bet · GB01UbU9 · 1987-12-31 00:00:00 — om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland (prop. 1987/ 88:64, bil. UbU 1987/88:9 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1987/88:64 () om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland jämte motioner. Utskottethar från kulturutskottet inhämtat yttrande över förslagen i propositionen omstöd till kulturverksamhet jämte motioner. Yttrandet (KrU 1987/88:3 y) är fogatsom bilaga till detta betänkande. Regeringenhar i proposition 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland föreslagit att till Särskildainsatser inom område på tilläggsbudget till statsbudgetenför /88 anvisar ett reservationsanslag av . Motioner med anledning av proposition 1987/88:64 1987/88:Ublav m.fl. (fp, m, c, vpk) vari yrkas att som som sinmening ger regeringen till känna att IT-forskningen vid börpermanentas och att medel om lägst 2,4 milj.kr. bör tillförasmatematisk-naturvetenskapliga fakultetens anslag fr.o.m. / 90. 1987/88:Ub2av och () vari yrkas att beslutar attmed instämmande i vad som anförts i motionen anvisa 2,4 milj.kr. tillmatematisk-naturvetenskaplig fakultet vid förinformationsteknologisk forskning. 1987/88:Ub3av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom fördelningen av stödet för kulturverksamhet, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av intäkteri samband med den i propositionen föreslagna uppdragsverksamheten, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utveckling av lokalastudiecentra. 1 1987/88. 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad,som i UbU1987/88:9 motionen anförts om medel för utrustning för de mindre högskolornasbehov, 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kontaktverksamhet m.m., 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medel för informationsteknologisk forskning vid . 1987/88:A20av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 16. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om resurser förinformationsteknologisk forskning vid , 17. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om som enriksresurs gällande informationsteknologi i decentraliserad högskoleutbildningsamt till för nämnda ändamål till och med /90anvisar sammanlagt 6 milj.kr., 18. att beslutar anvisa 6milj.kr. på tilläggsbudget för innevarande budgetår att disponeras avskolöverstyrelsen för lokala projekt eller yrkesutbildning för landsbygdensbehov vid folkhögskolor i enlighet med vad som i motionen anförts. 1987/88:A21av och () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 4.att som sin mening ger regeringen till känna att regionalaspecialiteter, som t.ex. knuttimring, skall kunna ingå i den ordinariegymnasieskolan, 7. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett specialdestinerat anslag bör lämnas till Drevdagens by för upprätthållande av skolan. . , 1987/88:A29 av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 8. attriksdagen beslutar att på tilläggsbudget för /88 anvisa . för kulturprojekt i Bergslagen och att utnyttjas enligt de riktlinjer som anges i motionen. 1987/88:A30av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs angående studieförbundens rollvad gäller vuxenutbildning, 7. att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående ekonomi- ochteknikserviceverksamhet. 1987/88:A31av och () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 4.att beslutar att satsning på kulturprojekt bör ske även i Gävleborgslän. Motionfrån allmänna motionstiden .. UbU 1987/88:9 1987/88:Ub633 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 4. att de medel som avsatts för materialfysiklinjen iUppsala kommer övrig civilingenjörsutbildning till godo. Den del av propositionen som rör utbildningsdepartementetsverksamhetsområde är avsedd att förstärka den reguljära verksamheten inomutbildning och forskning. Sammantaget innebär propositionen i denna del attgymnasieskolan, högskolan