bet · GB01UbU16 · 1987-12-31 00:00:00 — Fråganom antalet årselevplatser inom gymnasieskolans lilla ram för budgetåret1988/89 och fördelningen därav tas upp i motion 1987/88: Ub812 (m) yrkande 1.Enligt motionärerna bör inte en utökning av antalet årselevplatser förintroduktionskurserna för invandrarungdom ske på bekostnad av antalet platserför påbyggnadsutbildningar och specialkurser inom lilla ramen, varför lillaramen bör utökas med 500 årselevplatser. Medel för detta ändamål bör föras överfrån anslaget B 20. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvarför ungdom m. m. Utskottethar erfarit att introduktionskurserna för invandrarungdom innevarande läsår är underdimensionerade i vad gäller antalet intagnings platser. En utökning av dessa kurser med 500 årselevplatser inom lilla ramen för /89 som föreslås i budgetpropositionen är väl motiverad. Att överföra medel från anslaget Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m. för att finansiera en utökning av antalet årselevplatser i lilla ramen kan inte utan vidare göras utan att det får effekter på kommunernas insatser i vad gäller uppföljningsansvaret för ungdomar . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslag på motion 1987/88:Ub812 yrkande 1 fastställer antalet elevplatser inom gymnasiesko lans lilla ram till 32 680 årselevplatser för /891 enlighet med proposition 1987/88: lOO. Förslagen om oförändrad dimensionering av lilla 11 ramen förbudgetåren 1989/90 (slutlig ram) och 1990/91 (planeringsram) UbU 1987/88:16tillstyrks av utskottet. 1.3 Planerings- och intagningsfrågor I proposition 1987/88:102 föreslås att direktramenssektorsindelning slopas fr. o. m. /90. Regeringens förslag innebäratt riksdag och regering skall besluta om det totala antalet intagningsplatseri gymnasieskolan för riket fördelade på direktramen och lilla ramen.Skolöverstyrelsen (SÖ) skall i princip fördela platserna på länen med sammauppdelning på ramar. Vid behov skall riksdag och regering kunna styradimensioneringen av enskilda studievägar eller grupper av studievägar genom t.ex. allmänna riktlinjer eller genom angivande av ett högsta eller lägsta antalplatser. SÖ skall ges i uppdrag att i samband med förslag om studievägsstruktursamtidigt ge förslag om vilka studievägar som behöver regleras och hur dettabör ske. I motion 1987/88: Ub368 (m) yrkande 3 - väckt underallmänna motionstiden - förordas ett nytt planeringssystem för gymnasieskolansom bl.a. innebär ett slopande av sektorsramarna. Utskottet konstaterar att motionärernas yrkande i stort ärtillgodosett genom förslaget i proposition 1987/88:102, varför utskottetavstyrker motion 1987/88: Ub368 yrkande 3 och godkänner vad som ipropositionen förordats om avskaffande av sektorsramar. 1 motionerna 1987/88: Ub361 (c) yrkande 16 och 1987/88:Ub801 (c) yrkande 10 delvis förordas en totaldimensionerad gymnasieskola,varmed avses att alla ungdomar , som så önskar, skall beredas platsi gymnasieskolan. Motionärerna anför att kostnaderna för samhället därmed intebehöver öka, eftersom alla ungdomar som inte kan beredas plats i gymnasieskolanförorsakar kostnader inom verksamheter som ingår i kommunernasuppföljningsansvar och kommunernas insatser för ungdomslag. Samma motionsyrkande framfördes vid föregående årsriksmöte, varvid utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till pågåendeöversyn av gymnasieskolans planeringssystem. Utskottet har som framgår ovantillstyrkt regeringens förslag i proposition 1987/88:102 beträffande ett nyttplaneringssystem med bl.a. slopande av sektorsramarna i direktramen. Därmed börenligt utskottets uppfattning tillgängliga intagningsplatser kunna utnyttjasbättre än med nuvarande system. Antalet ungdomar utanför gymnasieskolan ikommunernas uppföljningsverksamhet torde därmed kunna minska något. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotionerna l987/88:Ub361 yrkande 16 och 1987/88:Ub801 yrkande 10 delvis avslåsav . Frågan om inriktning av gymnasieutbildningen i Stockholmslän tas upp i motionerna 1987/88: Ub802 (c) yrkande 2 och 1987/88: Ub817 (fp) yrkande 1. I den sistnämnda motionen anförs att utbildningen på gymnasial nivå i har alltför många intagningsplatser för yrkesinriktade ut bildningsvägar. I synnerhet gäller detta den . närerna går ungefär varfjärde gymnasieelev på en yrkesinriktad studieväg UbU 1987/88:16 som förbereder för yrkeinom industrin, trots att industriyrkena upptar endast av länetsarbetstillfällen. I motion 1987/88: Ub802 anförs att de teoretiskt inriktadeutbildningsvägarna i gymnasieskolan bör förstärkas i den ochvissa kommuner i den norra delen av tidigare redovisat söker sig allt.flera elever till gymnasieskolansteoretiska tre- och fyraåriga linjer. När det gäller dimensioneringen avgymnasieskolans direktram för /89 har utskottet i det föregåendetillstyrkt regeringens förslag om en utökning av antalet årselevplatser,vilket möjliggör ett ökat antal platser på tre- och fyraåriga linjer. När detgäller planeringssystemet i gymnasieskolan vill utskottet hänvisa till vadföredragande statsrådet anför i proposition 1987/88:102 (s. 62). Signal-och planeringssystemet bör således ses som delar i ett större system, där detalltmer tydligt framgår att kommunernas ansvar för ungdomarnas sysselsättningökar som kraven på hushållning med samhällets resurser måstekvarstå. Därför är det enligt min mening angeläget att kommunerna får ökademöjligheter att friare organisera sin gymnasieskola efter lokala önskemål ochbehov. Som stöd för sin långsiktiga planering bör skolhuvudmannen inom ett läntillsammans med och utbildningsplanerande myndigheter i störreutsträckning än vad som sker kontinuerligt diskutera och pröva detsamlade utbildningsutbudet. Mina förslag i det följande syftar således delstill att stärka utbildningsplaneringen på länsnivå, dels fill att öka denlokala friheten att organisera gymnasieskolan. Inomrimliga gränser bör enligt utskottets uppfattning elevernas förstahandsvalavspegla sig i gymnasieorganisationen. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna 1987/88:Ub802 yrkande 2 och 1987/88:Ub817 yrkande . Fråganom prioriteringen av 16-17-åringar vid intagningen till gymnasieskolan i vadavser vissa linjer tas upp i ett stort antal motioner. Ett slopande av dennaprioritering föreslås i första hand för vårdlinjen och sociala servicelinjen.Detta krav framförs i motionerna 1987/88:Ub264 (s), 1987/88:Ub3l5 (c),1987/88:Ub346 (c) yrkande 1, 1987/88:Ub354 (fp), 1987/88: Ub36l (c) yrkande 17,1987/88: Ub368 (m) yrkande 2, 1987/88: Ub808 (m) yrkande 2 och 1987/88: Ub814(fp) yrkande 3. I motion 1987/88: Ub248 (s) föreslås att prioriteringen ävenskall avvecklas för tandsköterskeutbildningen. Slutligen anförs i motionerna1987/88:Ub36l (c) yrkande 18 och 1987/88: Ub80l (c) yrkande 10 delvis attregeln om prioritering av 16-17-åringar skall slopas vid intagningen till allagymnasiala studievägar. Motionärernaanför som skäl för ett slopande av prioriteringen till i första hand vårdsektorns utbildningar bl. a. svårigheterna att rekryte ra tillräckligt med personal till vård- och omsorgsområdet. Ett slopande av prioriteringsregeln skulle ge möjlighet för äldre sökande att i större ut sträckning få tillträde till gymnasieskolans vårdutbildningar. Vuxna elever skulle kunna tillföra undervisningen erfarenheter från arbetslivet och i 13 övrigt ge positivaeffekter på undervisningssituationen. I några motioner UbU 1987/88:16anförs att det krävs en viss mognad för att studierna på linjer inomvårdsektorn skall av på ett tillfredsställande sätt. För att bl.a. ökarekryteringen till vårdutbildningar begärs i motion 1987/88: Ub346 yrkande 2 enöversyn av intagningen till vuxenutbildning. Enligtvad utskottet erfarit har prioriteringsregeln inneburit ett allt mindre antaläldre sökande till gymnasiala studier. Anledning härtill synes vara vetskapenom att endast vakanta platser, efter det att intagningen av 16-l7-åringar hargjorts, kan komma i fråga för äldre sökande. Beslutetom prioritering