bet · GB01KU21 · 1987-12-31 00:00:00 — I motionen yrkas att hosregeringen begär förslag om en fristående reklamfinansierad skånsk TV-kanal. Imotion 1986/87:K419 (vpk) yrkande 1 framhålls att kostnaderna för kabel-TV äralltför stora för att lokal TV-produktion i större skala skall komma tillstånd. Motionärerna föreslår därför att hos regeringen begärgranskning av möjligheterna till etersänd lokal-TV. Imotion 1986/87:K815 (fp) påpekas att kostnaden för lokal-TV varierar kraftigt,beroende på vilken teknik som används. Enligt motionärernas uppfattning börlokalt förankrade företag få tillstånd att bedriva lokal programverksamhet överetern. Kulturutskottethar inhämtat att man inom studerar olikafrågor på området. Med hänvisning härtill anser utskottet att motionerna intepåkallar någon åtgärd. Avvikandemening har anmälts av c-ledamöterna. De menar att det är angeläget attregeringen lägger fram förslag till en fristående TV-verksamhet enligt degrunder som anges i motion 1986/87:Kr236. Utskottetavstyrker, med hänvisning till vad kulturutskottet anfört om detutredningsarbete som pågår inom , motionerna 1986/ 87:K417(yrkande 2), K418, K419 (yrkande 1) och K815 (yrkande 2). 1. beträffanderätten att i efterhand ta del av program att förklararmotion /86:K403 besvarad med vad utskottet anfört, 2. beträffande/ö>5rö>/kabellagstiftning att avslår motion 1986/87:K405, 3. beträffandeavgifter för kabebändning KU 1987/88:21 att avslår motionerna 1986/87:K415 och 1986/87:K419 4. beträffandekontroll av utbyggnaden av kabel-TV att avslårmotionerna 1986/87:K419 yrkande 2 och 1986/ 87:K420, 5. beträffandeetableringsrätt för radio- och TV-sändningar, reklam finansiering m.m. att avslårmotionerna 1986/87:K407,1986/87:K417 yrkande 1, 1986/87:K432, 1986/87:K433 samt1986/87:K815 yrkande 1, 6. beträffandeetersänd lokal-TV att avslårmotionerna 1986/87:K417 yrkande 2, 1986/ 87:K418, 1986/87:K419 yrkande 1 samt1986/87:K815 yrkande 2. Närvarande:Olle (), (), * (s), (), (), Hans Nyhage (m), (), BörjeStensson (fp), (), (), (),(), * (fp), * (c) och (vpk). *Ej .närvarande vid justeringen. Avgifter för kabelsändningar (mom. 3) BoHammar (vpk) anser debatt den del av utskottets betänkande som på s. 7 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "(yrkande 3) avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att det inte är rimligt att reklamfinansierade satellit-TV-bolagkostnadsfritt skall ha tillgång till de svenska kabelnäten. Utskottet anserdärför att det föreligger ett behov att snabbutreda frågan om nätavgifter.Utskottet tillstyrker med det sagda motionerna 1986/87:K415 samt 1986/87:K419(yrkande 3). dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande avgifter för kabelsändning att riksdagenbifaller motionerna 1986/87:K415 och 1986/87:K419 yrkande 3, Kontrollav utbyggnaden av kabel-TV (mom. 4) KU 1987/88:21 BoHammar (vpk) anser delsatt den del av utskottets betänkande som på s. 8 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "(yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Utskottetanser det viktigt med ett demokratiskt inflytande över utbyggnaden avkabel-TV. Utskottet tillstyrker det i motion 1986/87:K419 (yrkande 3) framfördaförslaget om ett medieråd. Rådets funktion skall vara att ta frambeslutsunderlag om den medieutveckling som pågår och därmed stärka detdemokratiska inflytandet över denna utveckling. Vad utskottet sålunda anförtbör enligt utskottets mening ges regeringen till känna med anledning av motion1986/87 :K419 (yrkande 3). Motion 1986/87 :K420 får därmed anses vara besvarad. deb att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande kontroll av utbyggnaden av kabel-TV attriksdagen bifaller motion 1986/87:K419 yrkande 2 samt förklarar motion1986/87:K420 besvarad med vad utskottet anfört, Etableringsrätt för radio-och TV-sändningar, reklamfinansieringm.m. (mom. 5) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), (), () ochIngela () anser delsatt den del av utskottets