bet · GB01KU23 · 1987-12-31 00:00:00 — om aktivt folkstyre i kommuner och landsting (prop.1986/87:91 och 1987/88:100 delvis samt motioner) I betänkandet behandlas proposition 1986/87:91 om aktivtfolkstyre i kommuner och landsting samt fem följdmotioner. Vidare tar utskottetupp ett antal motioner från de allmänna motionstiderna 1987 och 1988 vilka påolika sätt har anknytning till propositionen. Dessutom behandlas två avsnitt iårets budgetproposition vilka också har samband med propositionen. I ärendetföreligger yttranden från social-, utbildnings- och bostadsutskotten, bilagorna1~3. Utskottetsställningstaganden innebär i huvuddrag följande. Med anledning av de förslag i propositionen om aktivtfolkstyre som går ut på att vidga möjligheterna att decentralisera nämndarbeteti kommunerna m.m. framhålls i betänkandet att utskottet självfallet serpositivt på en utveckling som syftar till att fördjupa och förstärka denkommunala demokratin i vårt land. Med hänsyn emellertid till att vissa avförslagen tidigare endast prövats i begränsad omfattning och till att någonslutlig utvärdering inte skett av den försöksverksamhet som bedrivits med stödav den s.k. frikommunlagen har utskottet inte ansett sig kunna tillstyrka attden nuvarande försökslagstiftningen på området ersätts med en permanentlagstiftning. Ett enigt utskott har i stället förordat att de förslag tillutvidgade decentraliseringsmöjligheter m.m. som lagts fram i propositionenskall prövas inom ramen för det pågående frikommunförsöket. Utskottets förslaginnebär att den del av frikommunförsöket som grundar sig på frikommunlagenvidgas så att det i princip blir möjligt för de kommuner som så önskar att,efter beslut av regeringen, bedriva försöksverksamhet med stöd av lagen.Utskottet lägger i betänkandet fram förslag till vissa ändringar i bl.a.frikommunlagen, vars giltighetstid föreslås förlängd till utgången av . Utskottet förordar att det pågående arbetet inomcivildepartementet med sikte på förslag till en ny kommunallag fullföljs undermedverkan av representanter för de politiska partierna i . Utskottethar därvid pekat på ett antal frågor som bör uppmärksammas underberedningsarbetet. Förslagen i propositionen vad gäller ökat brukarinflytandeoch ökad målstyrning av verksamhet har tillstyrkts av utskottet. I betänkandet behandlas även ett antal motioner rörandeandra kommunalrättsliga frågor. Vissa av dessa föreslår utskottet besvaradeunder hänvisning till att frågorna kommer att bli föremål förutredning. 1 1987/88. I ärendet har avgivits fem reservationer och fem KU1987/88:23 särskilda yttranden. I proposition 1986/87:91 föreslår regeringen 1. att antar förslag till a) lag om ändring i kommunallagen(1977:179). b) lokalnämndslag, c) lag om ändring i lagen (1984:382)om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation, d) lagom ändring i socialtjänstlagen (1980:620). 2. att bereds tillfälle att ta del av vadstatsrådet i övrigt har anfört under avsnitten 1, 2 och 4. I proposition 1987/88:100, bilaga 2, Gemensamma frågor,punkterna 13 (Förnyelse av den kommunala självstyrelsen och demokratin) och 14(Den offentliga sektorns informationsverksamhet) föreslår regeringen att riksdagenbereds tillfälle att ta del av vad statsrådet anfört. Motioner med anledning av proposition 1986/87:91 1987/88:K1 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående ett avskaffande av deoffentiiga monopolen, 2. att beslutar att avslå 1kap. 5 § tredje stycket i förslaget till lag om ändring i kommunallagen, 3. att beslutar att avslå 1kap. 5 § fjärde stycket i förslaget till lag om ändring i kommunallagen, 4. att beslutar att avslå 1kap. 5 § femte stycket i förslaget till lag om ändring i kommunallagen, 5. att beslutar att avslå 3kap. 13 a § i förslaget till lag om ändring i kommunallagen, 6. att beslutar att avslåförslaget till lokalnämndslag, 7. att hos regeringen begärförslag angående ny lokalnämndslag med möjlighet till direktvaldakommundelsfullmäktige enligt vad som anförts i motionen, 8. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående den kommunalainformationen, 9. att beslutar om sådan ändring i kommunallagensom ger kommunen rätt att fritt fatta beslut om den centrala nämndorganisationen i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:K2 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår propositionen i dess helhet. 1987/88:K3 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar avslå proposition 1986/87:91Aktivt folkstyre i kommuner och landsting. 2. att av regeringen begär förslag till ensamlad översyn av den KU 1987/88:23 kommunalrättsliga regleringen ienlighet med vad i motionen anförs. 1987/88:K4 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs rörande utvärdering av pågåendeförsöksverksamhet som grund för fortsatta lagstiftningsåtgärder, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs rörande privatisering av dengrundläggande samhällsservicen, 3. att hos regeringen begärförslag till ändring i kommunallagen i syfte att garantera samtliga partiersinsyn i kommunala nämnder och styrelser, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs rörande överläggningar ompartistödets utformning, 5. att hos regeringen begärförslag om ändring i vallagen vid val till kommunfullmäktige och landsting ienlighet med vad i motionen anförs, 6. att avslår propositionens förslag underpunkten 3.7 att socialnämnder, miljö- och hälsoskyddsnämnder, byggnadsnämnder och skolstyrelser skall bli fakultativa (frivilliga) nämnder. 1987/88:K5 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att korrimunerna skall åläggas enskyldighet att utbetala ersättning för förlorad arbetsinkomst till deförtroendevalda. Motioner från allmänna motionstiden 1986/87:K613 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 2, 7 och 8), 2. att hos regeringen begär förslag ominförande av försöksverk samhet med direktvalda kommundelsfullmäktige, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i lag om kommunalt partistöd så att detblir möjligt för kommuner att införa avtrappnings- och upptrappningsregler, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i lag om kommunalt partistöd så att detblir möjligt för kommunerna att dela upp partistödet i en fast och en rörligdel. 1986/87:K615 av m.fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 3), 3. att av regeringen begär förslag till lagom direkta val till lokala organ/nämnder i kommuner. 1986/87:K617 av och (båda vpk)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs orn utvärdering av försöksverksamheten med lokala organ ocheventuell försöksverksamhet med direktvalda lokala organ. 1986/87:K701 av i (m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra vallagen i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:K703 av BengtSilfverstrand och (båda s) vari yrkas KU 1987/88:23 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omövergång till ett enhetligt valsystem vid kommun- och landstingsvalen. 1986/87:K705av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till ettvalsystem med fasta valkretsinandat och utjämningsmandat utan spärregel vid valtill kommunfullmäktige i valkretsindelad kommun, 2. att hos regeringen begär förslag tillslopande av nuvarande 3-procentsspärr vid val till landsting. 1986/87:K710av () vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär lagförslag om att 3-procentsspärren för val till landsting avskaffas och ersätts med en lägre spärr i enlighet meddet som anförts i motionen, 2. attriksdagen hos regeringen begär lagförslag i syfte att införa kommunala utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige i valkretsin delade kommuner i enlighet med det som anförts i motionen. 1986/87:K807av () vari yrkas att beslutar om att hosregeringen begära förslag innebärande att lagstiftningen angående det kommunalapartistödet ändras så att stödet kan utgå med dels ett grundbelopp, lika föralla representerade partier, dels ett belopp i relation till antalet mandat. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:K512av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer likvärdig behandling av egenföretagare vad avser ersättning vid förlorad arbetsförtjänst, 2. attriksdagen begär att regeringen vidtar erforderliga ändringar i aktuella förordningar samt i erforderliga fall förelägger förslag i berörda författningar i syfte att tillgodose de i motionen framförda principer na om likvärdig behandling av egenföretagares förlorade arbetsförtjänst vid offentliga värv. 1987/88:K602av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det rättsliga skyddet vid politiskt arbete, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för förtroendeuppdrag. 1987/88:K606av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilländring av lagen om kommunalt partistöd så att grundbidrag för representeradepartier samt partistöd till orepresenterade partier får utbetalas. 1987/88:K613av och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetet med detkommunala förnyelsearbetet och statsbidragsbestämmelserna till kommunerna. 1987/88:K616av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos KU 1987/88:23regeringen begär förslag till lagstiftning som ger anställda rätt till ledighetför arbete inom politiska partier och folkrörelseorganisationer. 1987/88:K704 av i (m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra vallagen i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:K706 av och (båda fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i vallagen som leder till att fastamandat införs vid val till kommunfullmäktige, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i vallagen som leder till att en2-procentsspärr införs vid val till kommunfullmäktige. 1987/88 :K707 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär lagförslag om att3-procentsspärren för val till landsting avskaffas och ersätts med en lägre spärr i enlighet meddet som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär lagförslag i syfteatt införa kommunala utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige i valkretsin delade kommuner i enlighet med det som anförts i motionen. 1987/88:A707 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompletteringsmöjligheter till STP-systemet. Propositionen innehåller olika förslag som syftar till attutveckla och fördjupa demokratin i vårt land genom att öka medborgarnas,partiernas, de förtroendevaldas samt de kommunalanställdas aktiva medverkan,delaktighet och ansvar i den kommunala verksamheten. Propositionen bygger på förslag av 1983 årsdemokratiberedning (C 1983:03) framlagda i betänkandet (SOU 1985:28) Aktivtfolkstyre i kommuner och landsting. Ett avsnitt i propositionen avser frågorsom informationsdelegationen (B 1982:1) behandlat i betänkandet (SOU 1984:68)Samordnad samhällsinformation. Propositionen innehåller fyra huvudavsnitt. I det förstaredogör civilministern översiktligt för syftena med förslagen och redovisarkortfattat sin syn på vissa allmänna principer som bör gälla den kommunalaverksamheten. Här lämnas vidare vissa uppgifter angående den pågående översynenav kommunallagstiftningen. Regeringen har uppdragit åt en särskildarbetsgrupp, kommunallagsgruppen (C 1986:A), att bereda de idemokratiberedningens betänkande (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallagintagna förslagen, vilka har remissbehandlats. Arbetsgruppen förväntas redovisaresultatet av sitt arbete under första halvåret 1988.1 avsnitt 2 framläggsolika förslag som syftar till ett ökat medborgarinflytande i den kommunalaverksamheten .Här föreslås bl.a. åtgärder för att stärka de s.k. brukarnas ställning,dvs. utnyttjarkommunala tjänster av olika slag. Avsnitt 3 innehåller förslag som KU1987/88:23 ger kommunerna ökade möjligheter att decentralisera nämndarbetet. Lag tekniskt skulle detta lösas genom en ny