bet · GB01JoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — Tillsynen skall inte enbartses som en kontrollerande funktion ulan skall i första hand ta sikte påinformation, upplysning och rådgivning om djurskyddsaspekter på såväldjurhållning i allmänhet som på enskilda personers djurinnehav. För att fåunderlag för en ändamålsenlig upplysningsverksamhet krävs studier om djursbeteenden och studier kring sambandet mellan djurmiljö, djurskötsel ochdjurhälsa. Svensk forskning intar här en framskjuten position. Gällande djurskyddslagstiftning har haft stor betydelseför att förhindra att djur utsätts för otillbörligt lidande. Jordbruksministerndelar emellertid lantbruksslyrelsens och flertalet remissinstansers uppfattningatt en redaktionell och teknisk översyn av gällande bestämmelser är välmotiverad. Såväl djurskyddslagen som övriga föreskrifter har ändrats ochkompletterats ett flertal gånger. I författningstexterna har det därvid'tagitsin långt gående detaljföreskrifter. Bestämmelserna har därigenom blivit mycketsvåröver- skadliga. Jordbruksministernbiträder därför lantbruksslyrelsens ståndpunkt att del behövs en nydjurskyddslag. ' Förutom en teknisk översyn behövs emellertid också vissaändringar i materiellt hänseende för att förstärka djurskyddet. För djur inom husdjursskötseln uppställs särskilda krav påatt djuren skall hållas och skötas i god djurmiljö och på ett sådant sätt altdet främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt.Operativa.ingrepp skall enligt huvudregeln inte få göras på djur om det inte ärveterinärmedicinskt befogat. Frågor rörande slakten uppmärksammas och ensärskild regel införs som innebär att djuren skall skonas från obehag ochlidande i samband med slakten. Krav på tillståndspliki införs förridskoleverksamhel och pälsdjursuppfödning som sker yrkesmässigt eller istörre omfattning. Skyddet för djur som används i tävlingar förstärks, bl.a.förbjuds s.k. dopning. Beträffande djur som används för vetenskapliga ändamålföreslås skärpta krav på tillstånd till verksamheten och på att det skallfinnas en ansvarig föreståndare för denna. Vidare föreslås en utökad etiskprövning och krav på utbildning för dem som arbetar med försöken. Utskottet instämmer i vad jordbruksministern anfört om déallmänna utgångspunkterna för en reformerad djurskyddslagstiftning och ombehovet av en ny djurskyddslag som inriefattar både tekniska och materiella ändringar.De viktigare ändringarna behandlas närmare av utskottet i det JoU1987/88:22 följande. Inledningsvis tar utskottet upp några motionsyrkanden som innefattar dels avslag på propositionen, dels synpunkterpå den lagstiftningsteknik som valls i propositionen. Avslagsyrkandet, som framförs i motion Jo51 (c), motiverasbl.a. med att förslaget i stora delar är dåligt genomtänkt, saknar konsekvensoch inte markerar samhällets ansvar för att en bättre och annorlundadjurhållning blir genomförbar. Propositionen är nästan uteslutande inriktad påanimalieproduktionen, medan t.ex. sällskapsdjurens situation så gott som heltutelämnas. Ett nytt och bättre genomarbetat förslag grundat på sakkunskap börframläggas. Utskottet anser alt propositionen - som i stora delarbygger på ett mångårigt arbete inom bl.a. lantbruksstyrelsen, regeringskanslietoch utredningsväsendet - är väl ägnat alt läggas till grund för ettriksdagsbeslut om en ny djurskyddslag. Det finns givetvis enskildheter iförslaget som förtjänar att diskuteras närmare inom ramen förutskottsberedningen. Härvidlag hänvisar utskottet till sina synpunkter i delföljande. Avslagsyrkandet i motion Jo51 yrkande 1 avstyrks. De borgerliga partiernas kommittémotioner innehålleryrkanden som i stor utsträckning grundas på den lagstiftningsteknik somförslaget innefattar och som kommenteras i lagrådets yttrande (prop. s. 74 f.).Dessa synpunkter innebär sammanfattningsvis att möjligheterna att i alloöverblicka konsekvenserna av en sådan utpräglad ramlag som den nuifrågavarande är begränsade. Den nödvändiga