bet · GB01SoU4 · 1987-12-31 00:00:00 — om genteknik m. m. SoU 1987/88:4 I betänkandet behandlas två motioner (båda c) om skydd förindividens personliga värdighet inom sjukvård och forskning samt omfosterdiagnostik. Utskottet avstyrker båda mofionerna med hänvisning tillpågående överväganden och utredningsarbete inom . Utskottet understrykerangelägenheten av att det fortsatta arbetet bedrivs skyndsamt. Utskottets m-, fp- och c-ledamöter anser regeringen skyndsamt måste fullfölja det arbete på de behandlade områdenasom inletts av bl. a. gen-etikkommittén och föreslår att delta ges regeringentill känna. Tillbetänkandet fogas ett särskilt yttrande av utskottets vpk-ledamot. I motion 1986/87:So444 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående fosterdi-agnosfik m. m. I motion 1986/87:So453 av () hemställs attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag til ramlag fill skydd förindividens personliga värdighet, avseende 1. skydd för detmänskliga livet från konceptionen, 2. rätten tillomanipulerad arvsmassa, 3. avvisande av enkvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik, 4. starktbegränsad rätt till in-vitro-ferfilisering, 5. avvisande avfrysning, experiment och genterapi på befruktade mänskliga 6. rättsligtstöd för sjukvårdspersonal och forskare i synen på livels helgd. I motion 1986/87:So453 (c) anförs att rätten till liv ärden grundläggande förutsättningen för övriga mänskliga rättigheter. stårsamhället emellertid inför ett betydelsefullt vägval när det gäller synen påmänniskovärdet och den personliga värdigheten. Den medicinska teknologin ochforskningen har med förfinade metoder och teknik trängt allt djupare in ilivets biologi och kemi. Genteknik, fosterdiagnostik, in-vitro-fertilisering 1 1987/88.12 saml. ochtransplantationskirurgi tillhör enligt motionären de områden där det SoU1987/88:4 senaste årtiondet har medfört en närmast explosiv utveckling. Den vetenskapligautvecklingen har lett till att människolivels gränser har blivit allt svårareatt överblicka. Enligt motionären uppstår det mänskliga livet vidbefruktningen. Denna syn har också präglat olika internationella dokument ommedicinsk etik. I motionen hänvisas till Genévedeklarationen därdet sägs att läkaren skall förpliktiga sig till den "yttersta respekt förmänskligt liv alltifrån konceptionen till döden". Motionen är kritisk tillgen-etikkommittén som i sitt slutbetänkande antytt en relativ syn på livetgenom att hävda att insatserna till skydd av mänskligt liv måste skiftaberoende på var det befinner sig på utvecklingen från konceptionen till döden. Enligt motionären är skyddet för den mänskliga individennärmast obefintligt under dess första levnadstid. Den kristna människosynenmåste dock hävdas inom den medicinska etiken.Det är med hänsyn lill forskningsutvecklingendärför nödvändigt att få till stånd en klar ramlag fill skydd för individenspersonliga värdighet. Denna föreslagna ramlagsfiflning bör innehålla följandemoment: a) Genévedeklarationenskrav på skydd för det mänskliga livet alltifrån konceptionen (befruktningen). b)Rätten attfödas med omanipulerad arvsmassa skrivs in. c) En"kvalitetsinriktad", utsorterande fosterdiagnostik avvisas. d) In vilro-ferfilisering(IVF), s. k. provrörsbefruktning, som följer det naturliga förloppet och som sker enligt samma principer som makeinse- mination, accepteras. e) Befruktade ägg - embryon- ges rättsställning som konsekvens av punkt a) och b), vilket innebär alt samtliga befruktade ägg vid IVF återförs till livmodern, att de ej fryses och att experiment eller genterapi på sådana ej får förekomma-. f) Sjukvårdspersonal, i arbeteeller under utbildning, och forskare garante ras rätt till befrielse från dellagande vid aktiviteter som enligt deras samvete står i strid med intentionerna i detta lagförslag. I motion 1986/87:So444 (c) anförs att svar på frågor omdet ofödda barnels ställning har karaktären av kompromisser