av. 16- 17-åringar vid intagningen till gymnasie skolan fattades av med anledning av förslag i budgetpro positionen 1984 (prop. 1983/84:100, . bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:147). Utskottet har erfarit att bestämmelserna har haft avsedd effekt. Efter intagningen till gymnasieskolan /88 var av eleverna högst i årskurs 1. Största andelen yngre elever fanns på de treåriga teoretiska linjerna, där nästan alla elever i årskurs I () var . Ettslopande av prioriteringsregeln med syfte att öka möjligheterna för äldresökande att få tillträde till gymnasial utbildning måste självfallet vägas motde negativa konsekvenserna för 16-17-åringarna när det gäller att bereda demplats i gymnasieskolan. a. med hänsyn till de förslag om en ökning avgymnasieskolans dimensionering som utskottet tidigare tillstyrkt anseremellertid utskottet att prioriteringen av 1617-åringar vid intagningen tillgymnasieskolan bör kunna slopas fr.o.m. /90 beträffande såvältvåårig vårdlinje och social servicelinje som deras motsvarigheter inomförsöksverksamheten med treårig yrkesutbildning. Utskottet föreslår således attriksdagen ined bifall till motionerna 1987/88: Ub264, 1987/88:Ub3l5, 1987/88:Ub346yrkande 1, 1987/88:Ub354, 1987/88:Ub361 yrkande 17, l987/88:Ub368 yrkande 2,1987/88:Ub808 yrkande 2 och 1987/88:Ub814 yrkande 3, med anledning av motion1987/88: Ub248 och med avslag på motionerna 1987/88: Ub346 yrkande 2,1987/88:Ub361 yrkande 18 och 1987/88:Ub801 yrkande 10 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta ärende. Imotion 1987/88: Ub814 (fp) yrkande 6 föreslås att ettårig vårdinriktadkompletteringskurs inom gymnasieskolan, som ger behörighet till studier vidvårdhögskolan, bör få flera intagningsplatser /90 genomomfördelning av platserna inorn gymnasieskolan. Syftet därmed är bl.a. att gemöjlighet för flera elever med annan bakgrund än vårdlinjen att bedriva högrestudier inom värdutbildningen. Utskottethar erfarit att antalet intagningsplatser till den ettåriga vårdin-riktadekompletteringskursen har ökat från /86 till läsåret1987/88. /89 ökar antalet intagningsplatser med ytterligare ca 200och uppgår därmed till totalt ca 2 600 platser. Kursen kommer att anordnas på59 gymnasieorter i landet /89. Även om den vårdinriktadekompletteringskursen fortfarande har ett stort antal sökande är det utskottetsuppfattning att nuvarande intagningskapacitet är väl avvägd med hänsyn tillbl.a. skolhuvudmännens möjligheter att anordna Utskottetutgår dock från att SÖ i sin fördelning av årselev- UbU 1987/88:16 platser inomlilla ramen för /90 beaktar behovet av vårdpersonal. Utskotteterinrar också om att försök pågår inom sjuksköterskeutbildningen med direktantagning av studerande från andra linjer än vårdlinjen. Dessa studerande fåren föriängd utbildning inom högskolan som ger även kunskaper motsvarande demsom ges på den ettåriga vårdinriktade kom-, pletteringskursen. Detta torde inågon mån minska antalet sökande till kompletteringskursen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub814 yrkande 6. Imotion 1987/88: Ub808 (m) yrkande 3 framhålls att relevant arbetslivserfarenhetfrån vårdområdet bör meritvärderas vid ansökan till gymnasieskolansvårdutbildning. Utskottetvill erinra om bestämmelserna för intagning till gymnasieskolan (gymnsieförordningen9 kap.). Poäng för viss verksamhet utöver grundskoleutbildning kantillgodoräknas vissa sökande med sammanlagt högst 1,5 poäng. Utskottet har idet föregående förordat ett slopande av prioriteringen av 16-17-åringarna vidintagningen till gymnasieskolan. Därmed blir det möjligt att tillgodoräkna vissverksamhet utöver grundskoleutbildning vid ansökan till gymnasieskolan. Medhänvisning härtill föreslär utskottet att avslår motion 1987/88:Ub808 yrkande 3. Fråganom lämplighetprövning vid antagning till gymnasieskolans vårdlinje eller kravpå provelevtid tas upp i motionerna 1987/88: Ub808 yrkande 5 och 1987/88:Ub814yrkande 4. Syftet med dessa förslag är alt ge eleverna en mera