lag- lokalnämndslagen - som ersätter lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna. slopas några av bestämmelserna i lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation (frikommunlagen). I avsnitt 4 förs fram förslag som syftar till att stärka och utveckla de politiska partiernas och de förtroendevaldas roll. Förslagen i avsnitten 2 och 4 medför vissa ändringar i kommunallagen. Propositionen har föranlett fem motioner. I två av dessa -motionerna K2 (m) och K3 yrkande 1 (c) - hemställs att propositionen i sin helhet avslås. I motionerna påtalas som en brist i beredningen att propositionens lagförslag inte granskats av lagrådet. I motion Kl (fp) yrkas - med något undantag - avslag på propositionsförslagen. I motion K4 (vpk) föreslås avslag i fråga om bestämmelserna i den föreslagna lokalnämndslagen gällande.centrala nämn der (yrkande 6) men i övrigt biträds propositionen. Motion K5 (, s) behandlar en i avsnitt 4 i propositionen upptagen fråga gällande ersättning för förlorad arbetsinkomst till förtroendevalda. I betän kandet behandlas vidare 17 under de allmänna motionstiderna 1987 och 1988 väckta motioner innehållande motionsyrkanden med anknytning till proposi tionen. Dessa motioner rör följande frågor: direktvalda lokala organ, det kommunala partistödet, ekonomisk ersättning till de förtroendevalda och politikerrollen samt valsystemet i valkretsindelad kommun. behandlasmotionskrav gällande 3-procentsspärren vid landstingsval. I yttrandena från berörda riksdagsutskott behandlas vissaav de i propositionen (avsnitt 3) upptagna frågorna om decentralisering ochdet därmed sammanhängande förslaget till lokalnämndslag jämte följdmotioner. Utskottet behandlar i det följande - i skilda avsnitt - deolika propositionsförslagen, varvid utskottet börjar med förslagen i avsnitt3. I samband därmed redogör utskottet för sin syn på hur den del avfrikommunförsöket som grundar sig på frikommunlagen skall utvärderas och på hurdet fortsatta kommunallagsarbetet skall bedrivas. Större möjligheter att decentralisera nämndarbetet i kommunerna (prop. s. 29-45) .. Det i propositionen framlagda förslaget till nylokalnämndslag bygger till stor del pålagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna (lokalorgansla-gen), somvarit i kraft . Genom lokalorganslagen infördes olikamöjligheter för de kommuner som så önskade att decentralisera sittnämndarbete. Lagen gav kommunerna stor frihet att inrätta lokala organ(nämnder) vilka handhar förvaltning och verkställighet som ankommer på centralnämnd. Den ökade organisationsfriheten beträffande kommunernasförtroendemannaorgan gällde såväl det kommunallagsreglerade som detspecialreglerade området. I lagens förarbeten (prop. 1979/80:54, KU 27)betonades att en definitiv reglering måste föregås av en utvärdering av denförsöksverksamhet som kunde komma att bedrivas med stöd av lagen. KU1987/88:23 För landstingens del infördes vidgade decentraliseringsmöjligheterfr.o.m. är 1986 genom lagen (1985:127) om särskilda organ ilandstingskommunerna. I propositionen föreslås att de lagliga möjligheterna förkommunerna att decentralisera sitt nämndarbete nu bör förankras i enlagstiftning av "mer permanent karaktär" (prop. s. 35). Mot bakgrundav de goda erfarenheterna av det decentraliseringsarbete som bedrivits ikommunerna med stöd av i första hand bestämmelserna i lokalorganslagen föreslåsi propositionen att bestämmelserna i den lagen efter viss överarbetning förs ini en ny lag, benämnd lokalnämndslagen. Några i lokalorganslagen intagnabegränsningar när det gäller kommunernas möjligheter att på detspecialreglerade . området decentralisera uppgifter har därvid slopats. Genomden nya lagen, som även bygger på erfarenheter av den försöksverksamhet sombedrivits inom det s.k. frikommunförsöket med stöd av lagen (1984:382) omförsöksverksamhet med en friare nämndorganisation (frikommunlagen),ges kommunerna således större frihet att organisera