konkretiseringen måste till stordel göras i de tillämpningsföreskrifter som kommer att utfärdas främst avlantbruksstyrelsen. Med utgångspunkt häri yrkas i motion Jo42 (fp) yrkande 1att regeringen återkommer till med förslag om preciseringar ilagtexten. Enligt motion Jo50 (c) yrkande 11 innebär lagrådets kritik attregeringen har ett tungt ansvar för den framtida djurhållningen och djurhälsan.I motion Jo52 (m) yrkande 1 framhålls att lantbruksstyrelsen bör samråda medberörda organisationer m.fl. när detaljföreskrifterna utformas. Utskottet anser del för sin del naturligt och i många fallofrånkomligt all lagbestämmelser om djurskydd utformas som en ramlagstiftningmed vissa grundläggande sladganden om djurens vård och behandling m.m.Föreskrifter om djurskydd tillhör för övrigt det ämnesområde som med stöd avregeringsformen genom bemyndigande kan överlåtas på regeringen resp. avregeringen utsedd myndighet. En nackdel med denna teknik är, som lagrådet ochmotionärerna anföri, att de praktiska konsekvenserna av vissa bestämmelserinle i alla delar kan överblickas förrän detaljföreskrifler utfärdats.Utskottet vill emellertid också framhålla en väsentlig fördel med detta system,nämligen att föreskrifter om t.ex. djurens vård och förvaring successivt kananpassas och förändras i djurskyddets intresse utan den tidsomgång somlagstiftningsförfarandet med nödvändighet innebär. Det bör också påpekas altsåväl den allmänna motiveringen som specialmotiveringen i propositionen oftager en god bild av hur reglerna avses bli tillämpade. Utskottet instämmer docki de nu aktuella motionerna så till vida att tillämpningsföreskrifterna givetvisbör utformas i samarbete och samråd med forskningen och de berörda parternainom näringen m.fl. kunnatillgodose syftet med motionerna Jo50 yrkande 11 och Jo52 yrkande JoU1987/88:22 1. Yrkande 1 i motion Jo42 avstyrks däremot i den mån intemotionärernas synpunkter tillgodosetts med vad utskottet anfört. I betänkandet behandlas även vissa fristående motionerfrån riksmötena /87 respektive 1987/88. I motion 1987/88:Jo271 av m.fl. (c) yrkasatt regeringen lägger fram förslag till program för djurhållningen somuppfyller kraven på hög livsmedelskvalitet, minskad miljöpåverkan ochföretagsekonomisk lönsamhet i jordbruksförelaget. Kraven på djurhälsa ochdjurskydd bör förstärkas. All djurhållning bör maximeras efter arealunderlaget. Utskottet konstaterar att motionen tar ett samlat grepp pådjurhållningen och att flertalet av de synpunkter som anförs i motionen välöverensstämmer med och regeringens intentioner på förevarandeområde. I den del motionen lar upp frågor om arealanpassad djurhållning,miljökrav och bidrag till gödselvårdsanläggningar m.m. får utskottet hänvisatill sin behandling av proposition 1987/88:128 om miljöförbättrande åtgärder ijordbruket (JoU 1987/88:24). Återstående synpunker i motionen-som bl.a.omfattar målet för djurhållningen och framtidens animalieproduktion - får ansesi hög grad tillgodosedda i nu förevarande proposition. Sammanfattningsvisanser utskottet att motionen inte bör påkalla någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Motsvarande bedömning bör gälla motion 1987/88:Jo519 (fp)om översyn av lagstiftningen och skärpt straff för djurplågeri, motion1986/87:Jo503 (s) om åtgärder mot vanskötsel och djurplågeri, motion1986/87:Jo509 (fp) yrkandena 2 och 3 om översyn av djurskyddslagen samt motionJo 1986/87:527 yrkandena 1 och 2 om förbättrad miljö i animalieproduktionenm.m. Dessa motioner tillgodoses i sina huvuddrag genom propositionen ochutskottets ställningstaganden till denna. Motsvarande synpunkter kan läggas på motionerna1986/87:Jo533 yrkandena 1, 3, 4 och 5 samt den likalydande motionen1987/88:Jo527 (c). Krav på djurhållningen i den nya djurskyddslagen 1 anslutning till förslagen rörande djur inomhusdjursskötseln lämnas i propositionen en bakgrundsredovisning av utvecklingen inom animaliepro duktionen och strävandena att i olika sammanhang uppnå produktionsfor mer som i större utsträckning beaktar djurens naturliga beteenden (s. 16-19). Ifolkpartiets kommittémotion Jo 42 framläggs förslag till ändrad lydelse av 2 och 3§§ som bl.a. innebär att kravet på hänsynstagande till djurens naturliga beteende lyfts fram i 2 §. "Onödigt" lidande bör bytas utmot "otillbörligt". Begreppet tillräcklig tillsyn i 3 § bör ändras tilldaglig tillsyn (yrkandena 2 och 3). Rätten till naturligt beleende bör följas upp av lantbruksstyrelsen när tillämpningsföreskrifter utformas. attsärskilda krav måste ställas på rastgårdar för försökshundar och att .