bet · GB01KrU4 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa kulturfrågor rörande Idetta betänkande behandlar utskottet dels förslag i två motioner om olikainsatser för att bevara och stärka del Tornedalsfinska språket och kulturen iTornedalen, dels ett mofionsförslag om bevarande av den litteratur- ochkonstsamling som tillhört förre landshövdingen i RagnarLassi-nantti. Till betänkandet harfogats ett särskilt yttrande. 1986/87:Kr204av (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen uttalar att de tornedalska ortnamnen bör ges officiell status och användas jämsides med de svenska av posten, och etc, 2. allriksdagen hos regeringen hemställer om en utredning med syfte att föreslå åtgärder för att fillgodose den tornedalska befolkningens kulturella och språkliga intressen som etnisk minoritet. 1986/87:Kr213av () vari yrkas alt som sin mening ger regeringenfill känna vad i mofionen anförts om bevarande och iordningställande av RagnarLassinantfis samlingar. 1986/87;Kr224av () vari yrkas alt som sin mening ger regeringenlill känna vad som i motionen anförts om behovet av insatser förTornedalsfinskans bevarande. I senare avsnitt redovisar utskottetmotionsmotiveringarna. Motionerna 1986/87:Kr204 och Kr224 om vissaTornedalsfrågor Detär enligt de båda motionerna viktigt att Tornedalsfinskan skall kunna bevaras.Motionärerna hävdar att det finns risk för all Tornedalsfinskan försvinnerbl.a. på grund av utflyttningen från de fem kommuner - , ,, och - där Tornedalsfinska talas. 1Riksdagen 1987/88.13 saml. De erinrar också om atttornedalingarna under tidigare perioder utsatts för KrU 1987/88:4 enförsvenskningsprocess. Ända vär det i mångaskolor i förbjudet all tala finska på rasterna. I motion Kr224 (s)erinras om det arbete som föreningen utförför att bevara och utveckla Tornedalskulturen och -språket. Motionären anseratt staten bör stödja strävandena alt bevara detta minoritetsspråk. I motionKr204 (vpk) anförs att - eftersom språkfrågan är av allra högsta vikt för dentornedalska folkgruppen - denna minoritet borde ges möjligheter att bevara,dokumentera och utveckla språket. En professur vid högskolan i börinrättas. Vidare bör de ursprungliga ortnamnen i ges samma ställningsom de svenska namnen. Så är inte fallet . Trots att de svenska namnen ärnykomlingar och i en del fall passar mycket illa anges enbart dessa påvägskyltar. Upplysningar i anslutning till motionerna Tornedalenär tvåspråkig, dels talas Tornedalsfinska, dels svenska. , enenhetUg kulturbygd med starka finska särdrag, delades vid fredsslutet itvå delar. Det finska språket var dock i huvudsak allenarådandeäven inom den svenska halvan av liksom i den s.k. finnbygden iövrigt. Framtill bedrevs skolundervisningen i finskspråkiga bygder prakfiskllaget undantagslöst på finska. senare hälft inleddestatsmakterna i en försvenskning som var motiverad bl.a. avsäkerhetspoUtiska skäl. 1888 inrättades s.k. slatsskolor i . Debekostades av staten och kunde inrättas i finnbygden under förutsättning attundervisning bedrevs uteslutande på svenska. I början på 1920-talel varskolväsendel i finnbygden helt försvenskat. Finskaspråket infördes som frivilligt.