det specialregleradenämndarbetet. Det föreslås bl.a. att kommuner med geografiskt heltäckandenämnder skall ha möjlighet att lägga över de uppgifter som efter beslut omdecentralisering återstår för obligatorisk specialreglerad nämnd på en annancentral nämnd, t.ex. kommunstyrelsen. Förslaget innebär att socialnämnden,miljö- och hälsoskyddsnämnden, och skolstyrelsen i sådanakommuner blir s.k. fakultativa specialreglerade nämnder. De föreliggande förslagen återfinns i propositionen underavsnitten 3.3 (institutionsstyrelser inom det specialreglerade området), 3.4(specialreglerade uppgifters anknytning till kommundel), 3.5 (statligtreglerade tjänster), 3.7 (centrala nämnder) och 3.8 (särskilda organ underlokala nämnder). Vidare läggs fram ett förslag som enbart gällernämndorganisationen i de landstingsfria kommunerna (avsnitt 3.6). I följdmotionerna Kl yrkande 6 (fp), K2 (m) och K3 yrkande1 (c) yrkas avslag på lokalnämndslagen. I motion K4 yrkande 6 (vpk) yrkasavslag på den del av lokalnämndslagen som gäller centrala nämnder (avsnitt 3.7i propositionen). Vissa invändningar mot propositionsförslaget i förevarandedel har vidare framförts i de från socialutskottet (SoU), utbildningsutskottet(UbU) och bostadsutskottet (BoU) inhämtade yttrandena. I motionerna K2 (m), K3 (c) och K4 (vpk) samt i yttrandenafrån UbU och BoU anges som en brist i beredningen av lokalnämndsförslaget attfrikommunförsöket inte har slutförts och utvärderats. I motion K4 förutsättsatt förslaget inte hindrar att en grundlig utvärdering av försöksverksamhetenkommer till stånd och att erfarenheterna av en sådan utvärdering läggs tillgrund för fortsatta lagstiftningsreformer. I motionen begärs att detta gesregeringen till känna (yrkande 1). I motionerna K2 (m) och K3 (c) samt iyttrandena från UbU och BoU pekas vidare på att de förslag som den s.k.kommunallagsgruppen kommer att lägga fram kan komma att få betydelseför förslaget. I motion K3 (c) och i yttrandet från UbU framhålls dessutom attresultatet av den s.k. styrningsberedningens uppdrag- i detta att behandla frågor om en ändamålsenlig delegering inom KU 1987/88:23skolstyrelsens förvaltningsområde - borde ha avvaktats. I motion K3 (c)förordas att stadganden om lokala organ/kommundelsnämnder införs ikommunallagen. Enligt motionärernas mening är de kommunala frågorna av sådan viktatt regleringen av dessa bör ske i ett sammanhang. I motionen hemställs attregeringen begär förslag till en samlad översyn av den kommunalrättsligaregleringen (yrkande 2). En annan invändning är att förslaget inte öppnar möjlighetför direktvalda lokala nämnder. Enligt motion Kl (fp) är detta en allvarligbrist, som bör leda till att förslaget avslås (yrkande 6). Motionärerna anseratt hos regeringen bör begära ett nytt lokalnämndsförslaginnehållande reglering av möjligheten till direktval (yrkande 7). Direktvaldalokala nämnder förordas vidare i motion K3 (c). Lagförslag gällande direktvaldalokala organ/ nämnder begärs också i två av motionerna från allmän motionstid,nämligen motionerna 1986/87:K613 yrkande 2 (fp) och 1986/87:615 yrkande 3 (c).I motion K4 (vpk) erinras om att vpk i motion 1986/87:K617 förordat att pågrundval av en utvärdering av försöksverksamheten med lokala organ försökgenomförs med direkta val till sådana organ. I motion K4 framhålls vidare -motbakgrund av uttalanden i propositionen om de betydelsefulla uppgifter de lokalanämnderna enligt lokalnämndslagen kommer att ansvara för (prop. s. 33) - viktenav att åtgärder vidtas för att garantera att även mindre partier blirrepresenterade i de lokala nämnderna. Motionärerna anser att en bestämmelsehärom bör intas i kommunallagen och föreslår att begär förslag häromav regeringen (yrkande 3). I några av motionerna och yttrandena framförs vidarefarhågor över att de utvidgade möjligheterna att organisera nämndarbetet på detspecialreglerade området kommer att leda till att nuvarande kvalitet påverksamheten inte kommer att kunna upprätthållas. 