och vuxenutbildningen samt kulturområdet tillfälligtförstärks med 123 milj.kr., varav 50 milj.kr. för åtgärder i Bergslagen och 73milj.kr. för åtgärder i norra . Då många av förslagen avser frågor av principiell karaktärför permanent verksamhet har utskottet behandlat dem samlat i de reguljärabudgetbétän-kandena tillsammans med övriga förslag i budgetpropositionen!Frågor rörande lokalisering, planeringsramar etc. för materialfysiklinjenbehandlas således i utskottets betänkande 1987/88:22, medan ekonom- ochturismlinjerna behandlas i betänkande 1987/88:23. Medel för dessa utbildningslinjeranvisas emellertid inom det särskilda anslag som behandlas i detta betänkande. Utskottet övergår härmed till att behandla de delar avpropositionen som föranlett motioner. Två motioner, nämligen 1987/88:Ub3 (m) yrkande 4 och 1987/88:A30(fp) yrkande 7, berör föreslagen teknik- och ekonomiserviceverksamhet i gymnasieskolan.I den förstnämnda motionen förutsätts att verksamheten kan bedrivas somuppdragsverksamhet och att den således kommer att ge relativt stora intäkter.Motionärerna anser att det är av central betydelse att verksamheten intesubventioneras så att naturliga konkurrensförhållanden snedvrids. I den andramotionen pekas på att utgångspunkten för denna verksamhet skall vara att geeleverna tillfälle till adekvat praktik under gymnasiestudierna. Utskottet anser att de goda erfarenheter som vunnits avteknikserviceverksamheten i anslutning till årskurserna 3 och 4 av teknisklinje i gymnasieskolan på olika orter talar för att verksamheten bör breddastill att omfatta såväl den tekniskt inriktade yrkesutbildningen somutbildningar inom den ekonomiska sektorn. Enligt vad utskottet har erfarit tarde berörda skolorna betalt av de företag man hjälper. Då de uppdrag someleverna åtar sig måste utföras på elevernas villkor - dvs. passa in istudieplanen, ta erforderlig tid m.m. kan skolorna emellertid inte alltid taut marknadsmässiga priser. Den fortbildning som skolorna kan komma att erbjudaföretagen skall giyetvis betraktas som uppdragsutbildning. Utskottet är för sindel övertygat om att både elever och lärare stimuleras av att arbeta medverkliga och,viktiga problemställningar som de mindre företagen kanha stor glädje av 1* 1987/88.14 saml. Rättelse: S. 6 rad 6 nedifrån Står: 1989/90 Rättat till;1988/89 skolans urustningsresurseroch kompetens. Rätt utnyttjad kommer teknik- j UbU 1987/88:9 ochekonomiserviceverksamheten att innebära ömsesidigt utbyte för såväl de mindre företagen på ortensom utbildningarna i fråga. emellertid ingen anledningatt gör något särskilt uttalande i frågan varför motionerna1987/88:Ub3 yrkande 4 och 1987/88:A30 yrkande 7 Imotion 1987/88:A30 (fp) yrkande 6 påpekas att studieförbundens roll i vuxenutbildningeninte alls berörs i propositionen. Motionärerna anser det önskvärt att också deresurser och erfarenheter som studieförbunden representerar tas till vara i deprojekt som syftar till att utveckla en ort eller en region. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Utskottetanser inte att det finns anledning att göra något uttalande av det slagmotionärerna efterlyser, då det är självklart att studieförbunden genom , sinverksamhet kan spela en roll för att åstadkomma en lokal mobilisering.Utskottet avstyrker med det anförda motion 1987/88:A30 yrkande 6. Imotion 1987/88:A20 (vpk) yrkande 18 framhålls att folkhögskolornas förmåga tillsamverkan inom decentraliserad undervisning måste iitnyttjas bättre inom vuxenundervisningen.Motionärerna erinrar om de av Europrå-det proklamerade kampanjåren förlandsbygden, som i följs upp av projektet . Motionärerna menar att folkhögskolorna på ett aktivt sätt skalltillåtas främja utvecklingen på landsbygden. I motionen föreslås attskolöverstyrelsen ges ytterligare 6 milj. kr. i anslag för lokala projekt elleryrkesutbildning för tandsbygdens behov. De folkhögskolor som vill bidra aktiv regionalpolitik skall kunna