ämne i den finskspråkiga bygdens fortsättningsskolorår 1935 efter beslut av statsmakterna. meddelade attingen elev skulle förbjudas tala finska under rasterna i skolan eller iskolhemmen. Sådana förbud fanns vid många skolor (cirkulär frånskolöverstyrelsen ). fastslog (cirkulär 1958:37) alt språkfrågan i den finsktalande bygden inte längre var ennafionalitetsfråga eller en fråga om svenskt eller finskt. Det var i stället dekulturella och praktiska aspekterna som skulle beaktas och vara bestämmandeför myndigheternas handlande. Isamband med att regering och riksdag lade fast principerna förhemspråksundervisning inkl. särskilda åtgärder för finskspråkiga elever (prop.1984/85:100, bil. 10, UbU 1984/85:12, rskr. 1984/85:149) beslöts på grundval avförslag från språk- och kulturarvkommitlén (SKU) om särskilda åtgärder förfinskspråkiga elever i . Beslutet innebar att en särskild pedagogiskutvecklingsverksamhet skulle inledas i vissa kommuner, bl.a. , medtonvikt på Tornedalsfinskan. Regeringen har föreskrivit (SÖ-FS1987:113) att kommun i samverkan med stad får anordnaförsöksverksamhet med tvåspråkig undervisning inom iHaparanda under läsåren 1987/88-1992/93. KrU 1987/88:4 Vidlärarhögskolan i är undervisningen inriktad mot flerkulluralism och dåfrämst mot de egna minoriteterna samer och tornedalingar. I lärarutbildningeningår en obligatorisk kurs som lar upp livsvillkor på . I enutbildningslinje ges fördjupad utbildning i Tornedalsfinska och samiska. FöreningenNordens Norrbollensdistrikt har ordnat två sommarkurser i Tornedalsfinska.Dellagarna i kurserna kom både från svenska och finska . Kursernasyftade till att ge träning i att muntligt öch skriftligt användaTornedalsfinska, till att arbeta med Tornedalskulturen och till att skapakontakter mellan svenska och finska Tornedalslärare. Ettlexikon som upptar Tornedalsfinska uttryck samt motsvarande uttryck på båderikssvenska och riksfinska håller på att utarbetas med stöd bl.a. frånlänsskolnämnden i och . Regeringoch riksdag lade fast vissa principer för ortnamnsverksamheten(prop..'1984/85;i00 bil. 10, KrU 1984/85:16 p. 28, rskr. 1984/ 85:253). i denna del godkända propositionen framhölls att det är av stortkulturhistoriskt och socialt värde att de nedärvda ortnamnen vårdas och bevarasoch alt ny namngivning sker så alt kulturarvet skyddas. () gavs en allmänt samordnande uppgift när det gäller orlnamnsfrågorna. LMVskall samråda med dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv ochriksantikvarieämbetet. Namngivningen på de allmänna kartorna bör varanormerande. , , , ,luftfartsverket, och vattenfalls-verket bör i förekommandefall samråda med berörda kommuner i namngiv-ningsfrågor. Ett särskiltortnamnsråd knutet till LMV inrättades. Rådet som är etl samarbetsorgan förmyndigheter och intressen inom ortnamnsverk-samhelen bör bl.a. lämna kommunernastöd när de fastställer rikdinjer för namngivning och namnvård inom sinaområden. Ipropositionen behandlades även frågan om ortnamn i flerspråkiga områden. Idetta sammanhang framhöll kulturministern att en viktig utgångspunkt förbedömningar i frågor om ortnamn i flerspråkiga områden är att språket har enavgörande betydelse som kulturbärare. De finska och samiska ortnamnen är ilikhet med de svenska namnen bärare av en levande kultur och kulturhistoria. Enförutsättning för att de skall kunna leva vidare är alt de i så storutsträckning som möjligt används jämsides i officiella sammanhang t.ex. påkartor och vägskyltar. Vidareerinrade kulturministern om att har antagit en resolufion ombehandling av ortnamn i minoritetsspråksområden. Ortnamn i sådana områden börfastställas i samarbete med minoritetsbefolkningen, och vid fastställandet börminoritetsspråkels skrivsätt användas. Samiskan som talas över nationsgränserbör ges en enhetlig behandling över gränserna. Moldenna bakgrund ansåg kulturministern alt stor hänsyn måste las till de samiskaoch finska minoriteterna i norra vid fastställandet av namn på kartoroch i samband med vägskyltning m.m. De av LMV fastställda kartnamnen bör varanormerande. Ortnamn i flerspråkiga