betänkande som på s. 10 börjar med "Utskottethar" och slutar med "(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Utvecklingenpå TV-området är så snabb att det enligt utskottets mening krävs snarariksdagsbeslut för att hålla takten med denna utveckling. Regeringen har inteangett några riktlinjer på området och därmed kommer viktiga beslut att skjutaspå framtiden. Det gäller t.ex. den svenska televisionens förmåga att konkurreramed utländska satellitprogram och tillkomsten av en från . Ensådan fristående TV-kanal - - bör inrättas. Den bör finansieras med reklamintäkter. Utländskasatellitsändningar når redan och kommer snart att göra det i väsentligtstörre utsträckning. Dessa sändningar finansieras så gott som undantagslöst medreklam. Svenska företag bör inte hänvisas till utländska kanaler för att fåannonsera sina produkter i TV på den svenska hemmamarknaden. TV-reklamförekommer i så gott söm alla europeiska stater. Erfarenheterna frånjämförbara länder tyder på att farhågorna för negativa effekter av TV-reklamvarit överdrivna. Det tycks snarare vara direktreklamen än dagspressensannonser som påverkas. Reklamfinansieringav en kanal inom vidgar inte yttrandefriheten utan cementerarsnarare monopolet. Ettföretag som svarar för en ny TV-kanal bör ha från staten fristående ägare.Ingen delägare får ha ett dominerande inflytande. Frekvenser för radio- ochTV-sändningar är en allmän nyttighet. därför användas på ettsådant sätt att de i möjligaste mån kommer hela folket KU 1987/88:21 till godo.Liksom bör därför ett fristående TV-bolag sluta avtal med statenom vissa villkor för verksamheten: Regler som bör gälla för - liksom förSveriges Radio - bör innehålla bl. a. krav på opartiskhet och saklighet,garantier för vidsträckt yttrande- och informationsfrihet samt skyldighet atttillämpa principerna om allas lika värde och den enskildes frihet ochvärdighet. Frågan om huruvida reglerna överträtts bör prövas av radionämnden.Självfallet kan däremot inte reklamförbudet gälla . Dentid som står till buds för reklam bör begränsas. För att förhindra attreklamköpare påverkar programmens utformning bör annonstiden säljas av ett frånprogrambolaget fristående företag som köper tillgängUg annonstid avprogramföretaget och sedan säljer den till hugade annonsörer. Reklaminslag fårsändas bara mellan program och under ett maximalt antal minuter . bör ges stor självständighet. Det ligger emellertid i dess egetintresse att se till att har ett brett programutbud som riktar sig tillmånga olika intressegrupper. sålunda anfört med anledning av motionerna 1986/87:K407,1986/87:K432, 1986/87:K433 och 1986/87:K815 yrkande 1 bör enligt utskottetsmening som sin mening ge regeringen till känna. Det ovan sagdainnebär att motion 1986/87:K417 yrkande 1 om reklam i en kanal inom SverigesRadio avstyrks. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande etableringsrätt för radio-och TV-sändningar, reklam finansiering m.m. . att medanledning av motionerna 1986/87:K407, 1986/ 87:K432, 1986/87:K433 och1986/87:K815 yrkande 1 samt med avslag på motion 1986/87:K417 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Etableringsrätt för radio-och TV-sändningar,reklamfinansieringm.m. (mom. 5) BengtKindbom och (båda c) anser delsatt den del av utskottets betänkande som på s. 10 börjar med "Utskottethar" och slutar med "(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: SverigesRadio skall vara det företag som svarar för en programverksam het i allmänhetens tjänst. Denna public service-organisation måste ha goda resurser för att den skall kunna hävda sig i den alltmer hårdnande konkurrensen på TV-området, som är en följd av utbyggnaden av satellit sändningarna. De ökade resurser som televisionen kan tillföras på detta sätt bör i första hand användas till insatser för att värna om det svenska kulturlivet, något som kan ske bl. a. genom att den svenska produktionen ökas. De resurser som kan tillföras TV i vårt land genom att, som