realistisk synpå vad vårdarbetet kräver av sina utövare. Utskottetvill erinra om att regeringen beslutat uppdra åt SÖ att inkomma med förslag till kompletterande urvalsgrunder vid intagning till gymnasieskolan. Uppdraget syftar till att utveckla andra kompletterande urvalsgrunder än betyg vid intagningen till bl. a. gymnasie skolans yrkesinriktade studievägar. SÖ skall i samarbete med skolstyrel sen i i ett utvecklingsarbete pröva olika urvalskriterier till bl.a. vårdlinjen. Utvecklingsarbetet bör också i möjligaste mån omfatta särskilda åtgärder för att gynna det underrepresenterade könet vid intag ningen till olika studievägar. SÖ skall senaste redovi sa resultatet av utvecklingsarbetet. Utskottetanser att resultatet av SÖ:s uppdrag angående kompletterande urvalsgrunder vidintagningen till gymnasieskolan bör avvaktas innan tar ställning iden motionsledes aktualiserade frågan. Utskottet föreslår därför attmotionerna 1987/88: Ub808 yrkande 5 och 1987/88:Ub814 yrkande 4 avslås avriksdagen. Ibudgetpropositionen framförs olika förslag som syftar fill att tillgodoseelevernas individuella intressen i gymnasieskolan. föreslår att försöksverksamheten med tvåårig ,15 estetisk-praktisklinje (Ep-linje) får utökas med fem intagningsklasser ut- UbU 1987/88:16över de 15 klasser som finns. Försöksperioden för Ep-linjen bör dock enligtstatsrådet, med hänsyn fill de konsekvenser en reformering av yrkesutbildningeni gymnasieskolan kan komma att få för denna studieväg, inte förlängas längre änt. o. m. /91. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. För att ge eleverna möjlighet till val av olikainriktningar inom gymnasieskolans linjesystem finns grenar, varianter ochalternativämnen. Estetisk variant på H- och S-linjerna innebär att elevernaunder tre veckofimmar i var och en av årskurserna 2 och 3 gör ett tillval avämnet bild, dramatik eller musik i stället för ett språk. På vissa skolor medfå klasser på H- och S-linjerna kan det dock vara svårt att få elevunderlag förmer än ett av de tre ämnena. Föredragande statsrådet föreslär mot dennabakgrund att ett alternativt estetiskt variantämne utvecklas och erbjuds i defall de reguljära variantämnena inte kan få tillräckligt elevunderlag. Enförsöksverksamhet med ett alternativt estetiskt variantämne i upp till tiokommuner kan enligt föredragande statsrådet även ge erfarenheter av hurestetiska ämnesval kan tillgodoses i en skolorganisation som krymper på grundav vikande elevunderlag. I motion 1987/88: Ub368 (m) yrkande 5 avvisas förslaget omförsöksverksamhet med ett - som motionärerna kallar det - estetiskt"biandämne". Motionärerna anser att en sådan ämneskonstruktion intekan gagna undervisningens kvalitet. Risk föreligger att lärarfrågan löses medicke-be-höriga lärare. Utskottet, som har förståelse för att det i vissa lägenkan vara svårt att få ett tillräckligt elevunderlag för ämnena bild, dramatikoch musik, tillstyrker föreslagen försöksverksamhet och avstyrker motion1987/88: Ub368 yrkande 5. I motion 1987/88: Ub246 (fp) aktualiseras elevernasmöjlighet till inlres-seval. Det framhålls att teoretiskt begåvade elever medteoretiska specialtalanger inte får möjlighet att utveckla denna talang iönskvärd omfattning i dagens gymnasieskola. Motionärerna anser att detta är enbrist i gällande skolorganisation och föreslår dels att elever med speciellaförutsättningar för t. ex. matematik, fysik eller språk skall kunna få studera dessaämnen i riksrekryterande gymnasieskolor (yrkande 30), dels att elever med teoretiskaämnen som specialintressen skall kunna få göra timplanejämkning i enlighet meddet s. k. hemortsalternativet för idrottande elever (yrkande 31). Motionärernaanser vidare att för vissa teoretiska linjer i gymnasieskolan bör etttillvals- och modulsystem prövas som innebär stor valfrihet beträffande ämnen,möjlighet till etappavgångar samt kombinationer av studier och praktik (yrkande32). Även i motion 1987/88: Ub806 (m) framförs krav på att valmöjligheternabör förbättras