bet · GB01UbU17 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till fristående skolor på gymnasial nivå, m.m.(prop. 1987/88:100, bil. I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:100 () underpunkterna B 20. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m.m., B 21. Bidrag till driften av fristående skolor pågymnasial nivå och B 22. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. jämtemotioner. Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 20(s. 162 165) och att till Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. för /89 anvisarett förslagsanslag av . Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasialnivå Regeringen har under punkt B 21 (s. 165 169) föreslagit 1. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om medel för lokalt utvecklingsarbete vid riksinternatskolor, 2. att bemyndigar regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka följdändringarsom skall genomföras för riksinternatskolor, skolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967:270), i samt Apelrydsskolanoch Vackstanäs-skolan för att anpassa gällande bestämmelser till vad som gällerför den kommunala gymnasieskolan, 3. att till Bidrag tilldriften av fristående skolor på gymnasial nivå anvisar ett förslagsanslag av . 1 1987/88. Motionerna UbU 1987/88:17 1987/88:Ub237 av m.fi. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar tillerkänna högre samskola och i statligt stöd enligt gällande stöd till fristående skolorpå gymnasial nivå. 1987/88:Ub245 av m.fi. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omytterligare ett intagningsår vid de fristående gymnasierna i . 1987/88:Ub277 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatsbidrag till . 1987/88:Ub290 av Kersfin m.fi. (fp) vari yrkas attriksdagen med ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar att nuvarandeprinciper för beräkning av statsbidrag till högre samskola och SigridRudebecks gymnasium skall gälla också efter /88. 1987/88:Ub319 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om borttagandet av begränsningenav statsbidraget till 15 årselevplatser per årskurs för vissa skolor, 2. att med ändring av sitttidigare ställningstagande beslutar att nuvarande principer för beräkning avstatsbidrag till högre samskola och gymnasium skallgälla också efter /88, 3. att beslutar att under anslagetB 21. Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå anslå 111 000kr. utöver vad regeringen har föreslagit att utgå som förhöjt anslag tillFranska skolan, 5. att beslutar att utökaantalet statsbidragsberättigade årselevplatser vid med 45 platserunder successivt tre är, 6. att beslutar attFalkenbergs konstskola skall få statsbidrag för 16 årselevsplatser. 1987/88:Ub322 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett investeringsbidrag till . 1987/88:Ub367 av och ()vari yrkas att beslutar att statsbidrag även i fortsättningen skallutgå till högre samskolas gymnasium och gymnasium. 1987/88:Ub816 av m.fi. (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till och SigridRudebecks gymnasium i . Utskottet UbU 1987/88:17 Ur anslaget utgår bidrag till bl.a. riksinternatskolor,skolor som omfattas av privatskolförordningen (1967:270, omtryckt 1971:259),i , Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. Från anslaget bekostas också statsbidrag till sådanaskolor med enskild huvudman som av regeringen har förklarats berättigade tillstatsbidrag enligt förordningen (1984:573) om statsbidrag till friståendeskolor på gymnasial nivå. Statsbidrag utgår per ianspråktagen årselevplats medbelopp som regeringen fastställer per högstadieelev enligt förordningen(1983:97) om statsbidrag till fristående skolor förskolpliktiga elever. Dettabelopp multipliceras med en faktor, som regeringen fastställer för utbildningvid resp. skola. En riksinternatskolas uppgift är att anordna utbildning,som motsvarar och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer,för i