områden skall KrU 1987/88:4 återges på despråk som talas i området. Även det av minoriteterna tillämpade skrivsättet böranvändas. Han menade alt hänsynen till minoriteterna bör innebära att i deområden där ursprungliga samiska namn finns bör dessa användas och återges medadekvat samisk ortografi. Samma synsätt bör användas i fråga om de finskaortnamnen i . Behandlingenav finska ortnamn i faslighetsregislret i har , aktualiseratsunder . Bakgrunden är att skall den s.k.fastighetsdalareformen genomföras för kommunerna i och Luleådomsagor. I detta arbete ingår även en översyn av fastighetsbeteckningarna. Idetta sammanhang har frågan om hur tvåspråkiga ortnamn skall redovisas ifaslighetsregislret aktualiserats. finns bara etl namn i varjefastighets beteckning. Orlnamnsrådel vid LMV har uttalat sig för att dubblanamn borde införas i del nya fastighetsregistret. i Norrbottenhar efter att ha hört berörda kommuner i remissyttrande fill LMV avstyrktinförande av dubbla namn. Med hänsyn bl.a. härtill samt till attfastighetsregistret har ell konsekvent genomfört registersystem med en endariksunik beteckning för varje fastighet har LMV beslutat all dubbla namn inteskall förekomma i faslighetsregislret. Verket har dock förklarat att det avseratt arbeta för all kartorna skall spegla tvåspråkighet när delta ärpraktiskt möjligt. LMV avser också att ta upp frågan om dubbel namnredovisningmed . Motion 1986/87:Kr213 om samlingar Motionärenlämnar vissa upplysningar om den stora samling av material rörande Norrbollensom samlats av , landshövding i åren 1966-1982.Han uppger att samlingen innehåller 20 000 volymer, varav 16 000 testamenteratslill och 4 000 fill familjen . Enligl motionen ärsamtliga volymer och övrigt material magasinerade i och hoslänsstyrelsen. Det finns inga möjligheter för intresserade all ta del avsamlingen. Länsslyrelsenhar, säger motionären, inte möjlighet att ta emot mermaterial än vad de redan har och har inte plats. För katalogiseringoch iordningställande av samlingen behövs medel. Han hävdar att det råderenighet om att samlingen inte bör splittras och att den i enlighet med RagnarLassinanttis önskan bör stanna kvar i länet. Del är därför angelägel attsamlingen kan göras tillgänglig. Den bör få en permanent plats anfingenvid högskolan i eller i eller länsbiblioteket. Upplysningari anslutning till motionen KrU 1987/88:4 har lämnat följande uppgifterom samlingar. gjorde stora insatser för Norrbollen.Han arbetade för att utveckla näringsliv, ulbildning och kullurliv inomregionen. Med stor kunnighet och känsla verkade han för att stärka kunskapenoch respekten för kulturtraditioner såväl inom länet som utanför dess gränser.Betydande insatser gjordes för att stärka samhörigheten på och medIsland. Lassinanttis kullurintresse återspeglas väl i hansuppbyggnad av litteratur-och konstsamlingar. Fem väl avskiljbara samlingar kanidenfifieras: - Lassinanttispersonliga bibliotek och konstsamling som förvarades i hans privata bostad. - Lassinanttisosorterade arkiv som omfattar litteratur av varierande ämnesinriktning, denprivata korrespondensen av stort framlida forskningsvärde, viss konst,bandinspelningar från hans lid som radioreporter m.m. (2) - Länsstyrelsensförvaltningsbibliotek som började byggas upp och som utgör ettförvallningsbibliolek av hög klass. - En bok- ochkonstsamling som byggdes upp i anslutning lill men som avskildestill en särskild stiftelse redan under hans fid som landshövding. Boksamlingenbestår i första hand av s.k. topografisk litteratur inom områdena historia,etnografi, kulturhistoria och ekonomi. I denna samling finns också viss