söka medel från detta anslag. Utskottetanser det inte möjligt av statsfinansiella skäl att föreslå åtgärder som krävermedel utöver vad regeringen föreslagit i propositionen, varför motion1987/88:A20 yrkande 18 delvis bör avslås av . Imotion 1987/88;Ub3 (m) yrkande 5 framhålls att de lokala studiecentra som ipropositionen föreslås inrättas av kommunerna i bl.a. , ,och för distansundervisning inom högskoleutbildning kan varavärdefulla. Motionärerna pekar emellertid på risken att dessa utvecklas till"miniinstitutioner". Utskottetfinner ingen anledning för att göra något uttalande rörande lokalastudiecentra, varför motion 1987/88:Ub3 yrkande 5 avstyrks. Föratt förbättra och utvinna erfarenheter kring användningen av informationsteknologii decentraliserad högskoleutbildning föreslås i motion 1987/ 88:A20 (vpk)yrkande 17 delvis att ytteriigare medel, 2 milj.kr., skall anslås för dettaändamål. Då i har kompetens inom bl.a; regionalvetenskapligaområden' föreslås att skall utgöra en riksresurs i dettasammanhang. De totala resiirser om 38,5 milj.kr. som i propositionenhar beräknats för UbU 1987/88:9 fort- och vidareutbildning, inkl. lokalastudiecentra, kommer enligt utskottets mening att ge tillräckligt utrymme fören innehållsmässig, metodisk och organisatorisk utveckling avdistansundervisningen. Denna summa skall också användas för investering i vissdatorutrustning-i lokala studiecentra. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /88: A20 yrkande 17 delvis. I propositionen samlas under , vuxenutbildning och högskola ett antal förslag vars sammanlagdamedelsbehov beräknats till 80,5 milj.kr. I motion 1987/88:Ub3 (m) yrkande 7hävdas att den sammanlagda medelsramen är för stor, då de föreslagna åtgärdernainte är tillräckligt preciserade och genomtänkta. Motionärerna anser däremotbehovet av utrustning för de mindre högskoleenheterna vara klart fastlagt. Imotionen föreslås därför att av det tidigare nämnda beloppet om 80,5 milj.kr.skall 30 milj.kr. avse utrustning till de mindre högskolorna. Utskottet anser att de ändamål som föreslagits ipropositionen är väl ämnade att ligga till grund för medelsfördelningen.Behovet av utrustning är' visserligen stort, men det gäller samtligahögskoleenheter i och får prövas mot andra angelägna behov inom ramenför vad det statsfinansiella läget- tillåter. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1987/88:Ub3 yrkande 7. I propositionen föreslås, i enlighet med vad som tidigareanmälts budgetpropositon, att kostnaderna förcivilingenjörsutbildning i materialteknik inledningsvis skall betalas medmedel ur det särskilda anslag som föreslås för utbildningsdepartementetsdel. Dessa kostnader har beräknats till 10 milj.kr. och i detta belopp ingår,enligt vad utskottet inhämtat, även vissa kostnader för utrustning. Frågorrörande bemyndigande att inrätta den nya allmänna utbildningslinjen,materialfysiklinjen, samt planeringsram för densamma behandlar utskottet i sittbetänkande UbU 1987/88:22. Här behandlas enbart frågor rörandemedelstilldelning till materialfysiklinjen. I motion 1987/88:Ub633 (fp) yrkande 4 föreslår motionärenatt de medel som avsatts för materialfysiklinjen skall komma övrigcivilingenjörsutbildning till del. Yrkande 3 i samma motion som innebär attriksdagen skall avslå förslaget att inrätta linjen i fråga har utskottetavstyrkt i sitt betänkande 1987/88:22. I konsekvens härmed avstyrker utskottetyrkande 4 i motion 1987/88:Ub633. I propositionen föreslås att 4,6 milj.kr. skall fördelasunder budgetåren 1987/88 och 1988/89 till ett antal mindre och medelstora högskolor för att ge dem möjligheteratt stödja forskarutbildning av sina lärare. Högskolorna bör också fåmöjligheter att ytterligare utveckla sina kontakter med universitet' ochforskande högskolor inom och utom landet. För den föreslagna'kontaktverksamheten m.m. bör nya och okonventionella metoder prövas. I motion1987/88:Ub3 yrkande 9 anförs att man har full förståelse för att det ärnödvändigt att ge särskilt stöd åt dem som är engagerade i uppbyggnaden av deaktuella högskolorna. inte attdet är rimligt att anslå medel utan att ha tillgång till ett reellt UbU1987/88:9 beslutsunderlag. Regeringen bör därför återkomma till medförslag till konkreta åtgärder. Utskottet kan för sin del inte finna det nödvändigt ellerens önskvärt att ytterligare precisera förslagen beträffandekontaktverksamheten. Det bör ankomma på berörda högskoleenheter att utifrån delokala behoven utveckla lämpliga former för verksamheten. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1987/88:Ub3 yrkande 9. beslöt vid /87 (UbU 1986/87:26,rskr. 1986/87:282) uppdra åt regeringen att återkomma till medförslag i syfte att minska den regionala obalansen mellan norra och södra det gäller forskning inom informationsteknologiområdet. I propositionenföreslås en tillfällig medelsförstärkning om 2,4 milj.kr. tillinformationsteknologisk forskning vid i . Enligt föredragandestatsrådet är det angeläget att med hjälp av dessa medel få pröva hurkompetensen inom informationsteknologiområdet bäst kan tas till vara inomuniversitetet. enligt propositionen, disponeras intill utgången /89, varefter en redovisning bör lämnas av erfarenheter avverksamheten. bör förslag lämnas i fråga om vilka fortsatta åtgärdersom erfordras för att bibehålla och utveckla forskningskompetensen inomområdet. Fyra motioner behandlar frågan om mer permanenta resursertill forskningen inom informationsteknologi vid universitet i . I motion 1987/88:Ubl (fp, m, c, vpk) anförs attforskningen bör permanentas vid och att medel om lägst 2,4milj.kr. bör tillföras matematisk-naturvetenskapliga fakultetens anslag / 90 för ändamålet. I motion 1987/88:Ub2 (c) hävdas att regeringens förslaginte kan anses vara i samklang med det tidigare nämnda riksdagsbeslutet. Imotionen begärs att 2,4 milj.kr. anvisas till matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid för informationsteknologisk forskning. I motion 1987/88:Ub3 (m) yrkande 10 påpekas att forskningär en långsiktig verksamhet som kräver' en basorganisation av visst omfång.Motionärerna föreslår därför att 3 milj.kr. anvisas från det särskilda anslagetoch att verksamheten därefter anvisas medel i ordinarie budget. Slutligen föreslås i motion 1987/88:A20 (vpk) yrkandena 16och 17 delvis att anvisas 4 milj.kr. för informationsteknologiskforskning samt att medlen bör disponeras intill utgången av /90.Därigenom skulle den informationsteknologiska forskningen i följa den avriksdagen tidigare beslutade treåriga forskningspolitiska perioden. Utskottet anser att den i propositionen föreslagnasatsningen om 2,4 milj: kr. är ett rimligt medelsbehov t.o.m. budgetåret1988/89. Med hänvisning till tillkännagivande rörande deninformationsteknologiska forskningen utgår utskottet från att medel avmotsvarande storleksordning fr. o. m. /90 kommer att anvisastill den informationsteknologiska forskningen vid universitet i underordinarie anslag i budgetpropositionen. Vad utskottet har anfört börriksdagen med anledning, av , motionerna1987/88:Ubl, 1987/88:Ub2, 1987/88:Ub3 yrkande 10 och 1987/ UbU 1987/88:988:A20 yrkande 16 och 17 delvis som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen föreslås att 7 milj.kr. skall användas försatsningar inom kultursektorn. För en försöksverksamhet i Bergslagen och iJämtlands län med syfte att stimulera lokal och regional kulturverksamhetberäknas 6 milj.kr. Av propositionen framgår att avsikten är att beloppet skallfördelas hka mellan regionerna och att Bergslagsdelegationen och länsstyrelseni skall få i uppdrag att samordna planeringen av projekten.Vidare föreslås 1 milj.kr. till Svensk Arkivinformation i (SVAR) som enengångsanvisning. Beträffande stimulansstödet har i tre motioner tagits uppfrågor om vilken kulturverksamhet som skall kunna få stöd, om vilka.organ somskall få disponera stödet och om den