förstahand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrareller harbehov av miljöombyte eller som är frän glesbygd och inte kan beredastillfredsställande inackordering. har i sitt betänkande UbU 1985/86:13ansett det motiverat att regeringen överväger möjligheterna att med statligamedel bereda lärare vid riksinlernatskotorna tiWfäWe till fortbildning.FöredragauT de statsrådet anför i budgetpropositionen att bidrag till lokalskolutveckling bör införas även vid riksinternatskolor. Bidraget bör fåanvändas enligt samma principer som gäller för bidraget till lokalskolutveckling för gymnasieskolan, dvs. till avlöningsförmåner,resekostnadsersättning, traktamenten, kurskostnader, arbetsavlastandeåtgärder, anställning av experter och för andra åtgärder som bedöms lämpligaför att utveckla verksamheten. Bidraget bör, i likhet med vad som gäller förmotsvarande bidrag till kommunala gymnasieskolor, utgöras av en vissprocentandel av bidraget till lärarlöner. Vid medelsberäkningen harföredragande statsrådet utgått frän procentsatsen 1,66, vilket innebär att detför /89 beräknas sammanlagt . till lokalskolutveckling vid de aktuella skolorna. Utskottet föreslär att godkänner förslaget ommedel för lokalt utvecklingsarbete vid riksinternatskolor. Enligt beslut av statsmakterna gäller fr.o.m. den 1 juli1987 ett nytt system för resurstilldelning och statsbidrag för skolledning idet kommunala skolväsendet. Fr.o.m. samma tidpunkt upphörde organisationen medhuvudlärare och institutionsföreståndare. I stället infördes ett system medlärare med specialfunktioner. Bestämmelserna för riksinternatskolor, skolor somomfattas av privatskolförordningen (1967:270), i samt defristående lanthushållsskolorna Apelrydsskolan och Vackstanässkolan bör nu sesöver. Föredragande statsrådet föreslår att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att bestämma vilka följdändringar som skall göras i reglerna förnämnda skolor med hänsyn till de ändrade bestämmelserna förskolledningsresurser i gymnasieskolan. Utskottet föreslår att ger regeringen detbegärda bemyndigan det. Utskottet förutsätter att den samlade översyn av gällande bestämmelser , \* 1987/88. som nuskall göras Ofr prop. 1985/86:97, UbU 1985/86:37, rskr. 1985/ UbU1987/88:17 86:357) inte kommer att innebära en minskning av det totalabidragsbeloppet för vederbörande skola. I mofionerna 1987/88:Ub237(m), l987/88:Ub290(fp),1987/88:Ub319(fp) yrkande 2, 1987/88:Ub367 (c), 1987/88:Ub816(m) yrkande 21hemställs att beslutar att statsbidrag även i fortsättningen skallutgå till högre samskolas gymnasiedel och gymnasiumi . 1 motion 1987/88:Ub245 (s) begärs att statsbidrag skall utgå underytterligare . beslutade om nya grunder förstatsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. Med tillämpning av dessanya grunder skulle statsbidrag inte utgå till högre samskolasgymnasiedel och till gymnasium i . Bidraget skulle dåavvecklas fr.o.m. /89 (prop. 1983/84:118, UbU 1983/84:27, rskr.1983/ 84:366). har följande inträffat. iGöteborgs ' och län har låtit genomföra en utvärdering av skolornasverksamhet, vilken har utförts av tvä forskare från ("Friståendegymnasieskola. En utvärdering av högre samskola och ", 1987). allmänna skolstyrelse, Göteborgskommunstyrelse samt har uttalat sig förfortsatt statsbidrag till båda skolorna. Slutligen har SÖ, med anledning avbl.a. kommunstyrelsens framställan och utvärderingen, i skrivelse tillutbildningsdepartementet ansett att ett fortsatt statsbidrag till gymnasiedelenav högre samskola är motiverat. Grundskoledelen, sorh bygger påmontessoripedagogik, har statsbidrag enligt ett tidigare riksdagsbeslut (prop.1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr. 1982/83:63). När det gäller har SÖ ansett att skolan under viss förutsättning skulle kunna kommai fråga för statsbidrag. Denna förutsättning skulle vara att samma synsätt påfristående skola på gymnasial nivå tillämpas som budgetpropositionföreslås tillämpad på fristående skola på grundskolenivå