utskottet förordar, reklam tillåts måste därför enligt utskottets mening användas för att förstärka radiofonden så att därifrån resurser kan överföras till för TV-verksamheten. I sammanhanget måste slås fast dels att endast 14 den ena av de bådaTV-kanalerna skall få användas för reklam, dels att KU 1987/88:21reklamintäkter endast kan bli av kompletterande karaktär; licensfinansiering avden svenska televisionen måste ske även i fortsättningen. Utskottetanser att med bifall till motion 1986/87:K417 yrkande 1 som sinmening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Motionerna1986/87:K407, 1986/87:K432, 1986/87:K433 och 1986/87:K815 yrkande 1 böravstyrkas i den mån de inte tillgodoses genom utskottets ställningstagande tillfrågorna om reklam inom . debatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandeetableringsrätt för radio- och TV-sändningar, reklam finansiering m. m. att med bifalltill motion 1986/87:K417 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1986/87:K407,1986/87:K432, 1986/87:K433 samt 1986/87:K815 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Etersänd lokal-TV (mom. 6) BengtKindbom och (båda c) anser delsatt den del av utskottets betänkande som på s. 11 börjar med "Utskottetavstyrker" och slutar med "(yrkande 2)" bort ha följandelydelse: Imotion 1986/87;K417 (c) - vari hänvisas till motiveringen i motion1986/87:Kr236 (c) - framställs ett yrkande som syftar till att friståendelokala och regionala skall kunna etableras på.de frekvenser somtilldelats genom internationella överenskommelser (yrkande 2).Likartade yrkanden framställs i motion 1986/87:K815 (fp) yrkande 2, motion1986/87:K418 (m) och motion 1986/87:K419 (vpk) yrkande 1. Utskottetvill framhålla att etersänd lokal-TV skulle ha en mycket väsendig fördelframför kabel-TV, då det gäller att nå ut med lokalt producerade program,exempelvis av folkrörelserna. Lokal TV når nämligen alla hushåll och därtillutan att dessa behöver skaffa sig ny teknik. Det är därför angeläget attregeringen lägger fram förslag till en fristående TV-verksamhet enligt degrunder som anges i motion 1986/87:Kr236, till vilken motion 1986/87:K417hänvisar. Vad utskottet sålunda anfört bör enligt utskottets mening riksdagensom sin mening ge regeringen till känna med anledning av de ovan redovisademotionerna. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffandeetersänd lokal-TV att med bifalltill motion 1986/87:K417 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motionerna 1986/87:K418, 1986/87:K419 yrkande 1samt 1986/ 87;K815 yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört. 6.Etersänd lokal-TV (mom. 6) KU 1987/88:21 BoHammar (vpk) anser delsatt den del av utskottets betänkande som på s. 11 börjar med "Utskottetavstyrker" och slutar med "(yrkande 2)" bort ha följandelydelse: Kostnadernaför kabel-TV-sändningar är alltför stora för att lokal TV-produktion i störreskala skall komma i gång. De lokala sändningarna når heller inte alla hushåll.Om vi skall satsa på lokal TV-produktion bör en sådan av kostnadsskäl och avdemokratiska skäl etersändas. Det finns anledning att granska förutsättningarnahärför. Utskottet tillstyrker därför det i motion 1986/87: K419 (yrkande 1)framförda yrkandet att hos regeringen begär en granskning avmöjligheterna till etersänd lokal-TV. Motion 1986/87:K417 (yrkande 2) fårdärmed anses vara besvarad. Motionerna 1986/87:K815 yrkande 2 och 1986/87:K418som syftar till etablerandet av helt eller delvis reklamfinansierad etersändlokal-TV avstyrks. dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande etersänd lokal-TV att a) med bifall till motion1986/87:K419 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, b) förklarar motion 1986/87:K417yrkande 2 besvarad med vad utskottet anfört, c) avslår motionerna 1986/87:K418och 1986/87:K815 yrkande 2. Lagutskottetsyttrande B.agaT''' om skyldighet för att tillhandahålla kopioreller utskrifter av sända program Konstitutionsutskottethar berett lagutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1985/86:K403 avDaniel Tarschys (fp). Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om behovet av garantier för att göra program sända av SverigesRadio tillgängliga i efterhand. Motionären erinrar om att det genom ordningenmed s.k. pliktexemplar av tryckta skrifter blivit möjligt att i efterhand tadel av vad som utgivits i tryck. När det gäller radio- och TV-program finnsregler om att kopior av programmet skall levereras till arkivet för ljud ochbild. Dessa leveranser är emellertid ofta fördröjda varför den som vill ta delav ett sänt program måste vända sig till . Enligtmotionären vägrar ofta att lämna ut programmet. I någrauppmärksammade fall har också riksdagsutskott vägrats rätten att få del avsända program.Motionären hävdar att vad som sänts ut av börhållas ällmänt tillgängligt. Bl.a. måste den som vill bemöta påståenden somframförts vid radio eller TV ges möjlighet att se eller höra det sändaprogrammet eller ta del av en utskrift. Motionären anser att frågan kan lösasantingen genom att i avtalet mellan staten och . Radio förs in enbestämmelse om att offentiiggjorda program skall hållas tillgängliga ellergenom att särskilda lagregler införs. har beslutatavge yttrande och får anföra följande. Möjligheternaatt använda program som sänts i radio och TV för det med motionen avseddaändamålet är i hög grad beroende av det upphovsrättsliga regelsystemet. Lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ger den somskapat ett sådant verk dels en rätt att ensam förfoga över verket, dels vissaideella rättigheter. Upphovsrättslagen ger skydd inte bara åt alster avupphovsmannens andliga skapande verksamhet, s.k. egentlig upphovsrätt, utanäven åt vissa närstående rättigheter. Fotografer har rättigheter till sinabilder enligt bestämmelserna i lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild.Dessa regler, som är tillämpliga på bl.a. fotografer som medverkar iTV-sändningar, ansluter nära till upphovsrättslagens regelsystem. Som reglerna iupphovsrättsiagen är utformade torde programutbudet från företagen inom i allmänhet vara föremål för upphovsrätt. Inte bara teaterföreställningar, nöjesprogram och liknande omfattas av skyddet utan också journalfilmer, reportage och mera kvalifice- , Utanförskyddssfären faller egentligen bara enklare nyhets- KU 1987/88:21 meddelanden och framställningar somendast registrerar ett händelseför- Bilaga 1 lopp. Reglernai upphovsrättslagen ger den som medverkat vid tillkomsten av ett skyddatprogram, t.ex. i egenskap av manusförfattare, en rätt att ensam framställaexemplar av verket och att göra verket tillgängligt för allmänheten iursprungligt eller ändrat skick, bearbetning eller översättning, i annankonstart eller i annan teknik. Varje form som verket framträder i är ettexemplar. En inspelning eller utskrift av ett radioprogram är således ettexemplar. Rättenatt göra verket tillgängligt för allmänheten innefattar dels en rätt attframföra verket offentligt (framföranderätten), dels en s.k. exemplarrätt.Exemplarrätten är en rätt att förfoga över redan färdiga exemplar genom attsprida dem till allmänheten, dvs. till någon som inte tillhör den närmastefamilje- eller vänkretsen, eller att visa dem offentligt. En viktiginskränkning finns dock i exemplarrätten. Sedan ett litterärt eller musikalisktverk givits ut får exemplar som omfattas av utgivningen spridas vidare ochvisas offentligt. Genom detta undantag kan exempelvis tryckta skrifter frittlånas ut från t.ex. bibliotek. Undantaget från spridningsrätten omfattar intefilmverk. Som filmverk räknas bl.a. kortfilmer, reportage och spelfilmer ochdetta oavsett om det är fråga om biograffilm eller videoinspelningar. Bestämmelsernaom s.k. närstående rättigheter ger bl.a. dem som medverkar i ett radio- ellerTV-program såsom skådespelare, sångare och musiker ett skydd mot att derasframträdanden utan deras.samtycke spelas in och att kopior görs