annanlitteratur bl.a. från övriga delar av . Konstsamlingen innehållerlill stor del konstalster från länet och övriga delar av kalottområdet. Syftetmed denna boksamling var i första hand all den skulle utgöra ell underlag fördel långsikfiga länsulvecklingsarbelet, för regionalpolitisk och fysiskplanering och för samhällsforskning som berör länet. Men Lassinanlti ville ävenge anställda som arbetade för länets utveckling viss litterär service påarbetsplatsen med denna samling. - medäldre juridisk litteratur från i anslutning till iRovaniemi. Tanken bakom den samlingen var att denna skulle utgörareferenslitteratur för ett framtida institut på kring nordiskrätt. Enligt testamente tillföll hansosorterade arkiv (2 ovan) Norrbollensdistrikt. Det ärföreningen obetaget alt placera arkivet i Folkrörelsernas arkiv eller prövaannan placering. Arkivet skall enligl testamentet iordningställas avLassinanttis vän . Så länge lever har han rätt alt frittdisponera arkivet för sin forskning. De återstående delarna av Lassinanttissamlingar (1 ovan) skulle enligt testamentet fill lika delar tillfalla barnenLassinantfi. Såväl den del av kvarlåtenskapen som testamenterades lillFöreningen som delar av den kvarlåtenskap som tillföll barnenLassinanlti finns magasinerade i i förråd som kommunen ställt lillförfogande. Däremot finns inga delar av den del av kvarlåtenskapen som berörsav testamentet förvarade hos . som Lassinanlti avdelade fillen särskild stiftelse bok- och konstsamling (4ovan) skall enligl sfiflelsens stadgar förvaltas av den myndighet i länet somhar det samordnande ansvaret för länsulvecklingen. Litteratursamlingen skallockså kunna utnyttjas av övriga länsorgan och av Norrbollensdistriktliksom av personer som arbetar med forskningsprojekt som berör länet. Då har det samordnande ansvaret förlänsutvecklingsfrågor- KrU 1987/88:4 na - särskilt markerat efler denomorganisation av länsförvaltningen som gjorts i Norrbollen -disponerar stiftelsens tillgångar och ansvarar också förstiftelsens förvaltning. Del har inte varit aktuellt att tillföra länsstyrelsendelar av den kvarlåtenskap som omfattas av Lassinanttis testamente. Arbetet med alt sortera upp och förteckna det osorteradearkivets tillgångar har påbörjats. Om såväl de samlingar som testamenteratsfill som de som barnen fick skallhållas samman - något som betydligt skulle öka värdet i en framtidaLassinanttisamling -- krävs ett förvärv från barnen . pågår diskussioner med i första hand Högskolan iLuleå om att högskolan iordningställer och lar ansvaret för förvaltningen av dedelar som testamenterats till . En sådan lösninganser föreningen väl skulle ligga i hnje med de önskemål Lassinanlti gavuttryck för under sin levnad. Alt förvärva de samlingar som testamenteradestill barnen samt iordningställa särskilda lokaler för en framtidaLassinanttisamling är emellertid förenat med kostnader. Varken högskolan ellerFöreningen har ekonomiska möjligheter all klara en sådanlösning. En framtida lösning i linje med den som åsyftas i mofionenär av stort riksintresse inte minst mot bakgrund av Lassinantfis nordiskaintresseinriktning. En sådan lösning förutsätter emellertid all särskildamedel tillförs högskolan i alternativt . Förslagen i motionerna Kr204 (vpk) och Kr224 (s) syftartill all värna om och stärka del Tornedalsfinska språket och kulturen iTornedalen. Motionärerna pekar på olika åtgärder som bör vidtas i detta syfte.I motion Kr224 erinras om det arbete som utförs av . Enligt motion Kr204 bör en professur i Tornedalsfinska inrättasvid högskolan i ' . Vidare framhåller motionären ortnamnens betydelse somkulturbärare. De