och är resultatetav en ofta känslig vägning av moraliskt motverkande ståndpunkter. Slutsatsenär, anför motionären, att det är rätt och sunt att frågor som gäller abort,fosterdiagnostik etc. behandlas i medvetande om att det gäller ensamvetskonflikt. Motionären framhåller härefter all kunskapen omfosterdiagnostik och genteknik i sig inte är ond. Det som kan vara ont är delsanvändningen av kunskapen dels tillämpningen. Motionären framhåller särskiltriskerna med framtida möjligheter att manipulera med arvsanlag och med etteventuellt tillskapande av en lista som anger vilka sjukdomstillstånd som skallfå efterforskas med fosterdiagnostik genom DNA- eller RNA-analys. Bakgrund SoU 1987/88:4 Frågorom grundlagsskydd för det mänskliga livets integritet, definition av livetsuppkomst, rättsskydd för , fosterdiagnosfik m.m. har behandlats avriksdagen bl. a. i betänkandena SoU 1983/84:5 och 1984/85:4. Senast behandladeshithörande frågor i betänkandet SoU 1986/87:7 om genteknik m. m. och ibetänkandet SoU 1986/87:5 om familjeplanering och abort. I betänkandet SoU1986/87:7 gavs en redogörelse för gällande svenska bestämmelser på området,internationella regler och deklarationer, utredningar och tidigareriksdagsbehandling. I förevarande betänkande redovisas bakgrundsfakta därförendast summariskt och i övrigt hänvisas till det nämnda betänkandet. Isitt slutbetänkande (SOU 1984:88) Genetisk integritet diskuteradegen-etikkommittén (S 1981:03) , humanitära och sociala frågor kringhybrid-DNA-tekniken. Utredningen övervägde vidare behovet av en etisk ochsocial lagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med att påkonstlad väg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Kommitténredovisade också olika synsätt beträffande det mänskliga livets början samtlade fram förslag rörande forskning och försök på befruktade ägg. Betänkandethar remissbehandlats och övervägs fortfarande inom . Statensmedicinsk-etiska råd har i en skrivelse framfört sinasynpunkter på betänkandet och de inkomna remissvaren. I sina allmännasynpunkter förutsätter och föreslår rådet att Genévedeklarationen ochHelsingforsdeklarationen i egenskap av grundläggande medicinsk-etiska dokumenti tillämpliga delar och analogt skall gälla vid försök på och embryon. Idetta sammanhang vill rådet lyfta fram följande ur :"Syftet med biomedicinsk forskning som innefattar försök på människa måstevara att förbättra diagnostiska, terapeutiska och profylaktis-ka åtgärder samtatt öka förståelsen för sjukdomars etiologi och patogenes". Vad gällergen-etikkommitténs förslag lill normer bör deras existens enligt rådetsuppfattning och i likhet med kommitténs förslag förankras i en lag som ocksåanger efterlevnad och tillsyn. Forskning och försök på könsceller, embryon ochfoster är av den karaktären att denna typ av forskning och försök enligt rådetsmening bör bli föremål för en enhetlig etisk bedöriining. De föreslagna etiskanormerna uttrycker också viktiga principiella ställningstaganden. När detgäller att sätta gränser för användningen av genetisk fosterdiagnostik avvisarrådet alla typer av förteckning över de sjukdomar som får efterforskas. Rådetframhåller vidare att en viktig aspekt på genterapi - vid sidan av demedicinsk-etiska aspekterna - är frågan om den rent tekniska säkerheten i detgentekniska ingreppet. Den tekniska förutsättningen för önskvärd precisionmåste således föreligga för att genterapi skall få utföras. Bedömningen av omsådana förutsättningar finns bör enligt rådets mening göras av ett expertorgan,förslagsvis hybrid-DNA-delegafionen. Inseminationsulredningen(Ju 1981:04, som har antagit namnet utredningen om det ofödda barnet),har utrett frågor av etisk, juridisk, medicinsk och psykosocial art, som rörbefruktning utanför kroppen. I betänkandet (SOU 1985:5) Barn genom befruktningutanför kroppen lade utredningen fram förslag som rör provrörsbefruktning, ägg-och sperma- donation,surrogatmoderskap