1 motionerna K2 (m) och K3(c) samt i yttrandena från SoU och BoU befaras således kvalitetsförsämringarbestående i att de lokala nämnderna inte kommer att få samma kompetens somvederbörande centrala nämnd. Det erinras i sammanhanget om att många uppgifterinom det specialreglerade området har karaktären av myndighetsutövning och atten försämring av kompetensen hos de organ som handlägger dessa uppgifter medförrisker för felaktig lagtolkning, oklarhet i praxis och därmed rättsosäkerhet.Förslaget kan därigenom leda till ett åsidosättande av den kommunalalikställighetsprincipen. I några av motionerna befaras att förevarande del avförslaget kommer att innebära ökad byråkrati. I motionerna K3 (c) och K4 (vpk) framförs farhågor för attden föreslagna möjligheten att kunna avskaffa obligatorisk specialregleradnämnd och lägga över dess uppgifter på annat centralt organ, t.ex.kommunstyrelsen, kan medföra en försämring av kompetensen på central nivå genomatt sådant organ får så många uppgifter att fackmässighet och insikt hos deförtroendevalda inte kan upprätthållas. I motion K4 (vpk) yrkas mot bakgrundav det anförda avslag på nyssnännda förslag gällande de specialregleradeobligatoriska nämnderna (yrkande 6). I yttrandet från SoU framhålls detangelägna i att en lagstiftning på förevarande område innehåller garantier föratt de sociala synpunkterna bevakas av ett därtill kompetent organ medöverblick över hela kommunen. Förslaget om ökade möjligheter att frittorganisera de centralanämnderna kritiseras i motion Kl (fp) från en annan utgångspunkt. KU 1987/88:23Enligt motionen går propositionsförslaget i denna del inte tillräckligt långt.Motionärerna anser att i kommunallagen bör intas bestämmelser, som gör detmöjligt för varje kommun att fritt fatta beslut om den centralanämndorganisationen både vad gäller den frivilliga kommunala nämndverksamhetenoch den obligatoriska. Enligt motionen bör bestämmelserna utformas och antas avriksdagen i förevarande ärende (yrkande 9). I yttrandet från SoU riktas vidare principiellainvändningar mot att lagförslaget inte anger på vilken nivå beslut kan fattasom åtgärder såsom , inskränkningar i människors personliga frihet eller skyddför barn som löper allvarlig fara. I yttrandet från BoU erinras om attlokalorganslagen inte medger att de centrala nämnderna kan berövas sinaövergripande och samordnande uppgifter. Utskottet kan först konstatera att den del av förslagetsom avser en utveckling av de möjligheter till organisationsfrihet förkommunerna som infördes genom lokalorganslag i allt väsentligt hargodtagits. De invändningar mot förslaget som rests gäller främst de föreslagnavidgade möjligheterna att förändra den kommunala nämndorganisationen på centralnivå inom i första hand det specialreglerade området. Enligt propositionen är tanken att den föreslagna lokalnämndslagen,som skall ersätta lokalorganslagen, skall inordnas i en ny kommunallagmed ett särskilt kapitel om de kommunala nämndernas organisation. Civilministern anger som huvudmotiv för att nu lägga framett förslag om ökad organisationsfrihet bl.a. följande. gjordautvärderingar visar att erfarenheterna av decentraliseringsarbetet är ihuvudsak positiva. Det är angeläget att ge de kommuner som infört lokalanämnder en möjlighet att anpassa och utveckla sin nämndorganisation. Det ärviktigt att ge kommunerna nya organisatoriska förutsättningar redan införnästa mandatperiod. Utskottet får för sin del framhålla att en grundläggandeförutsättning för att förslaget skall kunna godtas är att någon beaktansvärdrisk inte föreligger för påverkan av de övergripande målsättningar ilagstiftningen på olika områden som ställt upp för denspecialreglerade kommunala verksamheten. Även propositionen bygger på dennaprincip och innehåller inga förslag till ändringar i dessa avseenden. Av största betydelse är enligt utskottet självfallet atträttssäkerhetsintressena tillgodoses.