för eleverna på de studie-förberedande linjerna. Samma rätt tilljämkning av timplanen som gäller för elever med kombination specialidrott ellerestetiska ämnen bör finnas för elever med speciellt intresse för ett läroämne(yrkande 18). Förslag om att inrätta specialgymnasier framförs i någramotioner. Ett "datagymnasium" föreslås bli inrättat i enligt motion 16 1987/88:Ub281(fp). Enligt motionärerna är förutsättningarna för ett sådant UbU 1987/88:16specialgymnasium i goda genom den koncentration av datorkraft ochdatorutrustning som finns på orten. Samverkan med universitets-ochhögskoleutbildning samt med lokala utvecklingscentra är vidare möjlig. Enförsöksverksamhet med 30 platser på naturvetenskaplig linje och med hela riketsom upptagningsområde förordas. I syfte att förbättra språkundervisningen för vissa eleverföreslås i motion 1987/88: Ub347 (m) att "språkgymnasier" inrättas(yrkande 2) eller att språkintresserade elever skall fä timplanejämkning ilikhet med elever med kombination specialidrott för att få ytterligare tid föratt fördjupa sig i språk (yrkande 1). Slutligen föreslås i två motioner, nämligen motion1987/88: Ub807 (m) yrkande 3 och 1987/88: Ub815 (c) yrkande 8 inrättandet avett häst- eller ridgymnasium i (Avels- och hästsportcentrumFlyinge) i . Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Utskottet vill först erinra om beslut vid1983/(UbU 1983/84:29 s.2lf) beträffande personliga intresseval.På förslag av utskottet ställde sig bakom försöksverksamhet medpersonliga intresseval i vad gäller idrott och estetiska ämnen. Utskottet vardärvid inte berett att tillstyrka förslag om motsvarande verksamhet i andraämnen. Som skäl för sitt ställningstagande anförde utskottet bl. a. att syftetmed kombinationen studier och specialidrott är att stödja elever som utövaridrott på elitnivå genom att i begränsad omfattning medge jämkning av timplanen(gymnasieförordningen 12 kap. Kombination med specialidrott). Utskottet konstaterar vidare att förutsättningarna för atttillgodose elever med specialintressen i gymnasieskolan är goda. Gymnasieskolanhar en studieorganisation som utgörs av 27 olika linjer och ett, stort antal specialkurser. Elevens väl av studieväg är enligt utskottets uppfattning i sig ett uttryck för ett intresse val. Särskilt på deteoretiska men även pä de yrkesinriktade linjerna finns det vidare möjlighetatt göra ' ytterligare val av ämnen på grenar och varianter. Utskottet villvidare peka på vissa andra bestämmelser i gällande gymnasieförordning vilkabidrar till att tillgodose elevens speciella intressen. Genom utökad studiekurs(gymnasieförordningen 10 kap. 58 §) kan t.ex. elev fä delta i undervisningen iett eller flera ämnen som förekommer i gymnasieskolan och som inte ingår itimplanen för elevens studieväg. Beslut därom meddelas av rektor. Genom attspecialarbetet har återinförts i årskurs 3 fr. o. m. innevarande läsår på allatre- och fyraåriga linjer (UbU 1983/84:29. rskr. 1983/84:412) får eleverna påschemalagd tid tillfälle till fördjupning inom kunskapsområden som ärkarakteristiska för studievägen (gymnasieförordningen 10 kap. 13 §). Utskottet vill i detta sammanhang beträffandeämnesuppsättningen på en linje göra det allmänna konstaterandet.att ämnena på linjen ofta är så kombinerade, att avgångsbetyg från linjen tillförsäkrar den studerande all män och särskild behörighet när det gäller tillträde till stora grupper av allmänna utbildningslinjer inom högskolan. 2 1987/88. Beträffande motionsyrkandena om specialgymnasier medinriktning på UbU 1987/88:16 visst ämne eller viss ämnesgrupp vill utskotteterinra om beslut om försöksverksamhet med fördjupadmatematikundervisning på naturvetenskaplig linje med riksintagning i en kommun(UbU 1985/86:16, rskr. 1985/86:204). Den särskilda undervisningen i matematikanordnas där utan ändring av timplanen för linjen. Utskottet har erfaritbeträffande denna försöksverksamhet att det finns vissa problem när det gällerbl. a. elevintresset, betygsfrågan och den elevsociala situationen. Utskottetvill även nämna att s.k. specialgymnasier med riksintagning medför extrakostnader för staten genom att studiestöd i form av resebidrag och inackorderingstilläggutgår till berörda elever. Deras hemortskommuner belastas vidare medinterkommunala ersättningar. Ett nytt statsbidragssystem för undervisningen igymnasieskolan infördes . När det gäller de allmännatimresurserna för tre- och fyraåriga teoretiska linjer baseras statsbidragethuvudsakligen på elevantal (bidrag per capita). Större valfrihet för elevernaän den som förutsattes vid det nya statsbidragssystemets tillkomst i fråga omämnesval, timplanejämkningar o.dyl. och större flexibilitet i allmänhet ledervanligen till en utökad organisation av undervisningsgrupper. Ytterligaredelning av klasser och grupper för att uppfylla elevernas önskemål och val kanske med användning av lärartimmar för s. k. förstärkningsändamål. Dessa timmarskall dock främst användas för elever med särskilt behov av stöd och hjälp isitt skolarbete. Man kan sålunda konstatera att varje ny gruppering av eleverför att tillgodose specialintressen innebär att resurserna för att tillgodoseandra ändamål minskar under förutsättning att tilldelningen av resurser ärkonstant. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /88:Ub246 yrkandena 30-32, 1987/88:Ub28l, 1987/88:Ub347 yrkandena1 och 2, 1987/88: Ub806 yrkande 18, 1987/88: Ub807 yrkande 3 och 1987/88:Ub815yrkande 8. I motion 1987/88: Ub287 (fp) aktualiseras fredsfrågornasställning i undervisningen. Motionärerna föreslår att försöksverksamhet med eninternationell linje startas i gymnasieskolan. En sådan studieväg anses kunnaorganiseras som den tvååriga estetiskpraktiska linjen (Ep-linjen).Utbildningen bör enligt motionärerna ge en samlad och ämnesövergripandebehandling av vår tids stora överievnadsfrågor som krig och fred, mänskligarättigheter, , miljöhoten och internationell ekonomi. Motionärernaframhåller vidare att utbildningen bör ge en "global allmänbildning"och vara studie- och yrkesförberedande. Utskottet vill erinra om den förstärkning avfredsundervisningen som föreslås i årets budgetproposition under anslaget Stödför utveckling av skolväsendet. Föredragande statsrådet anser därvid attfrågorna om fred, överlevnad och mänskliga rättigheter bör bedrivas med enämnesövergripande undervisning och i ett väl fungerande lagarbete. Utskottetvill vidare framhålla att en prioritering av vissa ämnen såsom sker påEp-linjen (12 vtr och 15 vtr i årskurs 1 resp. 2 för karaktärsämnet)självfallet innebär att utrymmet för andra viktiga ämnen minskas påifrågavarande linje. En specialisering på internationella frågor i enlighet medmotionärernas för- slag bör enligt utskottetsuppfattning bättre kunna ske efter grundläggande UbU 1987/88:16 gymnasialastudier. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avstyrkermotion 1987/88: Ub287. Enligtmotion 1987/88: Ub308 (vpk) yrkande 2 delvis bör skolan främja och ta till varaungdomarnas egna intressen utifrån deras erfarenheter och behov, vilket intebehöver vara liktydigt med deras intresse för enskilda skolämnen. Därför ärfrämjandet av olika kultur- och föreningsaktiviteter bland eleverna ett viktigtredskap i skolans måluppfyllelse. För sådan verksamhet bör särskilda medelmotsvarande 15 milj. kr. anslås för /89. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Utskottet anser att elevernas intresseni gymnasieskolan bör tillvaratas såväl i den ordinarie ämnesbundnaundervisningen som vid andra tillfällen, t.ex. vid gemensamma samlingar och vidtimma till förfogande (TTF). Utskottet vill erinra om att samtliga linjer igymnasieskolan har en veckotimma TTF i årskurs 1 och de teoretiska linjernaytterligare en veckotimma i varje årskurs t. o. m. årskurs 3 för detta ändamål.Enligt gymnasieförordningen (SFS 1987:743 10 kap. 31 §) kan dessa TTF-resurserbl.a. användas för kulturaktiviteter. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion 1987/88: Ub308 yrkande 2 delvis.