av eninspelning. Upphovsmännensoch andra gruppers rättigheter är inte oinskränkta. Både upphovsrättsiagen och fotografilagen innehåller undantagsregler som gör det möjHgt att för olika närmare angivna ändamål utnyttja skyddade verk och prestationer utan rättighetshavarnas samtycke. En väsentlig sådan regel medger att utan tillstånd från rättighetshavaren enstaka exemplar av skyddade verk och prestationer får framställas för enskilt bruk. Enligt ett av högsta domstolen (NJA 1984 s. 304) meddelad dom i ett mål om upphovsrättsintrång är emellertid denna bestämmelse inte tillämplig när på beställning av utomstående personer framställer kopior av bevarade programinspelningar. Några av undantagen i upphovsrättslagen har samband med radio- och TV-sändningar och verksamheten vid arkivet för ljud och bild. Ett sådant undantag har tillkommit för att radio- och TV-företag skall kunna spela in program för att sedan sända dem . fått rättighetshavarens tillstånd att sända ett program har företaget enligt 22 § upphovsrättslagen rätt att spela in programmet utan särskilt samtycke, s.k. efemär inspelning. Av 22 a § följer att företaget också får spela in programmet för att säkerställa framtida bevisning om program mets innehåll, s.k. referensupptagningar. Referensupptagningar får endast användas för bevisändamål när det gäller yttrandefrihetsbrott. Rätt att ta del av inspelningarna och att få utskrift av vad som yttrats i programmet har endast justitiekanslern och enskild som anser att yttrandefrihetsbrott begåtts mot honom eller att han lidit skada på grund av sådant brott. Bestämmelser om referensupptagningar finns i radioansvarighetslagen (1966:756) och 18 förordningeli (1967:226)om tillämpningen av radioansvarighetslagen. Refe- , KU 1987/88:21rensupptagninjgar med dokumentariskt värde får vidare bevaras i arkivet för Bilaga 1 ljud och bild. Arkivet för ljud och bild får göra kopior avoffentliggjorda verk för bevarande i arkivet samt för forskningsändamål göraenstaka kopior av sådana verk. Sådana kopior får inte användas för annatändamål, t.ex. för enskilt studium (22 c §). Ianslutning till det anförda vill utskottet erinra om alt det upphovsrättsligaregelsystemet i hög grad är internationellt. Ett flertal internationellakonventioner har sålunda tillkommit vilka syftar till att ge upphovsmän m.fl.skydd utanför det egna hemlandets gränser. Upphovsrättslagen liksom motsvarandelagar i , och bygger i stor utsträckning på dessakonventioner. Av grundläggande betydelse på det rent upphovsrättsliga områdetär för skyddav litterära och konstnärliga verk som kom tillår 1886 och som reviderats åtskilliga gånger samt Världskonventionenom upphovsrätt . De s.k. närstående rättigheterna regleras iRomkonventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogramsamt radioföretag . Konventionerna bygger på två huvudprinciper.Den ena är att varje konventionsstat skall ge upphovsmän m.fl. från andrakonventionsstater samma skydd som sina egna medborgare. Den andra principen äratt en konventionsstat är skyldig att ge de övriga staternas upphovsmän ettVisst minimiskydd. Minimiskyddet behöver dock inte upprätthållas i verketseller prestationens hemland. Sverigeoch ett mycket stort antal länder, däribland i stort sett samtliga europeiskastater, är anslutna till . och många andra länder harockså tillträtt Världskonvéntionen och Romkonventionen. Genom tillträdet tillkonventionerna har åtagit sig att skydda verk och prestationer frånandra länder i enlighet med konventionernas bestämr melser och i gengälderhåller svenska upphovsmän m.fl. ett skydd i de flesta länderna i världen. Avintresse i förevarande sammanhang är artiklarna 9 och 11 bis i samt artikel i . Artikel 9 i Bernkon ventionen föreskriver att upphovsmän till litterära och konstnärliga verk har uteslutande rätt att mångfaldiga verken på vad sätt och i vilken form det vara må. Konventionsstaterna kan dock i sin lagstiftning tillåta mångfaldigande i, vissa