fr.o.m. läsåret1988/89 (prop. 1987/88:100 bil. 10, s. 111). Mot bakgrund av vad som här redovisats anser utskottet attstatsbidrag även i fortsättningen skall utgå till högre samskolas gymnasiedel och till gymnasium i enligt hittillsvarande ord ning. Vad utskottet här har anfört bör med bifall till motionerna 1987/88:Ub237, 1987/88:Ub290, 1987/88:Ub319 yrkande 2, 1987/ 88:Ub367 och l987/88:Ub8l6 yrkande 21 samt med anledning av motion l987/88:Ub245 som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet finner det värdefullt att det genom förstnämnda skola i det svenska skolväsendet finns en skolenhet med en vertikal tillämpning i tolv årskurser av en alterna tiv pedagogik (montessoripedagogik). Vid gymnasium erbjuds eleverna pä naturvetenskaplig linje möjligheten att läsa ett tredje modernt språk i alla tre årskurserna. Enligt den gjorda utvärderingen har den dagliga undervisningen vid skolan många inslag av pedagogisk kreati vitet. Skolan har också dokumenterat sin förmåga att ta hand om elever med svårigheter av fysisk eller psykosocial natur. Utskottet vill avslutningsvis lämna den upplysningen attkommunfull- UbU 1987/88:17 mäktige i beslutat attanslagen till de fristående skolorna i kommunen skall ökas för att successivtefter en femårsperiod uppgå till av de interkommunala ersättningarna.Därmed kan, heter det i en till beslutet fogad skrivelse, de friståendeskolorna successivt minska terminsavgifterna för att avskaffa dessa helt. Utskottet konstaterar således, mot bakgrundav kommunfullmäktiges beslut, att terminsavgifterna vid dessa tvä skolor tordekomma att avvecklas. Utskottet övergår härefter till frågor som gäller skolorutan statligt reglerade lärartjänster och som får bidrag enligt förordningen(1984:573) om statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. I mofion 1987/88:Ub319 (fp) framhålls att ett antalstatsbidragsberätfigade skolor genom särskilt regeringsbeslut får bidrag endastför 15 årselevplatser i var och en av årskurserna 1012, dvs. för sammanlagthögst 45 årselevplatser i dessa årskurser. Det statliga bidraget tillifrågavarande skolor är elevrelaterat. Det innebär att ifrågavarande sexstatsbidragsberättigade skolor i vad gäller den gymnasiala nivån i princip blirutan bidrag beträffande varje elev som inomen klass befinner sig utanför de15 första elevplatserna i årskursen. Detta anses inte rimligt med tanke på attde aktuella skolornas statsbidragsberättigade grundskoledel omfattar 30bidragsberättigade platser per årskurs och att ett viktigt inslag i skolornaspedagogik är att ha en sammanhållen tolvårig skolgång för eleverna. Riksdagenbör därför som sin mening ge regeringen till känna att begränsningen till 15årselevplatser för vissa skolor, bl.a. , skall tas bort (yrkandeI). 1 anslutning till detta yrkande begärs att antalet statsbidragsberättigadeårselevplatser vid i , som varit 45, skallutökas med 45 under successivt till totalt 90 (för årskurserna 1012).Yrkandet överensstämmer med det förslag som SÖ lagt fram ianslagsframställningen för nästa budgetår (yrkande 5). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena konstatera följande. Regeringen har bedömt att de ifrågavarande skolornauppfyller de av angivna villkoren för statligt bidrag. Enligt vadutskottet erfarit var prognosen vid beslutstillfället att halvklass skulleräcka för dessa skolor. Så snart elevtillströmningen ökar får självfalletomfattningen av respektive skolas elevplatsram prövas pä nytt, så attstatsbidrag utgår för alla elever inom respektive klass. Med hänvisning tillvad som anförts föreslär utskottet att avslår motion 1987/88:Ub319yrkande 1. Då det gäller begärd ökning av årselevplatsramen förÖrjanskolan i med 45 platser har genom regeringsbeslut den 24 mars1988 ramen vidgats med 25 platser. Utskotteterinrar om vad som anförts i det föregående beträffande omfattningen avrespektive skolas elevplatsram. Med hänvisning härtill föreslär utskottet attriksdagen avslår motion 1987/88 :Ub319 yrkande 5. 