-,, rovdjurmed stort rörelsebehov tillförsäkras både tillräckligt utrymme och JoU1987/88:22 skydd för insyn. Utskottet får, vad beträffar innebörden av kravet i 3 § påtillräcklig tillsyn, hänvisa till specialmoliveringen (s. 52). Där framgår medall önskvärd tydlighet att tillsynskravet i allmänhet måste innebära atttillsynen sker och i fråga om vissa djurslag eller vissa åldrar ännuoftare. Som anförs i propositionen bör tillsynen givetvis anpassas tilldjurhållningen. Förslaget i folkpartimoliönen utgör således knappast någonförbättring från djurskyddssynpunkt. Motionen avstyrks såvitt avser 3 §(yrkande 3). 1 motionen föreslås vidare att begreppet onödigt lidande i2 § byts ut mot otillböriigt lidande. Som framgår av propositionen har motsvarande bestämmelse iden nu gällande djurskyddslagen skärpts bl.a. genom att den föreslagnaparagrafen omfattar även skydd mot sjukdom och genom all den nuvarande begränsningenatt djur "såvitt möjligt" skall skyddas mot lidande utmönstras urlagtexten. Eftersom det i vissa fall är oundvikligt att djur åsamkas ett visstlidande har jordbruksministern valt att uttrycka ett av de grundläggande kraveni 2 § så att djur skall skyddas mot onödigt lidande (prop. s. 51). Utskottetansluter sig till dessa överväganden och anser för sin del att begreppetotillbörligt lidande knappast kan göra anspråk på större klarhet i fråga omparagrafens tillämpning än begreppet onödigt lidande. Motion Jo 42 yrkande 2avstyrks i denna del. Återstoden av yrkandet har samband med förslagen omändring av 4 § och behandlas i del följande. Yrkande 5 i motion Jo 42 om lantbruksslyrelsensföreskrifter med avseende på djurens naturliga beteende kan i viss mån besvarasmed vad utskottet ovan anfört om viklen av samråd m.m. vid utarbetande avtillämpningsföreskrifter. Det är närmast en självklarhet attdelaljföreskrif-terna utformas med beaktande av de grundläggande bestämmelsernai lagen om djurens biologiska behov. De exempel som anges i motionen är av denbeskaffenheten alt de i huvudsak bör beaktas i delta sammanhang. Något särskiltuttalande härom torde inte erfordras, och utskottet avstyrker därför motion Jo42 yrkande 5. Några motionärer vänder sig mot förslaget att djur inomhusdjursskötseln särbehandlas genom bestämmelserna i 4 §. Enligt motion Jo 52(m) yrkande 9 bör paragrafen omfatta alla husdjur. Folkpartimoliönen Jo 42innehåller i viss mån samma grundtankar, vilket kommit till uttryck i det ovanredovisade yrkandet i motionen (yrkande 2, delvis). Även motionerna Jo 45 (c)och Jo 49 (s) instämmer i dessa synpunkter så till vida alt 4 § bör omfattaäven försöksdjuren. Utskottet erinrar om alt 4 §, liksom flera andraparagrafer i lagen, i princip utgör en precisering av den allmänna skyldighetenenligt 2 § att djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande ochsjukdom. Att paragrafen har begränsats till att gälla djur inomhusdjursskölseln innebär-som framgår av specialmotiveringen - således inle ioch för sig alt inte motsvarande krav gäller också för övriga djur beträffandevilka lagen är tillämplig. Djur inom husdjursskötseln utgör emellertid ensärskilt utsatt grupp i det aktuella hänseendet på grund av de ekonomiskaintressen som ligger i djurhållningen. Genom att begränsa stadgandet till dessa djur betonas vikten av att produktionsformernainte ges en sådan inriktning alt inle tillräcklig hänsyn JoU 1987/88:22 