bet · GB01FiU10 · 1987-12-31 00:00:00 — Imotion FilO (c) anförs att regeringens förslag att neutralisera arbetsgivaravgiftshöjningeninnebär ett olyckligt prejudikat. Avtalsparterna beställde en reformering avsjukförsäkringen av regeringen och avstod löneutrymme för en höjning avarbetsgivaravgifterna. För att inte inteckna en så stor del av löneutrymmet böri stället en annan finansiering väljas, anför motionärerna. Företagen bör fåbetala miljöavgifter på svaveloxid- och kväveoxidutsläpp. Eftersommiljöföroreningarna till betydande del orsakar kostnader för sjukvården är detrimligt att förorenarna får bära en del av denna kostnad. Mofionärerna anförockså att miljöavgifternas främsta mofiv är miljöpolitiska. Avgifterna kan bliett effektivt instrument för au stimulera utnyttjandet av miljövänligareproduktionsmetoder. Utskottetkan inte godta motionärernas resonemang. Om avgifterna skall vara ett effektivtinstrument för att stimulera till utnyttjandet av miljövänligareproduktionsmetoder innebär det att de i takt med att produktionsmetodernaändras kommer att minska i omfattning. De kan därför inte finansiera envarakfig ökning av offentliga utgifter. De bör således inte betraktas somfinansieringsinstrument. Utskottet anser mot denna bakgrund att frågan ommiljöavgifter endast bör prövas utifrån miljöpolitiska aspekter. EU system medekonomiska styrmedel i miljöpolifiken får dock inte slå sönder det system som innebäratt det i grunden läggs mycket hårda villkor för verksamheten, fastställda avmiljömyndigheterna. Det är också svårt att förstå varför inte en miljöavgiftskulle reducera löneutrymmet. För många företag som t.ex. arbetar på en marknadmed internafionellt bestämda priser innebär alla skattehöjningar att utrymmetför löneökningar begränsas. Utskottet avstyrker med det anförda motion FilO (c)yrkande 4. Iett stort avsnitt i motion FilO (c) redovisar motionärerna sin syn på olikaåtgärder för alt bromsa den nominella lönekostnadsutvecklingen. Motionärernaupprepar vad regeringen sagt och utskottet vid dessatillfällen ställt sig bakom. Bl.a. avvisar motionärerna en rad olika alternativför att dämpa lönekostnaderna som t.ex. att genom en kraftig åtstramning avekonomin via en högre arbetslöshet pressa ned inflationen, förstärkakonkurrenskraften genom upprepade devalveringar, ge upp prisstabilitetsmåletoch låta växelkurserna fluktuera friu, genom lagstiftning förbjuda löneökningareller genom prisstopp förhindra kostnadsökningar. Detta är exempel påställningstaganden, som det råder stor, för att inte säga total enighet om ochsom utskottet följaktligen inte har anledning att invända emot. Utskottetkonstaterar också att motionärerna har samma uppfattning som regeringen om en lång rad åtgärder som är nödvändiga för att få ned kostnads- och lönestegringstakten. För höga löneökningar kommer inte att kunna pareras med devalveringar. Uttaget av arbetsgivaravgifter bör inte höjas. En framfida skattereform måste innebära marginalskattesänkningar. Den offentliga konsumfionens tillväxt måste begränsas för att ge utrymme 21 för reallöneökningar.Skattetrycket får inte öka. Det är önskvärt med en FiU 1987/88:10samordning av olika avtalsperioder även fortsättningsvis. Utskottetkan för sin del inte se alt ett bifall till mofionens yrkande skulle tjänanågot reellt syfte. Det är i huvudsak redan fillgodosett genom deställningstaganden utskottet och gjort . Utskottet serdärför inte skäl att tillstyrka motion FilO (c) yrkande 9. Detanförda innebär sammanfattningsvis att utskottet avstyrker de förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politiken som läggs fram i motionerna FilO (c)yrkandena 1 och 11, Fill (fp) yrkande 1 samt Fil2 (m) yrkande 1 och fillstyrkerde riktlinjer som anges i propositionen. Ipropositionen redovisas ett antal åtgärder som vidtogs vföratt dämpa överhettningen i storstadsområdena och bereda utrymme för ökatbostadsbyggande. Storstadsområdena undantogs från frisläpp