m. m. Även detta betänkande har remissbe- SoU 1987/88:4handlats och övervägs nu inom . Utredningen har därefter lagtfram betänkandet (SOU 1987:11) Skydd för det väntade barnet som behandlarfrågor om åtgärder vid missbruk m. m. under graviditet. Sedan början av innevarande höst arbetarutredningen med frågor om fosterdiagnostik. Isitt betänkande SoU 1986/87:7 konstaterade utskottet (s. 11) alt ett omfattandeutredningsarbete redan har bedrivits, alternativt fortfarande pågår, på deområden som togs upp i en då behandlad motion som överensstämmer med nu väcktmotion So453, samt att efter vederbörlig beredning inom regeringskanslietförslag kommeratt underställas prövning. Mot denna bakgrund ansågutskottet inte att borde föregripa sitt kommande ställningstagandegenom att binda sig för någon viss uppfattning i här aktuella frågor. Motionenavstyrktes med hänvisning härtill. Utskottet ville emellertid som sinmening uttala att det är önskvärt att regeringens förslag läggs fram förriksdagen och så samlat som möjligt, så att gestillfälle att anlägga en helhetssyn på de etiska frågeställningar som denmedicinska utvecklingen kring det mänskliga livets början aktualiserar. Utskottethar under hand inhämtat att någon proposition på det ifrågavarande områdetinte kommer att föreläggas . bedrivs med inriktning på att en propositionsom behandlar frågor om provrörsbefruktning skall kunna föreläggas riksdagenunder . Imotionerna tas upp frågor som rör skyddet för den mänskliga individen iförhållande till den vetenskapliga utvecklingen på områden om genteknik,fosterdiagnostik, befruktning utanför kroppen, experiment på mänskliga fosteroch embryon, m. m. I motion So444 (c) framhålls sårskilt riskerna med framtidamöjligheter att manipulera med arvsanlag och med ett eventuellt fillskapande aven lista som anger vilka sjukdomstillstånd som skall få efterforskas medfosterdiagnostik genom DNA- eller RNA-analys. Somframgått av den inledande översikten har hithörande frågor behandlats avgen-etikkommittén (S 1981:03) och av inseminafionsutredningen (Ju 1981:04, somnumera har antagit namnet utredningen om det ofödda barnet). De nämndautredningarnas betänkanden (SOU 1984:88) Genetisk integritet och (SOU 1985:5)Barn genom befruktning utanför kroppen har remissbehandlats och övervägs nuinom . Det har yttrat sig överbetänkandet Genetisk integritet saml de remissvar över utredningen sominkommit. Utredningen om det ofödda barnet har vidare avgivit betänkandet (SOU1987:11) Skydd fördel väntade barnet, som är föremål förremissbehandling. Utredningen arbetar nu med all närmare undersöka vilkaprincipiella och etiska spörsmål som fosterdiagnosfiken kan aktualisera och medatt analysera de problem som är förknippade med en eventuell lagstiftning idetta ämne. bör därvid också beakta deförslag som arbetats fram av gen-efikkommittén SoU 1987/88:4 rörandegenteknikens användning inom fosterdiagnostiken. MotionSo444 tar främst upp etiska och principiella frågor som aktualiserats genomfosterdiagnostikens utveckling. Som ovan framgått arbetar utredningen om detofödda barnet ännu med dessa frågor. bör därför enligt utskottetsmening inte nu binda sig för något ställningstagande. Motion So444 (c) avstyrksdärför. Frågorlikartade med dem som tas upp i motion So453 har behandlats av vidtidigare fillfällen, senast i betänkandet SoU 1986/87:7 om genteknik m.m.Utskottet konstaterade då att ett omfattande utredningsarbete hade bedrivitsoch att resultaten därav var föremål för överväganden inom regeringskansliet.Visst utredningsarbete pågick fortfarande. Utskottet förutsatte att förslagefter vederbörlig beredning inom skulle underställasriksdagens prövning och förordade därför att inte borde föregripasitt kommande ställningstagande genom att binda sig för någon viss uppfattningi de aktuella frågorna. Utskottet uttalade att det vore önskvärt attregeringens förslag lades fram för och så samlat sommöjligt, så att