1 mofionerna 1987/88:Ub277 (fp) och 1987/88:Ub319 (fp)yrkande 6 bör uttala att skall fåstatsbidrag. SÖ har till- g styrktstatsbidrag till 16 årselevplatser. Motionärerna redovisar att mänga UbU1987/88:17 av dem som studerat vid skolan har antagits vid högre läroanstalterdär konkurrensen varit stor. Av de elever som under skolans två första är varitinskrivna vid den ettåriga grundkursen har t.ex. sju antagits till Konstindustriskolan.En utvärdering av de tre första årens verksamhet har visat att kvaliteten påundervisningen är hög. Det är regeringen som prövar frågan om statsbidrag tillfristående skola utifrån de riktlinjer som har angetts av . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet mofionerna 1987/88:Ub277 och1987/88:Ub319 yrkande 6. I motion 1987/88: Ub322 (c) redovisas att det tack varestora och uppoffrande insatser från föräldrarnas sida varit möjligt attuppföra ett hantverkshus vid . Hantverksämnena spelar en viktigroll som hjälpmedel för att åstadkomma en allsidig utveckling av eleverna. Detsaknas emellertid resurser för inköp av inredning och maskiner. Motionärernabedömer att ett rimligt bidrag bör vara , dvs. samma summa som SÖföreslog i sin anslagsframställning, och att detta belopp i enlighet med SÖ:sförslag bör kunna utgå från förevarande anslag (anslagsposten Till regeringensdisposition). Utskottet, som hänvisar till att statsbidrag enligt nugällande principer inte utgår till kostnader för undervisningsmateriel ellerutrustning vid fristående skola, föreslår att avslår motion1987/88:Ub322. Enligt motion l987/88:Ub3l9 yrkande 3 bör Franska skolan iStockholm få statsbidrag pä det gymnasiala stadiet fören för-kunskapsanpassad undervisning i franska på tre olika nivåer. Det främstaskälet för detta är det mycket heterogena elevunderlaget när det gäller förkunskaperi franska i årskurs 1 av gymnasiet. Kostnaderna beräknas till . Utskottet är av statsfinansiella skäl inte nu berett atttillstyrka föreslagen förstärkning. Utskottet föreslär att med avslag pä motion1987/88:Ub319 yrkande 3 och med anledning av proposition 1987/88:100 tillBidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå anvisar ettförslagsanslag av (92 835 000 -I- 3 043 000 =) . har beslutat om ram för det totalaantalet årselevplatser för fristående skolor på gymnasial nivå för resp.budgetår. Förslag om sådan ram har inte lagts budgetproposition.Utskottet anser inte att det finns anledning att fastställa en sådan ram, menutgår från att det totala antalet statsbidragsgrundande årselevplatser tillsvidare kommer att ha ungefär den omfattning som varit för handen. Detär regeringen som förklarar fristående skola berättigad till statsbidrag enligtde grunder som har beslutat. Beträffande vissa allmänna frågor gemensamma förfristående skolor på grundskolenivå och gymnasial nivå hänvisar utskottet tillsitt betänkande UbU 1987/88:14 om anslag fill grundskolor, m.m. Hemställan UbU 1987/88:17 Åberopande det anförda hemställs {.beträffande medel för lokatt utvecklingsarbete vidriksinternaisko- lor. attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1987/ 88:100, . ,, 2. beträffandevissa följdändringar av gällande bestämmelser. ,attriksdagen bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer attavgöra vilka följdändringar som skall genomföras för riksinternatskolor, skolorsom omfattas av privatskolförordningen (1967:270), i samtApelrydsskolan och Vackstanässkolan för att anpassa gällande bestämmelser tillvad som gäller för den kommunala gymnasieskolan, 3. beträffande statsbidrag titt högresamskolas gymnasie del och gymnasium i attriksdagen med bifall fill motionerna 1987/88:Ub237, 1987/ 88:Ub290,l987/88:Ub319 yrkande 2, 1987/88:Ub367 och 1987/ 88:Ub816yrkande21 samt medanledning av motion 1987/88:Ub245 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 4. beträffande borttagande av begränsningen avstatsbidraget till 15 årselevplatser per klass i årskurserna 1012 vid vissa skolor