av investeringsfondernaför byggnads- och markarbeten, rambegränsningar infördes på byggande utanförbostadssektorn och på statliga bostadslån till ombyggnad av bostäder ochhyresrabatter infördes som produktionsstimulans. Ipropositionen anförs nu att förhållandena på byggmarknaden motiverarytterligare åtgärder för att dämpa överhettningen och reducera de regionalaobalanserna på byggmarknaden. Begränsningarnaav byggandet utanför bostadssektorn i Stockholms- och Göteborgsområdenaföreslås gälla även . Det innebär att den totala byggnadsverksamheten iStockholms och inte får överstiga volym. Vissaramar skall gälla för beslut om bostadslån för ombyggnad av bostäder under år1988 för , och Malmöområdet.Länsbostadsnämnderna ges dock rätt att höja ramarna med vissa tal om det behövsav sysselsättningsskäl. Imotion Fil2 (m) anförs att denna typ av regleringar skapar stora problem. Enlång rad ytterst angelägna projekt har inte kunnat inrymmas i kvoten. Företagmed god lönsamhet och utveckling kan inte bygga ut sin kapacitet. Mofionärernaanser också att förhoppningarna om ett avsevärt ökat bostadsbyggande fillföljd av regleringarna inte har infriats. Det är också fel att bromsaprodukfiva investeringar som är till gagn för hela landet, anför man. Imotion Fill (fp) avvisas tekniken med rambegränsningar. För att uppnå deönskade resultaten vore det bättre att sänka räntebidragen för lån tillombyggnad av bostäder, anför motionärerna. Bostadsutskottetanför i ett yttrande (BoU 1987/88:2 y) till finansutskottet att förslagen imotionerna Fill (fp) och Fil2 (m), om att systemet med rambegränsningar skallupphöra, inte bör vinna bifall. Defillämpade rambegränsningarna har onekligen haft avsedd effekt. Statistiska uppgifter avseende påbörjandet av nybyggda bostäder under de tre första kvartalen 1987 för storstadsområdena visar en ökning om ca 1 750 lägenheter eller med mera än i jämförelse med . Det nu anförda ger enligt bostadsutskottets mening fog för uppfatt ningen att de vidtagna åtgärderna haft effekt och att de inte bör överges. Beträffandeförslaget i mofion Fill (fp) om att lägre räntebidrag skall utgå FiU 1987/88:10vid ombyggnad av bostäder vidhåller bostadsutskottet sin uppfattning från våren1987 att det av valda fillvägagångssättet med rambegränsningar äratt föredra framför motionärernas förslag. Den nuvarande ordningen ger utrymmeför en mera nyanserad bedömning än förslaget i motionen. delarbostadsutskottets uppfattning och avstyrker motionerna Fill (fp) yrkandena 3och 4 samt Fil2 (m) yrkande 5. Imotion FiS (s) anges att byggstoppet är ineffekfivt. Tillämpningen avbyggbegränsningarna, om de skall vara kvar, måste enligt mofionären ändras.Bl.a. förordar han att huvuddelen av nya arbetsplatserskall förläggas fill i avsikt att uppnå bättre inomregional balans.Ramarna bör fördelas på regiondelar i stället för efter den tidpunkt ansökankommer in. Bostadsutskottetanför i sitt yttrande till finansutskottet att det får förutsättas attregeringen noga följer utfallet av fillämpningen av byggbegränsningarna ochvidtar erforderliga åtgärder i avsikt att undanröja sådana icke önskvärdakonsekvenser som motionären aktualiserar, dock utan att effekterna av åtgärdernaomintetgörs eller urholkas. anför att ett tillkännagivandeenligt förslaget i motion Fi8 (s) bör med en sådan uppfattning kunna undvaras. Finansutskottetdelar bostadsutskottets uppfattning och avstyrker även motion Fi8. Regeringenhar fattat beslut om ett nytt frisläpp av de allmännainvesteringsfonderna. Beslutet innebär att investeringsfonderna utanförstödområdena endast får användas för investeringar i bättre miljö. Därmeddämpas, enligt propositionen, tendenserna till överhettning, samfidigt sommiljöpolitiken får en väsentlig förstärkning. Ianslutning till beslutet har regeringen föreslagit en höjning av det belopp somföretagen skall betala in till i samband med en fondavsättning(prop. 1987/88:51)..Enligt förslaget skall inbetalningskvoten