gavs tillfälle att anlägga en helhetssyn på de etiskafrågeställningar som den medicinska utvecklingen kring det mänskliga livetsbörjan aktualiserar. Utskottetkonstaterar nu att något sådant förslag inte är att vänta från regeringen varesig eller . uttalade i sitt betänkande SolJ 1986/87:7 går utvecklingen på denmedicinska teknologins och forskningens områden mycket snabbt. Frågorna ärkomplexa och går delvis i varandra på ett sådant sätt att ett övergripandeprincipiellt resonemang måste föras för att ställning skall kunna las i olikadelfrågor. Utskottet är medvetet om att den snabba utvecklingen gör att varjeställningstagande kan komma att behöva omprövas mot bakgrund av nyavetenskapliga rön. Det faktum att ny kunskap tillkommer äremellertid inget skäl för att avvakta med den övergripande politiskadiskussionen. Utskottet ser det alltså som angeläget att inom kortfår en samlad redovisning av det aktuella läget inom forskningen och de etiskaproblem vartill ställning måste tas. Att arbetet inom intebedrivs med denna inriktning är allvarligt. Risken är uppenbar alt polifikernakan försättas i en situation då nyä medicinska tekniker tas i bruk och bliretablerade utan att har givits möjlighet att lägga fast de vägledandeprinciperna. Utskottetförutsätter därför att regeringen skyndsamt fullföljer det arbete på debehandlade områdena som inletts av gen-etikkommittén och dåvarandeinseminationsulredningen och som fortsatts av bl. a. det medicinsk-etiskarådet. I avvaktan därpå kan utskottet inte heller nu förorda att riksdagenbinder sig för någon viss uppfattning i de aktuella frågorna, såsom yrkas imotion So453 (c). Motionen avstyrks därför. Hemställan SoU 1987/88:4 att avslårmofion 1986/87:So444, 2. beträffandeskydd för individens personliga värdighet inom sjukvård och forskning att avslårmotion 1986/87:So453. den 27oktober 1987 På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk) (), (), () och (). Skydd för individens personliga värdighet inom sjukvårdoch forskning (mom. 2 i hemställan) avDaniel Tarschys (fp), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), () och ()som anser delsatt det avsnitt i betänkandet på s. 5 som börjar med "Utskottetförutsätter" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse; Utskottethar uttalat att det vore önskvärt att ett samlat regeringsförslag ladesfram för . Något sådant förslag har emellertid inteframlagts. Mot denna bakgrund finner utskottet det angeläget att regeringen nuskyndsamt fullföljer det arbete på de behandlade områdena som inletts avgen-etikkommittén och dåvarande inseminafionsutredningen och som fortsatts avbl. a. det . Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagenge regeringen till känna. Iavvaktan på regeringens förslag vill utskottet inte förorda att riksdagenbinder sig för någon viss uppfattning i de aktuella frågorna, såsom yrkas imotion So453 (c). Motionen avstyrks därför. delsall utskottet under mom. 2 bort hemställa 2.beträffande skydd för individens personliga värdighet inom sjukvård ochforskning a) att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) att avslår motion1986/87;So453. Särskiltyttrande SoU 1987/88:4 avInga Lantz (vpk): Tillvissa delar tar motion 1986/87;So453 upp efisk-moraliska frågeställningar omlivets okränkbarhet och om människors lika värde som sammanfaller med vad vpktidigare framfört. Dit hör t. ex. kravet all alla människor skall ha rätt fillatt födas med omanipulerad arvsmassa, kravet att avvisa en kvalitetsinriktad,utsorterande fosterdiagnosfik, krav på stor restriktivitet vad gällerprovrörsbefruktning, krav på förbud mot genterapi på embryon och att befruktadeägg ej får frysas. Denmedicinsk-tekniska utvecklingen går mycket snabbt och politikerna ställs oftainför fullbordat faktum, utan möjlighet att påverka utvecklingen. Utifrånen humanistisk människosyn delar vpk i sak de tankegångar som ufifrån enkristen utgångspunkt framförs i motionen.