attriksdagen avslår motion l987/88:Ub319 yrkande 1, 5. beträffande visst antal statsbidragsberättigadeårselevplatser vid i . attriksdagen avslår motion l987/88:Ub319 yrkande 5, 6. beträffandestatsbidrag till konstskota attriksdagen avslår mofion 1987/88:Ub277 och 1987/88:Ub319 yr kande 6, , 7. beträffande utrustningsbidrag littKristofferskolan att avslår motion 1987/88:Ub322, 8. beträffande anstagsbeloppet m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:100 och med avslag pä motion1987/88 :Ub319 yrkande 3 till Bidrag titt driften av frislående skolor pågymnasial nivå för /89 anvisar ett förslagsanslag av 95 878 000kr. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. Regeringen har under punkt B 22 (s. 170172) föreslagit ,1. att godkänner vad som i propositionen harförordats om statsbidrag till start- och kompletteringsbidrag för utrustningtill gymnasieskolan, 2. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om planeringsramar för anslaget, 3. att till Bidrag tillutrustning för gymnasieskolan m.m. för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Motionerna UbU 1987/88:17 1987/88:Ub294 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att beslutar om ett5-årigt reinvesteringsprogram för ungdomsskolan i enlighet med vad som imotionen anförts, 2. att för budgetåret1988/89 som särskilt anslag beslutar anslå 500 milj.kr. till särskiltreinvesteringsprogram för ungdomsskolan. 1987/88 :Ub361 av PärGranstedtm.fi. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans arbetsmiljö och underhåll av skollokaler. 1987/88:Ub801 av m.fi. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett stimulansbidrag för inköp av läromedel. 1987/88:Ub816 av m.fi. (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 22. att beslutar att avskaffa anslaget B 22.Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. Från anslaget utgår statsbidrag till anskaffning avutrustning i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag finns i förordningen(1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning i gymnasieskolan. Kommunerhar enligt föreskrifterna rätt att i mån av medel få slarlbidrag till anskaffning avstadigvarande utrustning fö r karaktär sämnena pä studievägen inom de teknisk-industriella och teknisk-na turvetenskapliga områdena dä en för kommunens gymnasieskola ny studieväg införs eller dä antalet platser pä en redan införd studieväg utökas, kompletieringsbidrag däundervisningen på en redan införd studieväg övergår i försök med treårig yrkesinriktad utbildning eller i andra fall läggs om till följd av nya föreskrifter som medför behov av ny utrustning för karaktärsämnen på samma studievägar som är berättigade till start bidrag samt för studievägar inom det ekonomisk-merkantila området. Särskilda föreskrifter gäller i fråga om statsbidrag tillkostnader för datorutrustning och programvara i gymnasieskola n. Efter beslutav regeringen i varje enskilt fall kan ur anslaget också anvisas medel försärskilt verksam-hetsstödi vissa lågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Ur anslaget utgår efter särskilda beslut av regeringenmedel för stöd för verksamheten vid tekniska centra där gymnasieskolanmedverkar. Vidare utgår medel till för viss teknisk utbildning. Beträffande statsbidrag litt start- ochkompletieringsbidrag gäller förordningen (SFS 1987:708) om statsbidrag tillanskaffning av utrustning i gymnasieskolan. I SÖ:s kompletterande förskrifter(SÖ-FS 1987:154) framgår vilka studievägar i gymnasieskolan som berättigar tillstatsbidrag till start- För fiertalet studievägar (karaktärsäm- UbU1987/88:17 nen) är bidragsandelen för startbidraget av bidragsunderlaget.För vissa studievägar är bidragsandelen , för andra av bidragsunderlaget. SÖ begär i sin anslagsframställning för /89bernyndigan-. de att, om synnerliga skäl föreligger, fä fastställa attstatsbidraget till startbidrag får motsvara upp till 100 %av bidragsunderlaget.En hög bidragsandel för vissa