särskilda fall förutsatt att mångfaldigandet inte gör intrång i detnormala utnyttjandet av verket och inte heller oskäligt inkräktar på upphovsmännens legitima intressen. Enligt artikel 11 bis gäller att i avsaknad av avtaltillstånd till radio- och TV-sändningar av skyddade verk inte innefattar tillstånd att spela in utsändningen. Könventionsstaterna får dock i sin nationella lagstift ning införa regler om efemära upptagningar som görs av radio- eller TV-företaget med dess egna hjälpmedel och för dess egna utsändningar. Det är också tillåtet för staterna att i lagstiftningen ta in bestämmelser om bevarande i offentligt arkiv av inspelningar som äger ovanlig dokumentarisk karaktär. Genom artikel 7 i Romkonventionen garanteras utövande konst närer ett skydd mot bl.ä. att deras framföranden utan samtycke spelas in och att gjorda inspelningar olovligen mångfaldigas. Efemära upptagningar är tillåtna också enligt Romkonventionen men de får inte utan rättighetshavar nas samtycke mångfaldigas för annat ändamål. mening är det önskvärt att det upphovsrättsliga regelsys- KU1987/88:21 temet är så utformat att skyddade verk och prestationer kanutnyttjas för Bilaga 1 olika ändamål som framstår som angelägna med hänsyntill bl.a. samhällets intressen. är det emellertid viktigt att manslår vakt om upphovsmännens och dem närstående gruppers berättigade intressen.Som utskottet , , tidigare i olika sammanhang slagit fastär det nämHgen en grundläggande förutsättning för kulturlivet i stort attupphovsmännen tillförsäkras en ensamrätt till sina verk och prestationer. Detär vidare betydelsefullt att inte åsidosätter sina internationellaförpHktelser på upphovsrättens område. De nuvarande bestämmelserna iupphovsrättslagen om kopiering för enskilt bruk samt om utnyttjande avinspelningar av radio-och TV-program bygger på en avvägning mellan de olikaintressen som sålunda gör sig gällande på bl.a. radio- och TV-området. Somframgår av redogörelsen ovan är rätten att kopiera inspelningar, som , ' gjortsav programföretagen i , utan rättighetshavarnassamtycke begränsad till fall då kopian skall användas för företagets egenverksamhet, för bevisändamål vid ifrågasatt yttrandefrihetsbrott, förverksamheten vid arkivet för ljud och bild samt för forskningsändamål. Förövriga fall krävs rättighetshavarnas samtycke. Sådant samtycke kan lämnas i detavtal varigenom sändningsrätten förvärvas eller i varje enskilt fall eller,.när det gäller företagets anställda, i anställningsavtalet. Nuvarandebestämmelser i upphovsrättslagen hindrar således att allmänheten i enlighetmed motionärens önskemål ges en mer eller mindre oinskränkt rätt att frånprogramföretagen få ut utskrifter eller andra kopior av skyddade radio- ochTV-program. Inte heller har programföretagen möjlighet att med stöd av reglernaom kopiering för enskilt bruk tillhandahålla allmänheten sådana kopior. Föratt den av motionären önskade ordningen skall kunna genomföras krävs därförändringar i det upphovsrättsliga regelsystemet. ifrån lagutskottetsberedningsområde kan det med fog ifrågasättas huruvida genom en lagändringupphovsmännens ensamrätt bör inskränkas till förmån för intresset av attallmänheten i efterhand skall kunna få kopior av radio- och TV-program.Utskottet vill också understryka att en lagändring som skulle omfatta samtligaskyddade verk och prestationer knappast skulle vara förenlig medkonventionsbestämmelserna och därmed strida mot våra internationellaförpliktelser. En rätt för allmänheten att få kopior av radio- och TV-programmåste därför inskränkas till i allt väsentligt program med svenska upphovsmänoch andra medverkande. En sådan särreglering för svenska verk och prestationerhar inte tillämpats här i landet och kan vålla svåragränsdragningsproblem. Detanförda leder lagutskottet till den uppfattningen att några ändringar i upphovsrättslagen inte bör genomföras i syfte att ge allmänheten en generell och ovillkorlig rätt att få kopior av radio- och TV-program.