvecklingsprojekt iandra länder än programländerna. SAREC (Styrelsen för u-landsforskning) lämnarstöd till internationella och regionala forskningsprojekt som engagerarforskare från ett stort antal . BITS (Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete) bedriver tekniskt samarbete med drygt 20u-länder. Med u-krediter finansieras angelägna investerings- projekt i en delav dessa länder liksom i kreditvärdiga programländer. (Fonden förindustriellt samarbete med ) medverkar till industrisamarbete i formav joint venture-företag såväl i program-länder som i andra , . IMPOD(Importkontoret för u-landsprodukter) främjar u-lands-export till . Det finns ett starkt behov att såväl inom som utanförbiståndet främja åtgärder som ger nödvändig draghjälp för att kunnaspela en starkare roll i världsekonomin. Detta är enligt propositionen ettstarkt skäl för att fortsätta att utveckla ett differentierat biståndsom även syftar till att stödja och stärka förbindelserna med andra änprogramländerna. Andra biståndspolitiska skäl för ett sådant engagemang årt.ex. stöd till en demokratiseringsprocess, återuppbyggnad efter krig ellernaturkatastrof, utbyggnad av infrastruktur, eller insatser för att utnyttjainhemska naturresurser eller industri. Generellt gäller dock att de biståndspolitiska målen skallvara vägledande UU 1987/88:20 för allt svenskt utvecklingsarbete. ' Biståndet utanför programländerna har till stordel vuxit fram som ett resultat av skiftande initiativ, motiv och samverkandeintressen. Mångfalden av insatser på olika områden gör det ibland enligtpropositionen svårt att bedöma effektiviteten av de samlade insatserna i resp.land. Därför har en översyn av biståndet fill u-Iänder utanför programländernainletts inom UD:s avdelning för internationellt utvecklingssamarbete. Avsiktenmed projektet är att analysera förutsättningarna för att utifrån debiståndspolitiska målen åstadkomma ett effektivt bistånd som är anpassat fillolika länders situation. Arbetet skall utmynna i klarare riktlinjer för dettabistånd inför 1990-talet vad gäller länderval, inriktning och arbetsformer. Regeringen föreslår i propositionen att riksdagenfastställer att Framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljönskall vara ett mål för internationella utvecklings- arbete. 1987/88:U201 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av stödet fill när det gällerfamiljeplaneringsinsatser samt bidragen till de internationellaorganisafionerna. 1987/88:U202 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen dll kännavad i modonen anförts om en minskning av andelen bundet' bistånd'och det bundnaimportstödet, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stöd tilluppbyggande av en demokratisk infrastriiktur i våra mottagarländer, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motioneri anförts om stöd tillstiftelser för bistånd till organisationer i , 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt hävda de demokratiska värdena i biståndsdialogen, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökat utrymme för demokratimåleti biståndspolitiska beslutsunderlag, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall tainitiativ till en årlig oberoende redovisning om förhållandena beträffandedemokrati och mänskliga rättigheter i våra mottagarländer, 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avbrytande och avveckling av bistånd, 17. att beslutar göra Ugandatill nytt programland, 18. att beslutar göraFilippinerna till nytt programland, 19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förberedelser för att göraSudan, och till nya programländer, 23. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljökonsekvensanalyser i biståndet, UU 1987/88:20 24. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av agerandevad gäller miljö, markvård och energi i internationella sammanhang, 25. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till inhemskt enskiltföretagande, hantverk, småindustri och lantbruk, 26. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till familjeplanering, 28. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett handlingsprogram förkvinnobistånd i vart och ett av programländerna, 29. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en handläggare med huvudsakligtansvar för s.k. kvinnofrågor på vart och ett av biståndskontoren, 30. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om u-landskvinnors situation påarbetsmarknaden, 47. att beslutar inråtta ensärskild anslagspost för Miljö, markvård och energi på 150 rnilj.kr., 48. att som landram förFilippinerna för /89 anslår 40 milj.kr., 49. att som landram förUganda för /89 anslår 40 milj.kr., 50. att för förberedelser förinsatser i nya programländer för /89 anslår 20 milj.kr. attanvändas enligt vad som anförs i motionen, 1987/88:U203 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombistånd till bostadsprojekt i . 1987/88:U204 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ändring i SIDA:s inriktning så att bistånd tillbostäder prioriteras i enlighet med vad som anförts i modonen. 1987/88:U205 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna ätt Sverigesbiståndsinsatser för i huvudsak skall utgöras av s.k. bundet bistånd. 1987/88:U207 av (vpk) vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen i alla internationella sammanhang verkar för enomfördelning av jordens resurser i enlighet med vad som anförs i motionen. 1987/88:U210 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en parlamentarisköversyn av inriktningen av det svenska biståndet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om åtgärder föratt förverkliga miljömålet i biståndet, 3. att riksdagenbeslutar införa ett särskilt anslag Miljö, naturvård och 4. att riksdagenanslår 280 milj.kr. till Miljö-, markvård och energi, UU 1987/88:20 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om globalenergistrategi, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enenergikonferens i FN:s regi, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts omlandsbygdsutveckling, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts ombostadssociala åtgärder, 19. att hos regeringen begärförslag till en nordisk handlingsplan för biståndsarbete, 20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till demokratiskutveckling, 21. att beslutar införa ettsärskilt anslag Stöd till demokradsk utveckling, 22. att anslår 100 milj.kr.till Stöd dll demokratisk utveckling, 23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att främjakvinnors utveckling, 24. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativt bistånd, 30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsverksamhet i , 1987/88:U211 av m.fl. (vpk) vari yrkas 4. att riksdagenuttalar sitt stöd för 77-gruppens krav (Havanna-deklarationen), 5. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om en övergripande u-landspolitik i enlighetmed som anförts i motionen, 17. att hos regeringen begär förslag om attKampuchea skall upptas som programland, 18. att för återuppbyggnadsinsater i Kampucheaanslår , 1987/88:U212 av () vari yrkas 1. att uttalar sitt stöd för FN:sgeneralförsamlings beslut avseende den s.k. , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om särskildainsatser inom landramarna och via miljöanslaget i enlighet med vad som anförs imodonen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts omkapacitetsförstärkning i miljöfrågor på SIDA, 4. att riksdagenhos regeringen begär att SIDA får i uppdrag att göra miljökonsekvensanalyser avalla biståndsprojekt som kan tänkas påverka miljön, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildningav biståndspersonal, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om om ideellaorganisationers möjligheter att göra insatser inom miljövårdsbiståndet. 2 1987/88. 1987/88:U219av () vari yrkas UU 1987/88:20 I. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett särskilt biståndsdepartement, 5. att begär att regeringen inleder bilateraltutvecklingssamarbete med och , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndetsinriktning på de allra fattigaste och inriktningen av de ekonomiskatillväxtmålen, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillsättandet av en biståndsinspektör, 10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frivilligorganisationernas erfarenheter bör ligga till grund för enplanering av biståndet enligt de anförda riktlinjerna, att hos regeringen begär förslag om en nybiståndsstrategi med målsättningen att huvuddelen av biståndet skall gå till småskalig landsbygds- och jordbruksutveckling, 1987/88:U220 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i princip iiiget svenskt bistånd med undantag av direkt humanitärt biståndskall komma länder till del, vilka är invecklade i krig, 1987/88:U225 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denhumanitära inriktningen av det svenska biståndet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om helhetssynpä u-landssamarbete, 3. att riksdagengodkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas under rubriken, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om "Frihetoch demokrad i tredje världen", 5. att riksdagenbeslutar att ge regeringen i uppdrag att låta utarbeta årligademokratirapporter i enlighet med vad som anges i avsnittet "Stöd för endemokratisk utveckling", 6. att riksdagenbeslutar att inråtta anslaget "Stöd till en demokratisk utveckling"och anslå 75 rnilj.kr. till detta för /89, 7. att riksdagenhos regeringen begär att en parlamentarisk kommission inrättas med uppgift attfölja den demokratiska utvecklingen i samarbetslän-derna, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om"Avveckling av bistånd", 9. att riksdagengodkänner de riktlinjer för utvecklingsbiståndet som anges under rubriken, 10. att under ett nytt anslag Miljö, markvårdoch energi för /89 anvisar ett anslag av 100 milj.kr., 11. att godkänner de riktlinjer förutvecklingsbiståndet som anges under avsnittet "Marknadsekonomi iu-land", 12. att godkänner de riktlinjer förbiståndssamarbetet som anges under avsnittet "Samverkan mednäringslivet", 13. att beslutar att importstödet skallbindas till upphandling i UU 1987/öö:20 på sätt som förordas i motionen samt i övrigt godkänner vad som anförsunder avsnittet "Ökat återflöde", . 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om "Lokala kostnader", 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om under avsnittet "Kvinnor iu-land", 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om under avsnittet "Enskildaorganisationer", 21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnittet "Nya samarbetsländer", 27. att beslutar att befattningen sombiståndsinspektör ånyo inrättas samt i övrigt godkänner vad som anförs underrubriken , 1987/88:U503 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag tillett program för främjande av en demokratisk samhällsutveckling i de länder med vilka har biståndssamarbete, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven demokratikommission med uppgift att följa utvecklingen av mänskliga fri- ochrättigheter i de länder som har biståndssamarbete med, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att årligarapporter utarbetas för att belysa utvecklingen vad gäller mänskligarättigheter och demokrati i mottagarländer för svenskt bistånd, 1987/88:U525 av m.fl. (c) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktualisera skyddet av de mänskliga fri- ochrättigheterna vid bilaterala och multilaterala kontakter, samt genom länder somär mottagare av svenskt bistånd, 1987/88:A802 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att hos regeringen begär en samlad rapport omdet samlade bistånd som kommit kvinnorna till godo. Biståndets roll och förutsättningar Föreliggande betänkande handlar om det svenskautvecklingssamarbetet. Utskottet vill emellertid inledningsvis erinra om vadsom sägs i propositionen, nämligen att viktigaste källa dllexterna resurser är utrikeshandeln. Detta konstaterande är också bakgrunden till yrkande 2 ipartimotionen U225 (m) från moderata samlingspartiet vari föreslås att det skall anläggas en helhetssyn på biståndet.