höjas från 75till . Detta förslag behandlas av skatteutskottet (SkU 1987/88:10). Imotion Sk8 (fp) anförs att investeringsfondsystemet bör avvecklas.Därför bör investeringsfonderna, för att de inte skall öka i omfång, släppasfria för att sedan i samband med genomförandet avmotionärernas skatteförslag återföras till beskattning. Även i rnotion Fil2 (m)yrkas att fonderna bör släppas fria. Nuvarande system innebär enligtmotionärerna en onödig statlig reglering av företagens investeringar. anfört inledningsvis finns det i den svenska ekonomin - i synnerhet istorstadsområdena - påtagliga tendenser till överhettning. Utskottet ser därförinte skäl att ytterligare stimulera investeringsverksamheten i dessa områden. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Fil2 (m) yrkande 6 och Sk8 (fp) yrkande 2. Arbetsgivaravgiftsuttagetför FiU 1987/88:10 beslutade att arbetsgivaravgifternaskulle höjas . Det innebär att drygten procentenhet av det löneökningsutrymme som arbetsmarknadens parter har attförhandla 1988 är intecknat genom beslutade avgiftshöjningar. Ipropositionen sägs att skulle dessutom löneglidningen bli av samma storleksordningsom , kan det samhällsekonomiska utrymmet förlönekostnadsstegringar överskridas redan utan några avtalade löneökningar alls. Som utskottet nämnt har beslutat om enviss sänkning av den statliga inkomstskatten . Förenklingar avskatteskalan har vidtagits som breda löntagarskikt fått sänkningar avskattesatserna. I syfte att ytterligare underlätta en ansvarsfull avtalsrörelseföreslår regeringen nu att den allmänna löneavgiften sänks med 1,66procentenheter . bör ATP-avgiften höjas med 0,4procentenheter. Härigenom får pensionssystemet en välbehövlig förstärkning,sägs det i propositionen. Tryggheten för ATP-pensionärerna värnas. Förslagen innebär att de tidigare beslutade höjningarna avarbetsgivaravgiftsuttaget samt den nu föreslagna höjningen av ATP-avgiftenhelt neutraliseras av den sänkta löneavgiften. För egenföretagare gäller attdet totala avgiftsuttaget blir lägre än . Detta är i överensstämmelse med regeringens proposifion omden ekonomiska politiken på medellång sikt (prop. 1987/88:36), vari anförs atteventuella höjningar av avgifterna till ATP-systemet skall ske inom ramen förett totalt sett oförändrat skatte- och avgiftstryck. I motion Fil2 (m) anförs att även ompensionsutbetalningarnas storlek i ATP-systemet överstiger de inbetalningar somgörs, ökar fortfarande AP-fondernas reala värde till följd av de ränteinkomstersom fondkapitalet genererar. En höjning av avgiftsuttaget till A TP i enlighetmed propositionen torde ytterligare öka fondernas reala storlek undernästkommande år, och enligt motionärernas uppfattning saknas det anledninghärtill. Med hänvisning till att () senare i årkommer att lägga fram underlag för och förslag till avgiftsuttag till ATP förde närmast följande sju åren anser motionärerna att höjningen av avgiftsuttagetmed bör anstå till dess underiaget från RFV föreligger. I ett yttrande fill finansutskottet anförsocialförsäkringsutskottet (SfU 1987/88:1 y) att med rimliga antaganden om denframtida ekonomiska utvecklingen skulle ett oförändrat avgiftsuttag för ATPinom medföra att pensionsutbetalningarna överstiger de sammanlagdainkomsterna av avgifter och räntor från fondmedlen. Sålunda skullefondkapitalet få tas i anspråk för de löpande utbetalningarna. ,som inte vill medverka till en sådan utveckling, anser att det finns starkaskäl att nu höja ATP-avgiften. Propositionens förslag om en höjning med 0,4procentenheter är enligt socialförsäkringsutskottetsmening väl avvägt. har samma uppfattning och tillstyrkerpropositionens förslag i denna del samt avstyrker motion Fil2 (m) yrkande 12. I samma motion, Fil2 (m), yrkas att den allmännalöneavgiften sänks med FiU 1987/88:10 eftersomman inte godtar höjningen av ATP-avgiften. Till följd av att utskottetavstyrker det sistnämnda förslaget från motionärerna avstyrker utskottet