tastill djuren. Paragrafen omfattar i huvudsak samma slags djur someuroparådskonventionen om skydd för animalieproduktionens djur. Utskottet delar jordbruksministerns bedömning att detfinns anledning att särskilt framhäva djurskyddsintresset i fråga om djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar. Att som motionärerna föreslagit föra in samtliga husdjur i paragrafen låter sig inte utan vidare förenas med den systematik som lagen i'sin helhet är uppbyggd efter. Som exempel vill utskottet peka på att lagen innefattar krav på tillståndsplikt för viss uppfödning av djur som inte omfattas av 4 § (16 § 1 och 2). Vidare gäller särskilda regler för uppfödning och.användning av försöksdjur. Utskottet kan å andra sidan inte bortse från att det ofta ligger betydande ekonomiska intressen även i de typer av djurhållning som faller utanför tillämpningsområ det för 4 S. Med anledning härav vill utskottet ta fasta på uttalandena i ' ' specialmotiveringen (s. .52) och ytterligare understryka det angelägna i att grundtankarna bakom 4 § i största möjliga utsträckning beaktas i djurhåll ningen över huvud taget. Utskottet avstyrker emellertid de nu aktuella motionerna iden del som . avser ändrad lydelse av 4 §. Krav på djurhållningen i övrigt i den nya djurskyddslagen,m.m. Jordbruksministern anför att kritiken mot djurhållningeninom animalieproduktionen framför allt har gällt alt djurmiljön har blivitkarg och att den begränsar djurens möjligheter till naturliga beteenden. Mångagånger kan djuren inte alls tillgodose sina beleendebehov i de modernadjurstallarna. Vidare har kritik riktats mot att djurhållningen fordraren omfattande medicinering för alt hålla djuren friska. Inom husdjursskölseln måste givetvis en avvägning skemellan olika intressen. Å ena sidan finns djurskyddsintressel och å andra sidanekonomiska och produktionstekniska faktorer. Enligt jordbruksministern har desistnämnda faktorerna fått väga över i alltför stor utsträckning. En ändrad synpå djurhållningen har dock nu börjat göra sig gällande. Ökad hänsyn måste tastill att levande djur ingår i produktionen. Djurskyddshänsynen måste tillmätasbetydelse i en helt annan omfattning än även om delta skulle innebäraminskad produktion. I den nya lagen föreslås dettakomma till uttryck i ensärskild bestämmelse som innebär att djur inom animalieproduktionen skallhållas och skötas så att det främjar en god djurhälsa och en god djurmiljö ochså alt djuren kan bete sig på ett naturligt sätt. En sådan bestämmelse bör ocksåkompletteras med ett bemyndigande för regeringen eller, om regeringen bestämmerdet. lanlbruksstyrelsen all meddela föreskrifter om hur djuren skall hållasoch skötas. I vissa fall torde de krav som uppställs i den föreslagnabestämmelsen innebära att djurtätheten i stallarna måste minskas. saknas bindande föreskrifter om olika utrymmens storlek. Vad lanlbruksstyrelsen anger i fråga om krav på utrymmen i olika slag av djurstallar är i huvudsak endast av rådgivande karaktär. Däremot skall enligt djurstallkungörelsen i , beslut omgodkännande av djurstall anges det högsta antal djur som får hållas JoU1987/88:22 i stallet. Detta medger enligt propositionen inte entillfredsställande reglering av utrymmesfrågan. Djurstallar bör även i fortsättningen förprövas fråndjurskyddssynpunkt. Den nya djurskyddslagen bör innehålla ett bemyndigande förregeringen att föreskriva sådan förprövningsplikt. Utrymmesstandarden bör dockinle anges i tillståndsbesluten. Kraven på utrymmen i stallarna bör i stället ifortsättningen anges i generella föreskrifter av bindande karaktär. Det blir dåmöjligt att anpassa utrymmeskraven till vunna forsknings- och försöksresultat. Förprövningen av djurstallar bör liksom , vara ettuttryck för en strävan alt med en god stallmiljö och lämpliga skötselmetoderöka förutsättningarna för ett gott hälsotillstånd hos djuren. Prövningen böromfatta alla faktorer i miljö och skötsel som har betydelse för djurhälsa och djurbeleendeoch därmed för djurskyddet. En uppföljning av tillstånden bör också ske, inte bara föratt kontrollera att tillståndet och de villkor som kan ha förenats med dettahar följts, ulan också för all studera hur anläggningen fungerar i praktiken. Även ny teknik bör enligt jordbruksministerns mening kunnaförprövas. Regeringen, eller om regeringen bestämmer det lantbruksstyrelsen,bör få möjlighet att föreskriva en sådan skyldighet. Att möjligheten införs harfrån flera håll framförts som ett angeläget krav för alt förbättra djurskyddet.Genom förprövningen kan den nya tekniken utvärderas från djurhälso- ochdjurskyddssynpunkl innan den tillåts komma till allmän användning. Ipropositionen redovisas vilka krav som med stöd av den nya lagen, bör kunna ställaspå husdjursskötseln (s. 21-24): De djurslag som närmast berörs är nötkreatur,svin, höns och slaktkycklingar. Vidare anges i vilket tidsperspektiv deaktuella förändringarna bör genomföras. Förslagen rör i och för sig sådanafrågor som inte kräver ställningstagande, om regeringen i enlighetmed lagförslaget bemyndigas att meddela närmare föreskrifter fördjurhållningen. Med hänsyn till det inti-esse som dessa frågor, har tilldragitsig har jordbruksministern ändå för information velat ta upp vissaav dem. Det vanligaste djurhållningssystemet för mjölkkor är atthålla korna bundna i bås. De nya ladugårdar som har byggts har dock främst varit lösdriftsladugårdar. Även om det finns skäl för en övergång till lösdrift bör inle aktualiseras något förbud mot att hålla korna bundna. viktigtkrav är dock naturligtvis att djuren har tillräckligt med utrymme. Vissaskärpningar av ulrymmeskraven kan vara nödvändiga. För både bundna kor och kor i lösdrift bör dock krav uppställaspå . En möjlighet till utevistelse i rastningsfållor ochliknande kan utgöra ett alternativ när det inte finns möjlighet alt hålla djuren på bete. Utevistelse i . ; rastningsfållorkan också,utgöra ett värdefullt komplement till belesgång. eftersom den kanförekomma under hela eller större delen av året. Viktigtför korna är också att det finns en godtagbar ströbädd. Inom nötköttsproduklionen är enligt jordbruksministernkalvförmedling- en ett av de allvarligaste problemen; Denna förmedling innebär stora 27 påfrestningarför djuren med omfattande sjukdomsutbrott som JoU 1987/88:22 Enövergång till integrerad uppfödning med egen kalvproduktion skulledärför vara önskvärd från djurhälsosynpunkt. Även i en specialiserad uppfödningmed inköpta kalvar kan emellertid mycket göras för att förbättra förhållandena.En möjlighet som bör övervägas är att endast avvanda kalvar Förmedlingsåldern kan då behöva höjas till upp emot två Även på svinsidan har den specialiserade uppfödningeninneburit stora problem. Av djurhälsoskäl finns det därför i vissa besättningaranledning att inrikta den framlida svinhållningen mot en integrerad produktion.Djuren bör också i allmänhet beredas lillfälle till utevistelse för att fåmotion. Framför allt bör detta gälla avelsdjuren. Ävensystemet att fixera suggor bör upphöra. System som innebär att djur hålls fixerade kan inte anses förenliga med kravet på attdjurhållningen skall tillgodose djurens naturliga beleendebehov. Det är ocksåviktigt att djuren får tillgång till liggplats, foderplats och gödselplats. Förslaktsvinen är den totalt tillgängliga ytan viktigare än ytan per djur. För attuppnå en låg nivå av aggressivitet är det.viktigt med en stor toialyta.Utrymmeskraven bör anpassas till detta. Miljön i boxarna bör också förbättras.Krav bör bl.a. uppställas på tillgång till halm. Detta är viktigt för attgrisarna skall trivas. Höns för äggproduklion hålls i burar. hållsfyra hönor inhysta tillsammans i en bur där varje höna har tillgång till ettutrymme av ungefär en A4-sidas storlek. Även om en utveckling av bursystemelhar skett under den lid som systemet har tillämpats måste konstateras attburarna inte tillgodoser ens några av de mest grundläggande behoven hoshönorna, som t.ex. att kunna röra sig, sprätta, flaxa, sandbada och pulsafjädrarna och att kunna lägga sina ägg i reden. Till detta kommer att tillsynenkan vara mycket svår att utöva i vissa stallar på grund av trånga gångar mellanburarna. Ett sådant system för djurhållning kan enligtjordbruksministern rimligtvis inle accepteras. Burhållningen har visserligenmedgett alt man kunnat hålla många djur per ytenhet vilket möjliggjort att äggkunnat produceras till en låg kostnad. bör inte någon form avdjurhållning som i så liten utsträckning tar hänsyn till djuren tillåtas. Förnärvarande finns emellertid inte några alternativa syslem utvecklade. Forskningoch utvecklingsarbete pågår dock. inle minst därför att 1978 beslutat att införa förbud mot burhönshållning fr.o.m.år 1991. Några nya anläggningar med nuvarande bursyslem bör inte få byggas.Undantag kan möjligen göras om det är fråga om att ersätta mycket gamla ocholämpliga burar eller vidta en återuppbyggnad efter brand. Inle heller bör detfå byggas några nya anläggningar med andra bursystem som inte tillgodoserdjurens alla naturliga beteendebehov. Vid pågår och planerasprojekt med utveckling av alternativ till dagens bursyslem för höns.Finansiering sker med statliga medel, men även näringen har aviserat sittintresse att medverka. Det är angeläget all driver dettautvecklingsarbete vidare. Även ibefintliga anläggningar bör nuvarande bursystem avvecklas. För tidenfram till dess att en sådan avveckling kan vara genomförd bör alla JoU1987/88:22 möjlighetertill förbättringar av miljön i burarna tillvaratas. ske bl.a.genom att antalet djur i burarna minskas från fyra till tre. kan ocksåkompletteras med sådana enkla anordningar som sittpinnar och klonötare.Närmare föreskrifter om sådana åtgärder får meddelas genom Inom slaktkycklingsuppfödningen är det framför allt dendåliga luftkvaliteten veckan före slakt som är det stora problemet. Ett sätt att lösa problemet skulle kunna vara endifferentierad beläggning beroende på djurhållarens kvalifikationer. Enligt vadsom upplysts pågår redan inom näringen arbete med alt utarbeta ett sådantsystem. Eftersom så gott som all uppfödning sker på kontrakt bör utsikterna föralt man skall lyckas med detta vara goda. Enligt jordbruksministern bör manavvakta resultatet av del pågående arbetet innan man överväger att införa ettsådant system på obligatorisk väg. När det gäller frågan i vilket tidsperspektiv förändringarnakan genomföras innebär propositionen att de flesta kraven bör gälla omgåendemed avseende på nyproduktion. För äldre djurstallar måste så långt möjligt ensuccessiv anpassning ske. En rimlig övergångstid bör i allmänhet inte (se i övrigt prop. s. 23-24). I några motioner framförs synpunkter på djurhållningen ide delar som omfattas av propositionens allmänna överväganden. Enligt kommiltémotion Jo50 bör djurtäthetenregleras på ett sätt som innebär att producenten under en övergångstid klararde framtida kraven. De största djurfabrikerna har inget existensberättigande.För nötkreatur bör tillgång till utevistelse finnas. Där särskilda problemmöter bör möjlighet finnas att utfärda dispenser. Vidare varnar motionärernaför att den integrerade djurproduklionen lätt kan leda till att anläggningarnablir större (yrkande 6). Kravet på förprövning av ny teknik i djuruppfödningenbör återinföras (yrkande 1). Utskottet ansluter sig i allt väsentligt tillpropositionens allmänna överväganden om kraven på husdjursskötseln. I enlighetmed vad jordbruksministern anfört bör hänsynen till djurens grundläggandebiologiska behov tillmätas en större betydelse än i djurhållningen.Det är också angeläget att ny teknik i djurhållningen förprövas fråndjurhälso-och djurskyddssynpunkt innan den tillåts komma till allmänanvändning. Utskottet ställer sig således positivt till yrkande 1 i motionJo50. Med hänsyn till vad jordbruksministern anföri i denna fråga (prop. s. 20)utgår dock utskottet från att bestämmelser om förprövning införs utan någotsärskilt initiativ från sida.