vill all dubbla ortnamnsbeieekningar skall användas bl.a. påvägskyltar. Utskottet har i det föregående redovisat en rad insatsersom görs för att bevara Tornedalsfinskan. Bl.a. har en försöksverksamhetinletts med tvåspråkig undervisning inom i under läsåret1987/88. Vidare ordnar i samarbete med bl.a.länsskolnämnden i Norrbollen och högskolan i sommarkurser iTornedalsfinska med deltagare från både svenska och finska . Utskottet konstaterar alt en rad åtgärder har vidtagits isyfte att bevara och utveckla det Tornedalsfinska språket och kulturen. Del ärangeläget att de insatser som görs stöds av ansvariga myndigheter. Medhänvisning lill det anförda anser utskottet det inte erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna Kr204 yrkande 1 och Kr224. När del gäller förslaget i motion Kr204 om all detornedalska ortnamnen . skall ges officiell status och användas jämsides medsvenska namn av poslen, och , vill ulskoltet hänvisa tillde principer för ortnamnsverksamheten som statsmakterna lade fast år 1985.Beträffande ortnamn i flerspråkiga områden underslröks i regeringsförslagel(prop. 1984/85:100 bil. 10) att definska och samiska ortnamnen i likhet med de svenska är bärare av KrU1987/88:4 en levande kultur och kulturhistoria. En förutsättning för att deskall kunna leva vidare är alt de i så stor utsträckning som möjligt användsjämsides i officiella sammanhang t.ex. på kartor och vägskyltar. Riksdagenanslöt sig fill detta synsäU (KrU 1984/85:16 p. 28, rskr. 1984/85:253). Del är enligt ulskottets mening angelägel alt gällandeprinciper för ortnamnsverksamhel följs av ansvariga myndigheter. Avredovisningen i det föregående framgår att lantmäteriverket avser all la uppfrågan om dubbel namnredovisning med . Med hänvisning till vad somanförts anser utskottet att mofionen i här aktuell del inte påkallar någonåtgärd från sida (yrkande 2). Möjligheterna all föra samman samlingav material om diskuteras i motion Kr213 (m). Motionären anser attsamlingen -såväl den del som testamenterats till Norrbollensom den del som tillfallit familjen - bör få en permanent plats.Som alternativa platser nämns högskolan i , ochlänsbiblioteket. Av den redovisning som lämnats i del föregående framgår alldiskussioner pågår om en lösning av frågan om hur viktiga delar av RagnarLassinanttis material skall kunna tas om hand och göras tillgängligt förforskning. Lösningen innebär att högskolan i skall ställa i ordning ochla ansvaret för förvaltningen av de delar av samlingen som tillhör FöreningenNorden . Föreningen anser att en sådan lösning väl skulle ligga ilinje med önskemål. Arbetet på denna lösning bör inteföregripas. Med hänsyn härtill och då den genom motionen aktualiserade fråganenligt utskottets mening bör lösas på det regionala planet anser utskottet attmotion Kr213 inte bör föranleda någon åtgärd. 1. belräffande insatser för bevarande av detTornedalsfinska språket och kulturen attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Kr204 och 1986/87:Kr224, 2. beträffande samlingar att avslår mofion 1986/87:Kr213. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (m), (), AlexanderChrisopoulos (vpk), Mals Ö (), (), MargaretaFogelberg (fp), () och (). Särskiltyttrande KrU 1987/88:4 Insatser för bevarande av det Tornedalsfinska språket ochkulturen (mom. 1) AlexanderChrisopoulos (vpk) anför; DenTornedalsfinska minoritetens strävan alt bevara och utveckla sitt språk och sinkultur bör på allt sätt stödjas. Jag anser del därför angeläget alt en särskildprofessur i Tornedalsfinska inrättas vid högskolan i . Jag utgår från attmöjligheterna härtill övervägs i lämpligt sammanhang.