ocksåyrkande 13 i motion Fil2 (m) om sänkning av den allmänna löneavgiften med 1,26procentenheter. I motion Fi9 (vpk) anförs vissa principiellabetänkligheter mot att sänka löneavgiften. Motionärerna konstaterar dock attdenna avgift inte är ett rättvist instrument eftersom den missgynnar företagmed hög sysselsättningsgrad. Motionärerna kan därför tänka sig att i ställetför avgiften "öka uttaget från företagen på annat och mer rättvisandesätt". Utskottet vill med anledning härav anföra att syftet medsänkningen av den allmänna löneavgiften är att, genom att neutralisera andraavgiftshöjningar, skapa bättre förutsättningar för att åstadkomma en realökning av hushållens disponibla inkomster utan att tvinga fram höga nominellalöneökningar. Om sänkningen inte genomförs skulle utrymmet för lönekostnadsökningar1988 vara intecknat av beslutade avgiftshöjningar med ca en dryg procentenhet.Det skulle, som sägs i propositionen, om löneglidningen blir av sammastorleksordning som , innebära att det samhällsekonomiskautrymmet överskrids utan några avtalade löneökningar alls. Utskottet anserdärför att om avgiften inte sänks, kommer arbetsmarknadens parter att utsättasför en mycket svår uppgift att träffa nya avtal som ligger inom detutrymme som samhällsekonomin tål. Utskottet anser därför inte att motion Fi9 (vpk) yrkande 1bör bifallas av . I motion FilO (c) anförs att koncentrationsorternauppvisar klara överhettningstendenser med löneglidning och accelererandeinflyttning som följd medan andra delar av landet upplever betydande problemmed arbetslöshet. Det är därför orimligt, anser motionärerna, att geytterligare stimulans till redan överhettade regioner genom sänktaarbetsgivaravgifter. Motionärerna anser således att någon sänkning av allmännalöneavgiften inte bör ske i storstadsområdenas överhettade delar. I övrigalandet bör avgiften på i stället avskaffas helt. Den avgiftsom skall tas ut i koncentrationsområdena bör enligt motionärerna betecknasRegional överhettningsavgift. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift medges förföretag i , för arbeten inom vissa näringsområden. Syftet med ennedsättning är att genom en sänkning av personalkostnaderna höja konkurrenskrafteni det norrbottniska näringslivet. Företagen bedöms därmed få en starkareställning på arbetsmarknaden, vilket i sin tur bör leda till ökad produkfionoch sysselsättning. Utskottet ser för sin del problem med att tillämpadifferentierade avgiftsuttag i större utsträckning än . Det leder till konkur renssnedvridning om företag med olika avgiftsuttag konkurrerar på samma marknad. I storstadsområdena, i synnerhet inom byggsektorn, konkurrerar företag med varandra som har hemort både i och utanför storstadsområdet. Det minskar inte koncentrationstendensen eller överhettningen om företag med hemort utanför storstadsområdet får uppdrag i storstadsområdet. Utskottet ser därför intearbetsgivaravgifterna som ett verksamt medel att FiU 1987/88:10 komma tillrätta med överhettningstendenserna i storstadsområdena. Effekternaav nedsättningen av socialavgifterna utreds inom industriverket.Resultatet av detta arbete beräknas föreligga . Utskottet avstyrker medhänvisning härfill yrkandena 5 och 6 i mofion FIO (c). Propositionensförslag om ändrade regler för överföring av egenfö retagarnastilläggspensionsavgifter från statsverket till AP-fonden har inte föranlett någotmotionsyrkande, och socialförsäkringsutskottet biträder förslaget i sittyttrande. Finansutskottetanser det rikfigt att de medel som uppbärs av statsverket för AP-fondensräkning tillförs AP-fonden utan den påtagliga eftersläpning i förhållande tilluppbörden som gäller . Genom propositionens förslag påskyndasdenna överföring, vklket bör ge betydande räntevinster för AP-fonden. Utskottettillstyrker mot denna bakgrund förslaget. Utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn Riksdagengodkände vissa riktlinjer för budgetpolifiken. Dessa innebär