yrkesinriktade studievägar med mångaförstahandssökande skulle kunna stimulera kommunerna att starta efterfrågadutbildning. Föredragande statsrådet biträder SÖ:s förslag med hänvisning tillatt riktade insatser behöver göras för att bygga ut vissa utbildningar ochdärmed ge flera ungdomar möjlighet att få plats i gymnasieskolan. Beträffande planeringsramar för start- ochkompletteringsbidrag för /90 resp. 1990/91 föreslås ibudgetpropositionen samma belopp som start- och kompletteringsbidraget /89, dvs. I motion 1987/88:Ub816 (m) yrkande 22 anförs beträffandeanslagsbe-loppetm.m. att det är ett kommunalt åtagande att förse gymnasieskolanmed den utrustning som krävs för att bedriva undervisning av hög kvalitet. 1detta hänseende jämställs gymnasieskolan med . 1 konsekvens därmedföresläs att anslaget Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. skallavvecklas, vilket innebär en besparing av 112,6 milj.kr. Motsvarande yrkande behandlades vid föregående årsriksmöte (UbU 1986/87:14 s. 58). Utskottet framhöll att utrustningsanslaget haren viktig roll när det gäller att fä kommuner att anordna angelägna utbildningarsom medför stora investeringskostnader. Utskottet har inte ändrat uppfattningi denna fråga, varför utskottet föreslår att avslår motion1987/88:Ub816 yrkande 22 delvis. Utskottet har inte något att erinra mot vad som förordatsi budgetpropositionen i vad gäller statsbidrag till start- ochkompletteringsbidrag för /89 och planeringsramar för anslagetför de tvä följande budgetåren. Dä utskottet inte heller har något att erinra motmedelsberäkningen underanslaget föreslår utskottet att med bifalltill proposition 1987/ 88:100 och med avslag på motion l987/88:Ub816 yrkande 22delvis för /89 till Bidrag till utrustning för gymnasieskolanm.m. anvisar ett reservationsanslag av . I motion 1987/88:Ub801 (c) tas läromedelssituationen i skolornaupp. En ligt motionärerna är läget på läromedelsområdet så allvarligt att det krävs extraordinära åtgärder. Mot denna bakgrund föresläs ett nytt anslag bidrag till inköp av läromedel omfattande 50 milj.kr. Bidragsreglerna bör enlig t motionärerna utformas så att det krävs en betydande motprestation från kommunernas sida för att få del av bidraget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 12). Även i motion 1987/ 88:Ub294 (vpk) yrkandena 1 och 2, båda delvis, framhålls att läromedels standarden är dålig och att gåvoläromedel inte längre förekommer i flerta let kommuner. Skolbiblioteken har enligt motionärerna fått allt mindre o anslag,vilket bl.a. medfört mindre tid för öppethållande. För att förbättra UbU1987/88:17 situationen på läromedelsområdet föreslås ett femårigt reinvesteringspro- . ' gram förungdomsskolan som enligt yrkande 1 innebär bl.a. att anslår 100milj.kr. ärligen till statsbidrag till inköp av läromedel(läroböcker, AV-hjälpmedel, maskiner, biblioteksböcker etc). Som föredragande statsrådet framhåller ibudgetpropositionen är tillgäng till goda läromedel en av de väsentligasteförutsättningarna för skolans undervisning. Utskottet delar denna uppfattning. Beträffande frågan om att införa statliga bidrag tillinköp av läroniedel sammanhänger den enligt utskottets uppfattning med ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna på skolområdet. I budgetpropositionen (bil. 10 s. 15) anför föredragande statsrådet i vad gäller läromedelsfrågan . Det är önskvärt att försöka skapa ökad klarhet iansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna på skolområdet. Ett sådantarbete pågår i styrningsberedningen. Att införa ett nytt specialdestineratstatsbidrag pä ett område där det ändock är kommunerna som skall ha detekonomiska huvudansvaret, skulle inte bidra till en sådan ökad klarhet. Det skulle vidare bli svårt att skapa garantier för attkommunerna inte minskar sina egna insatser om ett statsbidrag införs. Effektenav statsbidraget skulle helt eller delvis kunna gå förlorad så att det inteblir någon reell ökning av läromedelsresurserna.