geografiska avgränsningen av stödet. har i sitt yttrande tillstyrkt förslaget ipropositionen om försöksverksamhet med syfte att stimulera kulturverksamhet ivissa delar av landet. Vid bedömningen av de i motionerna upptagna frågornamåste enligt kulturutskottets mening beaktas att propositionen har ettregionalpolitiskt syfte. Inte bara kulturpolitiska utan även regionalpolitiskasynpunkter måste därför vägas in vid bedömningen av frågorna. I motion 1987/88:Ub3 (m) yrkande 1 behandlas frågan omkulturstödets användning. Det framhålls i motionen.att stödet bör fördelas såatt det främjar kulturverksamhet inom olika områden, som t.ex. konst, musik,musei- och teaterverksamhet. Vidare framhålls att endast verksamhet av högkvalitet kan motivera ett anslag av den i propositionen föreslagna omfattningen. Kulturutskottethar i sitt yttrande anfört följande: Av propositionen framgår klart att de aktuella resursernaär avsedda för en utveckling inom olika kulturområden. Motionärernas synpunkterstår därför inte i motsättning till regeringens förslag. Utskottet vill isammanhanget peka på vikten av att resurserna används för satsningar sominnebär att lokalt kulturliv och kulturutbud stimuleras. Projekt som får stödmåste syfta till ett deltagande av olika grupper. Som angivits i propositionenbör stöd kunna utgå både till insatser av amatörer och professionella och tillsådana där de båda grupperna samverkar. påpekar vidare att det råder bred enighetom att offentligt kulturstöd skall utgå till verksamhet av hög kvalitet, ochutskottet förutsätter att kvalitetsprincipen komnier att gälla även i fråga omde här aktuella resurserna. delar kulturutskottetsuppfattning att någon åtgärd med anledning av motion 1987/88:Ub3yrkande 1 inte är erforderlig, varför motionen bör avslås. Frågan om vilka organ som skall fördela kulturstödet tasupp i motion 1987/88: A29 (c) yrkande 8.1 motionen erinras om att landstingentilldelats en betydelsefull roll på kulturområdet. Motionären vill därför attlandstingen och - i Bergslagen - primärkommunerna vid sidan av delegationen och länsstyrelseni skall kunna få del av medlen. UbU 1987/88:9 Som ovan angetts bör inte bara kulturpolitiska utan ävenregionalpolitiska synpunkter vägas in vid fördelningen av stödet tillkulturprojekt i Bergslagen. Det är då enligt kulturutskottets mening lämpligtatt Bergslagsdelegationen, som har en verksamhet som sträcker som över ettantal län, får ansvaretförfördelningen av resurserna. Vid sin bedömning harkulturutskottet beaktat att det har förutsatts att Bergslagsdelegationen harett intensivt samarbete med bl.a. kommuner och länsorgan (prop. 1985/86:125 s.35, AU 1985/86:13 s. 80). har därför förutsatt attBergslagsdelegationen tar till vara den kompetens som finns hos berördalandsting på kulturområdet och beaktar de intressen landstingen ger uttryck föri fråga om stödets inriktning. På kulturområdet har länsstyrelserna hitintills haftuppgifter främst på kulturminnesvårdssektorri. Däremot har de sedan längebetydelsefulla uppgifter då det gäller regionalpolitiska insatser. Det ärenligt kulturutskottets mening mot denna bakgrund av stort intresse att ienlighet med förslag i propositionen i den här aktuella försöksverksamhetenlåta en länsstyrelse få ansvaret för fördelning av kulturstöd. Det är motbakgrund av det tidigare sagda av vikt att uppdraget förvaltas i nära kontaktmed landstingen och primärkommunerna. Erfarenheterna i fråga öm utfallet m.m.av de nu aktuella insatserna kan få stor betydelse för en framtida bedömning avadministrationen av det regionala och lokala statliga kulturstödet. Självfalletär det av vikt att det sker en utvärdering av stödinsatserna. delar kulturutskottets uppfattningatt motionens syfte att landsting och kommuner skall få ett stort inflytandevid fördelningen av resurserna kommer att tillgodoses, varför motion 1987/88:A29 yrkande 8 bör avslås. I motion 1987/88: A31 (c) .yrkande 4 föreslås att ensatsning på «/fMrp/-(7/eA:< , bör ske även i . Bergslagsdelegationen har ett verksamhetsområde som omfattarbl.a. kommunerna och i . Motionens syfte ärdärmed i huvudsak redan tillgodosett. Med beaktande härav och med hänvisningtill att förslagen i propositionen på kulturområdet avser en försöksverksamhethar kulturutskottet avstyrkt motionen. skottet delarkulturutskottets bedömning, varför motion 1987/88: A31 yrkande 4 bör avslås. I motion 1987/88:A21 (c) yrkande 4 behandlas frågan om vadsom kan godkännas som gymnasiekurs. Motionärerna menar, till skillnad frånskolöverstyrelsen, att kommuns knuttimringskurser borde anses varayrkesförberedande. I motionen hemställs att som sin mening skalluttala att sådana regionala specialiteter skall kunna ingå i den ordinarie,gymnasieskolan. Utskottet vill erinra om länsskolnämndernas rätt attfastställa kursplaner för regionalt arbetsmarknadsanknutna påbyggnadsutbildningar (RA-kur- . Detfår ankomma på länsskolnämnd att pröva om den i motionen nämndakursen kan godkännas som påbyggnadsutbildning på t.ex. trätek- UbU1987/88:9 nisk linje. Utskottet finner ingen anledning för att göranågot uttalande i frågan, varför motion 1987/88:A21 yrkande 4 avstyrks. I yrkande 7 i motion 1987/88: A21 (c) föreslås att ettspecialdestinerat bidrag bör lämnas till Drevdagens skota som en erkänsla förbefolkningens uthålliga och hängivna kamp. Frågor om statsbidrag till skolväsendet och om vilkainstanser som skall fatta beslut om bidag till skolverksamhet kommer attbehandlas i en särskild proposition som avses att lämnas . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1987/88:A21 yrkande 7 i det härsammanhanget. Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört föreslårutskottet att med avslag på motion 1987/88: A20 yrkande 17 och 18,båda delvis, anvisar det av regeringen begärda anslaget om . tillSärskilda insatser inom område. 1. beträffandeviss teknik- och ekonomiserviceverksamhet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub3 yrkande 4 och 1987/ 88:A30yrkande 7, ' ' 2. beträffandestudieförbundens roll i vuxenutbildningen att avslår motion1987/88:A30 yrkande 6, 3. beträffandemedel för lokala projekt m.m. för landsbygdens behov att avslårmotion 1987/88:A20 yrkande 18 delvis, 4. beträffandelokala studiecentra att riksdagenavslår motion 1987/88:Ub3 yrkande 5, 5. beträffande medel för informationsteknologi idecentraliserad högskoleutbildning attriksdagen avslår motion 1987/88;A20 yrkande 17 delvis, 6. beträffandeutrustning för de mindre högskolornas behov att avslår motion1987/88;Ub3 yrkande 7, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub633 yrkande 4, 8. beträffandekontaktverksamhet m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub3 yrkande 9, 9. beträffande informationsteknologisk forskningvid i attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Ubl, 1987/ 88:Ub2,1987/88:Ub3yrkande 10 samt 1987/88: A20 yrkandena 16 och 17 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffandekulturstödets användning attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub3 yrkande 1, 11. beträffandefördelningen av kutturstödet attriksdagen avslår motion i987/88:A29 yrkande 8, 12. beträffandekulturprojekt i UbU 1987/88:9 attriksdagen avslår motion 1987/88: A31 yrkande 4, \7). beträffande regionala specialiteter i gymnasieskolanatt avslår motion 1987/88:A21 yrkande 4, 14. beträffande specialdestineratbidrag till att avslår motion 1987/88:A21 yrkande 7, 15. beträffande anslagsbeloppet attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:64 delvis och med avslag påmotion 1987/88:A20 yrkandena 17 och 18, båda delvis, till Särskilda insatserinom område på tilläggsbudget till statsbudgeten /88 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (),(), (), (), IngvarJohnsson. (s), (), (), (), (m), (), (), BjörnSamuelson (vpk), () och (). Viss teknik- och ekonomiserviceverksamhet (mom. 1) , och (alla m) anser