bl.a. attregeringen inför varje avtalsrörelse skall klargöra vilket totaltlönekostnadsutrymme som den anser föreligga för den statliga sektorn (FiU1986/87:30 s. 53). Innebörden härav är att varje kostnadsökning som går utöverdenna ram skall mötas med effektivitets- och produktivitetshöjan-de åtgärdereller besparingar. Regeringenhar mot denna bakgrund i ett uppdrag till angivit enram som utgångspunkt för medelsberäkningarna med hänsyn till avtal. Ipropositionen anges inte ramens storlek, men det framhålls attmedelsberäkningarna därutöver kan påverkas av krav på effektivitets- ochprodukfivitetsförbättringar, besparingar, reformer eller omprioriteringar. Detframhålls vidare att ramen avser det totala utrymmet. Fördelningen mellan olikamyndigheter och verksamheter blir beroende av avtalets utformning. 1ramavtalet för löner 1986-1987 för statstjänstemän m.fl. finns enöverenskommelse, som innebär att om det visar sig att löneutvecklingen inom denoffentliga sektorn har varit sämre än inom SAF/LO- och SAF/PTK-områdena, skallförhandlingar tas upp avtalsrörelse om i vilken utsträckning lönernai den offentliga sektorn skall påverkas av detta. Därvid skall ocksåproduktivitetsutvecklingen inom de resp. sektorerna bedömas. Dennaöverenskommelse skiljer sig från de automatiskt verkande följsam-hetsklausulersom funnits i tidigare avtal. Det är en uppgift för parterna själva att göra debedömningar och avtalsrörelse föra de eventuella förhandlingar somöverenskommelsen kan föranleda. Dettatolkas i flera motioner, bl.a. i FilO (c), Fill (fp) och Fil2 (m), som att de medel som följsamhetsöverenskommelsen kan komma att ge skulle innebära utökade anslagsramar utöver vad regeringen angivit som total ram. Mofionärerna kritiserar också detta påstådda förhållande. Utskottet anser inte att motionärernas tolkning är rikfigoch kan därför FiU 1987/88:10 inte instämma i kritiken. Den angivna ramen skallsåledes inte direkt påverkas av vad följsamhetsförhandlingarna kan komma attge. Det är därför inte riktigt att som motionärerna gör beskriva regeringenslöneram som ett golv. Regeringen bör emellertid noga följa utvecklingen, och omdet visar sig att löneutvecklingen medfört attpersonalförsörjningsproblemen förvärrats inom vissa områden kan särskildaåtgärder bli nödvändiga. Som tidigare beslutat (prop. 1984/85:219,AU 1985/86:6, rskr. 48) skall statens agerande i löneförhandlingarna tydligarebestämmas av verksamhetsintresset och av strävan att åstadkomma enändamålsenlig personalförsörjning. Detta bör särskilt beaktas vid deförändringar som följsamhetsöverenskommelsen kan leda till. Orsaken till attlöneutvecklingen blivit en annan inom den privata sektorn är ofta attsambandet mellan lönesystem och produktivitetsutveckling är ett annat än inomden offentliga sektorn. I motionerna Fill (fp) och Fil2 (m) anförs att enförutsättning för att systemet med utgiftsramen för löneökningar inte skallleda till att servicen och verksamheten skärs ned är att reformer görs ioffentliga sektorns organisation. Det krävs bl.a. privatiseringar, användandeav upphandling av privata entreprenadtjänster, slopande av offentliga monopoloch mindre detaljreglering. Utskottet vill med anledning härav anföra att det ingårsom ett naturligt led i myndigheternas verksamhet att pröva olika former förrationaliseringar och förbättringar av service. I detta sammanhang måste sompåpekas i motion Fi9 (vpk) särskilt uppmärksammas att för vissa typer avtjänster kan produktivitetsmätningar inte göras. Krav kan således inte ställaspå mätning av produktivitet i varje funktion i den offentliga sektorn. Detgäller särskilt i t.ex. kontakten med patienter inom vården eller med elever iskolan där kvaliteten är avgörande. Begreppet produktivitet måste ges en vidareinnebörd så att organisationsförändringar, datorisering, ändrat regelsystem,kvalitetsförändringar etc. beaktas. Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning förriksdagen att göra ett särskilt tillkännagivande till regeringen med anledningav motionerna Fi9 (vpk) yrkande 2, FilO (c) yrkande 10 och Fill (fp) yrkande 5.De avstyrks därför. Breddning av omsättningsskatten på värdepapper I propositionen aviseras att omsättningsskatten påvärdepapper skall utvidgas till att gälla även på handel med sådanaräntebärande papper som omsätts på penning- och obligationsmarknaden. I motionerna Fill (fp) och Fil2 (m) deklareras att någonutvidgning inte bör ske. En skatt på handeln på penning- ochobligationsmarknaden skulle verka störande på verksamheten. Likviditeten imarknaden minskar och räntenivån drivs upp ytterligare. Skatten kommer enligtmotion Fil2 (m) att drabba låntagarna, främst staten. Utskottet vill framhålla att inte nu har att taställning till om skatten på värdepapper skall utvidgas eller inte. Förslag härom kommer att 2? Det finns som utskottet ser det FiU.1987/88:10 inte skäl att , innan ett konkret förslag föreligger, taställning i frågan. Motionerna Fill (fp) yrkande 6 och Fil2 (m) yrkande 7avstyrks därför av utskottet. 1. beträffandedet ekonomiska läget attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:60moment 1, attriksdagen avslår motion 1987/88:Fil2 yrkandena 2 och 3, 3. beträffandesänkt statlig inkomstskatt attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fill yrkande 7 och 1987/ 88:Fil2 yrkandena8 samt 9, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fill yrkande 8 och 1987/ 88:Fil2 yrkandena10 och 11, 5. beträffandedifferentiering av mervärdeskatten att avslår motion 1987/88:Fil0yrkande 3, 6. beträffandevalutautlänningars rätt att köpa svenska kronobligationer attriksdagen avslår motion 1987/88:FilO yrkande 8, 7. beträffandeförsäljning av Procordiakoncernen att avslår motion 1987/88:FilOyrkande 7, attriksdagen avslår motion 1987/88:FilO yrkande 4, 9. beträffande åtgärder för att bromsa dennominella lönekostnadsut vecklingen attriksdagen avslår motion 1987/88:FilO yrkande 9, 10. beträffanderiktlinjer för den ekonombka politiken attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:FilO yrkandena 1 och 11,1987/88:Fillyrkande 1 och 1987/88:Fil2 yrkande 1 godkänner vad som förordats i proposition1987/88:60 moment 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 11. beträffandebegränsningar på byggmarknaden attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fi8,1987/88:Fill yrkandena 3 och 4 samt1987/88:Fil2 yrkande 5, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Fil2 yrkande 6 och 1987/ 88:Sk8 yrkande 2, 13. beträffandehöjning av .ATP-avgift för attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Fil2 yrkande 12 antar det i proposition1987/88:60 bilaga 1 moment 1 framlagda förslaget till lag om procentsats föruttag av avgift till försäkringen för tilläggspension. 14. beträffandesänkning av den allmänna löneavgiften piU 1987/88:10 att med avslag på mofionerna 1987/88:Fi9 yrkande 1, 1987/88:Fil0 yrkandena 5och 6 samt 1987/88:Fil2 yrkande 13 antar det i proposifion 1987/88:60 bilaga 2punkt 2 framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1982:423) om allmänlöneavgift, 15. beträffandeändrad uppbörd av egenavgifter UU ATP att antar det iproposifion 1987/88:60 bilaga 1 moment 2 framlagda förslaget fill lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 16. beträffande utgiftsram förlöneökningar i den statliga sektorn att avslår mofionerna 1987/88:Fi9yrkande 2, 1987/88:FilO yrkande 10 och 1987/88:Fill yrkande 5, 17. beträffande breddning avomsättningsskatten på värdepapper att avslår mofionerna 1987/88:Fillyrkande 6 och 1987/88: Fi]2 yrkande 7. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), (), ArneAndersson i (s), (), i (vpk), (), (), () ochRolf Kenneryd (c). Prisstopp (mom. 2) AnneWibble (fp), (), (), (), GunnarBjörk (c), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "I mofion Fil2(m) anförs vidare" och på s. 18 slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse: