bet · GB01JuU28 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:28 ; om anslag till åklagarväsendet 1987/88:100bil. 4, C, jämte motioner) Regeringen har i proposifion 1987/88:100 bilaga 4() under punkt C 1 (s. 70-72) föreslagit atttill Riksåklagaren för /89 anvisa ett ramanslag om 14 303 000kr. 1987/88:Ju302 av () vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär förslag fill sådan ändring i rättegångsbalkenatt riksåklagaren åläggs undersökningsledarskap i vissa brottmål. Åklagarväsendet har varit föremål för enöversyn i organisatoriskt hänseende. En ändrad regional organisafiongenomfördes (prop. 1982/83:158, JuU 1983/84:6, rskr. Pågrundval av förslag i betänkandet (Ds Ju 1983:19) Riksåklagaren och hans kanslisamt budgetproposition lade fast riktlinjerför verksamheten i riksåklagarens kansli (prop. 1984/85:100 bil. 56-72, JuU30, rskr. Riktlinjerna avsåg bl.a. rent organisatoriska frågor, verksamhetenmed atf utfärda föreskrifter och allmänna råd samt inspektionsverksamheten. Deinnefattade också införandet av en rådgivande nämnd samt vissa inskränkningar idet s.k. överprövningsförfarandef. Den lokala åklagarverksamheten har varit föremål för enöversyn av åklagarkommitfén som redovisat sitt arbete i betänkandet (SOU1986:26) Åklagarväsendets lokala organisafion m.ni. I ett särskilt avsnitt ibudgetproposifionen redovisar departementschefen sina överväganden medanledning av betänkandet. De utmynnar bl.a. i atf fierfalef av de frågor somkommittén behandlat överlämnas fill riksåklagaren för vidare åtgärder. Rättelse: S. 2 rad 24 Står: framställningen Rättat till:utvecklingen återkommeri def följande till departementschefens överväganden i fråga om JuU1987/88:28 förslag av kommittén om att lägga samman de minstaåklagardistrikten. I budgetpropositionen lämnar departementschefen vidare enredogörelse för en bl.a. inom åklagarväsendet pågående försöksverksamhet medtreåriga budgetramar (se prop. 1986/87:100, bil. 1 s. 53 ff).Försöksverksamheten går uf på aft de deltagande myndigheterna skall göra ennoggrann budgetplanering i taget. Detta innebär atf en fördjupadbeskrivning och analys liksom även en mer genomgripande prövning avmyndighetens område kommer att göras medan budgetarbetet demellanliggande åren kan bli mindre omfattande. Som en konsekvens härav anges ibudgetpropositionen resursramarna för den kommande treårsperioden utifrånkända förhållanden. Resursramarna för åren två och tre av perioden kanbetraktas som planeringsramar för verksamheten. Anslaget för resp. budgetårskall liksom tidigare beslutas av . En ny anslagstyp, benämndramanslag, har införts. Det innebär aft medel får sparas för förbrukning undersenare budgetår och omvänt att överskridande får ske om motsvarande medelsparas på nästkommande budgetårs anslag. Regeringens förslag fill medelsanvisning för budgetåret1988/89 bygger på en begränsad fillämpning av huvudförslaget om besparingar(jfr JuU 1986/87:19) och innebär viktiga satsningar vid riksåklagarens kansli.Det rör sig t.ex. om eft ökat ADB-stöd och om olika åtgärder bl.a. påutbildningssidan för att främja den lokala administrativa utvecklingen. Utskoftet har vid flera tillfällenuttryckt oro för anslagsutvecklingen (JuU 1985/86:22 och JuU1986/87:19). Förslagen i proposifionen innebär såvitt utskottet kan bedöma attbesparingar blir erforderliga först när rationaliseringseffekterna av bl.a. detökade ADB-stödet kan förväntas bli märkbara. Detta anser utskottet vara entillfredsställande lösning, och utskoftet tillstyrker bifall till regeringensförslag om medelsanvisning. Förundersökningsledningen i vissa brottmål I mofion 302 begärs att riksåklagaren skall åläggas attöverta förundersökningsledarskapet i vissa exceptionella brottmål. Utskottetbehandlade liknande motionsyrkanden (JuU 1986/87:19 s. 7 ff), dåfrågan liksom nu väcktes med anledning av förundersökningen rörande mordet påOlof . För en närmare redogörelse av reglerna om förundersökning ibrottmål hänvisas till fjolårefs betänkande. Utskottet konstaterar här endastatt riksåklagaren enligt 1 kap. 5 § har möjlighet att övertaförundersökningsledarskapet i varje brottmål. beslutade regeringen att tillkalla enjuristkommission med anledning av mordet på . Kommissionen fick tilluppgift att göra en granskning av hur berörda myndigheter och andrasamhällsorgan utfört sina uppgifter. En viktig del av kommissionens uppdrag varatt granska brottsutredningen. Kommissionens arbete som är avslutat harredovisats i två betänkanden, SOU 1987:14och SOU 1987:72. Regeringen tillsattei en parlamentarisk kommission för fortsatt granskning med anledningav mordet på . En huvuduppgift för den parlamentariska kommis- sionen ärenligt direkfiven (dir. 1987:15) atf värdera och dra slutsatser av det. JuU1987/88:28 material som juristkommissionen tagit fram samt aft lägga fram deförslag för framtiden som materialet kan föranleda. Den parlamentariskakommissionen skall göra överväganden om de olika principiella frågor rörandebl.a. ansvarsförhållandena mellan berörda myndigheter som brottsutredningen hargett upphov till. Frågan om vilka slutsatser som bör dras när det gäller denförfattningsmäs-siga regleringen av förundersökningen i brottmål liggeruppenbarligen inom ramen för den parlamentariska kommissionens uppdrag. Någotinitiativ i saken från sida påkallas därför inte, och utskottetavstyrker bifall till motion 302. attriksdagen med bifall till regeringens förslag fill Riksåklagaren för budgetåret1988/89 anvisar ett ramanslag om , 2. beträffande förundersökningsledningen i vissabrottmål att avslår motion 1987/88:Ju302. Regeringen har under punkt C 2 (s.72-74) föreslagitriksdagen aft till Åklagarmyndigheterna för /89 anvisa ettramanslag om . 1987/88:Ju301 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det negativai aft flytta åklagarmyndigheten i fill , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attåklagarmyndigheten för och kommuner även i fortsättningen börfå ha kvar sitt säte i i närheten av polismyndigheten i . 1987/88:Ju303 av () vari yrkas attriksdagen begär aff regeringen tillsätter en utredning med uppgift aft förstärkamedborgarinfly-tandet inom åklagarväsendet. 1987/88:Ju304 av och () vari med hänvisning fill vad som anförs i motion 1987/88:Jo752 yrkas 1. att riksdagenav regeringen begär förslag om införande av en särskild statsåklagare förmiljömål, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningför åklagare. I* 1987/88. 1987/88:Ju804av m.fl. (m) vari yrkas JuU 1987/88:28 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad användning av åtalsunderlåtelse ochräpporteftergift. 1987/88:Ju811 av m.fl. (c) vari yrkas 22. att beslutai" att de före den 1 juli1985 gällande reglerna om åtalsunderlåtelse åter skall gälla. 1987/88:Ju812 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att beslutar om sådana ändringar avrättegångsbalken och lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdareatt reglerna om åtalsunderlåtelse och förundersökning skall återgå till denlydelse de hade före . Anslaget omfattar de regionala och lokalaåklagarmyndigheterna samt sfatsåklagarmyndigheten för speciella mål. Regeringens förslag fill medelsberäkning innebär attåklagarmyndigheterna för den kommande treårsperioden undantagits fråntillämpning av huvudförslaget om besparing. Bakgrunden är, enligt vaddepartementschefen anför, att arbetsläget vid framför allt de lokala åklagarmyndigheternaalltjämt är ansträngt, och att även en tillämpning av ett begränsat huvudförslagskulle medföra att ett antal inrättade åklagartjänster måste dras in,vilket skulle stå i strid med de satsningar som gjorts pååklagarväsendet. För /89 innebär förslaget en ökning med i detnärmaste 30 milj. kr. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår;totalt föreslås en medelsanvisningom infe fullt 325 milj. kr. Därvid haranslaget räknats upp för bestridande av kostnader för utbildnings- ochinformationsverksamhet samt för vissa ADB-investeringar.' Utskottet fillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning för åklagarmyndigheterna. I motion 301 tar motionären avstånd från ett förslag avåklagarkommitfén till ändradåklagardistriktsindelning, söm - om det genomfördes - skulle att skulle läggas samman med '' förslag om sammanläggning av de minstaåklagardistrikten har kritiserats av remissinstanserna, och departementschefenanför i budgetpropositionen att hon infe kan bortse från denna kritik. Honanser def i och för sig möjligt att vissa vinster skulle uppnås genom att skapanågot större myndigheter, som får en större flexibilitet och en minskadsårbarhet. förloras emellertid, anser departementschefen, delvis dennära kontakt som de mindre myndigheterna har med de lokala förhållandenaoch med andra lokala organ. Hon är därför inte nu beredd aff godtaåklagarkommitténs förslag till ändrad åklagardistriktsindelning utan anser att detbör gå att finna organisatoriska lösningar som förenar de större JuU1987/88:28 myndigheternas fördelar med möjligheten aft ha en fortsatt lokalanknytning av verksamheten. Enligt utskottets uppfattning får önskemålet i motion 301alltså anses tillgodosett. I motion 303 framförs önskemål om en utredning i syfte attförstärka medborgarinflylandet inom åklagarväsendet. Motionären anför attmedborgarinflytande till att börja med bör införas på regional nivå och attsenare bör övervägas att införa medborgarinflytande också på lokal nivå.Motionären anser aft starka skäl talar för att en rådgivande nämnd införs hosregionåklagarmyndigheterna. Utskottet behandlade frågan om medborgarinflytande inomåklagarväsendet i ett betänkande om medverkan av lekmän inom åklagarväsendetår 1982 (JuU 1982/83:2). Utskottet fann då aft def beträffande verksamheten vidriksåklagarens kansli fanns utrymme för én meningsfull medverkan av lekmän.Utskottet uttalade vidare bl.a. atf det kunde finnas skäl att övervägaförutsättningarna för någon form av lekmannainflytande också på regional nivå.Utskottet underströk dock att den egentliga åklagarfunktionens utövande i detenskilda fallet måste undantas från medborgarinflytande. Vad utskottet uttalatgav regeringen fill känna som sin mening (rskr. 1982/83:22). Sedan frågan om medborgarinflytande därefter varit föremålför utredning inom (Ds Ju 1983:19) lade regeringen år1985 (prop. 1984/85:100, bil. 4 s. 65 ff, JuU 30 s. 2, rskr. 304) fram ettförslag om inrättande av en rådgivande nämnd vid riksåklagarens kansli. Vad gäller avgränsningen av den rådgivande nämndenskompetensområde anfördes i propositionen att nämnden bara bör ta befattning medfrågor av större vikt eller principiell betydelse inom de områden som röradministrationen av åklagarväsendet och riksåklagarens verksamhet när detgäller atf utfärda föreskrifter och allmänna råd. Även tillsynsverksamheten iövrigt, i , den mån den ligger utanför den egentliga åklagarverksamheten, börhöra till verksamhetsområdet. Däremot, anfördes det i propositionen, lämpar siginfe .. åklagarverksamheten i det enskilda fallet för medborgarinflytande.Utskottet, som fann aft förslaget om en parlamentariskt förankrad rådgivandenämnd hos riksåklagaren låg väl i linje med utskottefs tankar ,tillstyrkte bifall till proposifionen. Vid ställningstagande till motionsönskemålet noterarutskottet att kravet på parlamentarisk insyn i åklagarverksamheten på regionaloch lokal nivå kan sägas vara tillgodosett genom den lekmannamedverkan iriksåklagarens kansli som sker genom den rådgivande nämndens verksamhet;nämndens medverkan avser ju även riksåklagarens tillsynsverksamhet. Härtillkommer atf en utvidgning av lekmannamedverkan bör övervägas först dåytterligare erfarenheter vunnits av den rådgivande nämndens verksamhet. Även omutskottet har en positiv grundinställning till medborgarinflytande inomåklagarväsendet kan ufskottet alltså inte tillstyrka en sådanutredning som begärs i motionen, och utskottet avstyrker bifall till denna. Miljömål JuU 1987/88:28 I motion 304 framställs yrkanden rörande miljömål.Motionärerna begär dels att en särskild statsåklagare för miljömål skall utses,dels att åklagarna skall få en särskild utbildning som tar sikte på utredningoch lagföring av miljöbrott. För åklagarverksamheten är landet indelat i 13 regioner.Vid de regionala myndigheterna, som var och en leds av en överåklagare,tjänstgör andra statsåklagare samt distriktsåklagare som handlägger vissaspeciella typer av mål, främst sådana som rör ekonomisk brottslighet. Vid sidanav de regionala myndigheterna finns en särskild statsåklagarmyndighet förspeciella mål. Åklagare vid den myndigheten handlägger mål i hela landet, iförsta hand mycket omfattande mål eller mål som rör flera regioner.Regionåklagarmyn-digheterna infördes (prop. 1982/83:158, JuU 1983/84:6,rskr. Skälet för den omorganisation som gjordes då var bl.a. att deregionala myndigheterna behövde en bredare bas och större flexibilitet för atfkunna bemästra de ökade problemen med omfattande och tidskrävande mål. Utskottet har inhämtat att utbildningsinsatser beträffandemiljömål har genomförts i riksåklagarens regi och att visskompefens för sådana mål redan finns inom regionåklagarorganisationen. Härskall också nämnas att riksåklagaren går igenomrättstillämpningen vid miljöbrott (prop. 1987/88:85). Mot denna bakgrund ochmed hänvisning till de ytterligare utbildningsinsatser som, enligt vad somframgår nedan, kan förväntas finner utskottet infe skäl att nu föreslå atf ensärskild statsåklagare för miljömål utses. Motion 304 i denna del avstyrks. I proposition 1987/88:85 om miljöpolifiken inför 90-talet,som behandlas av , framhåller det föredragande statsrådet atttillsynsmyndigheternas skyldighet att verka för atf brott mot miljöskyddslagenbeivras förutsätter att polisens och åklagarens förundersökning sker mederforderlig kompetens. Det är därvid angeläget atf rättsväsendets personal utbildning som behövs med hänsyn till deras befattning med miljömål.Särskilda utbildningsinsatser för åklagar- och polispersonal som arbetar medmiljöbrottsutredningar bör genomföras i syfte aft effektivisera tillämpningenav sankfionssystemet på miljöområdet, slutar def föredragande statsrådet som idenna fråga samrått med chefen för (s. 275 och 288).Utskottet kan också konstatera ätt riksåklagaren redan fidigare, såsom framgårav hans anslagsframställning, räknat med aft anordna fördjupad utbildning i denlagstiftning som rör miljöbroft. Mot den här redovisade bakgrunden anser utskoftet inte aftdet finns anledning till något uttalande från sidabeträffande utbildning av åklagarpersonal för miljömål. Utskottet avstyrkermed hänvisning till vad som ovan anförts bifall till mofion 304 i denna del. I motionerna 804,811 och 812 kritiseras nuvarandemöjligheter att underlåta åtal. Enligt mofionerna 811 och 812 bör en återgångske till fidigare, mer restriktiva regler. Även i mofion 804 föreslås enbegränsning av möjligheten aft besluta om åtalsunderlåtelse, och därutöverbegärs också inskränkningar i möjlighetenatt lämna räpporteftergift. I mofion 812 kritiseras också reglerna JuU1987/88:28 om s.k. förundersökningsbegränsning, dvs. möjligheterna att i vissafaH underlåta att inleda resp. att lägga ned en redan inledd förundersökning. Utskottet behandlade flera motionsyrkanden omåtalsunderlåtelse och förundersökningsbegränsning av samma innebörd som de somnu är föremål för behandling. För en redogörelse för innehållet i gällande rättoch de överväganden utskottet då gjorde i dessa frågor hänvisas till utskottetsbetänkande JuU 1986/87:19 s. 5 ff. Ufskottet fann då sammanfattningsvis attlagstiftningen om åtalsunderlåtelse i sin nuvarande form får anses vara enrimlig avvägning mellan de intressen av skilda slag som gör sig gällande inombrottsbekämpningen. Utskottet kunde därför inte instämma i de framförda kravenpå en återgång fill fidigare, mer restriktiva regler för åtalsunderlåtelse ochförundersökningsbegränsning. Utskottet finner infe anledning att nu göra enannan bedömning. Utskottet konstaterar dock att regeringen överlämnaten remiss om vissa frågor om åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare tilllagrådet och att en proposition i ärendet kan förväntas . Enligt huvudregeln i 9 § polislagen (1984:387) skall enpolisman, när han fär kännedom om eft brott som hör under allmänt åtal, lämnaen rapport om det till sin förman så snart det kan ske. Möjligheten att lämnarapporteftergift regleras i 5 kap. 5 § polisförordningen (1984:730). Enpolisman får sålunda lämna räpporteftergift eller låta bli att lämna rapportvidare fill åklagare och nöja sig med ett påpekande eller en erinran fill denfelande, om det är uppenbart att i händelse av lagföring annan påföljd än böterinte skulle komma att ådömas och brottet med hänsyn till omständigheterna äratt bedöma som obetydligt. Möjligheten att lämna rapporteftergift utvidgades (prop. 1983/ 84:111, JuU 27, rskr. 331) fill att omfaUa även bron med fängelsei straffskalan. Kravet på atf överträdelsen med hänsyn till omständigheternaskulle framstå som obetydlig förblev dock oförändrat. Lagändringen tog särskiltsikte på sådana straffbara handlingar för vilka fängelse visserligen ingick istraffskalan men i praktiken endast bötesstraff utdömdes. Ufskottet fann betänkande att instituteträpporteftergift kunde bli ett verksamt medel i ansträngningarna att begränsade brottsbeivrande myndigheternas bestyr med mera bagatellartade förseelser ochatt därigenom kunde skapas ett ökat utrymme för atf koncentrera resursernatill den allvarligare brottsligheten. Denna utskottets bedömning har alltjämtgiltighet. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att reglerna omrapporteftergift, förundersökningsbegränsning och åtalsunderlåtelsetillsammans utgör ett regelkomplex som kan sägas syfta till att förhindra attknappa resurser används för att beivra lagöverträdelser som i det enskildafallet framstår som bagatellartade. En inskränkning i möjligheten att lämnarapporteftergift torde sålunda också medföra ändringar när def gäller åtalsunderlåtelseoch . förundersökningsbegränsning; något som ufskottet som framgått inteär berett aft tillstyrka. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskoftet bifalltill här behandlade yrkanden i mofionerna 301, 303, 304, 804, 811 och 812. Hemställan JuU 1987/88:28 aftriksdagen med bifall fill regeringens förslag till Åklagarmyndighe terna för /89 anvisar ett ramanslag om , , . 2. beträffandeMölndals åklagardistrikt att avslår motion 1987/88:Ju301, 3. beträffandemedborgarinflytande inom åklagarväsendet att avslår motion1987/88:Ju303, 4. beträffandeen särskild statsåklagare för miljömål attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju304 i denna del (yrkande 1), 5. beträffandeåklagarutbildning för miljömål attriksdagen avslår motion 1987/88:Ju304 i denna del (yrkande 2), 6. beträffandeåtalsunderlåtelse m.m. atfriksdagen avslår motion 1987/88:Ju804 i denna del (yrkande 4), mofion1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 22) och mofion 1987/ 88:Ju812 i denna del(yrkande 2). Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), Ulla-BrittÅbark (s), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), EvaJohansson (s), () och (). (), (), (), HansPetersson i (fp) och () är skiljaktiga beträffandemotiveringen till utskottets ställningstagande vad gäller medborgarinflytandeinom åklagarväsendet och anser atf den del av utskottefs yttrande som på s. 5börjar med "Vid ställningstagande" och slutar med "tilldenna" bort ha följande lydelse: Kravet på pariamenfarisk insyn i åklagarverksamheten påregional och lokal nivå är enligt utskottets uppfattning tillgodosett redangenom den lekmannamedverkan i riksåklagarens kansli som sker genom denrådgivande nämndens verksamhet; nämndens medverkan avser ju bl.a.riksåklagarens tillsynsverksamhet samt utfärdandet av föreskrifter som ärvägledande för rättstillämpningen vid de lokala och regionala myndigheterna.Att .ytterliga- re utvidgalekmannamedverkan synes utskottet knappast meningsfullt. JuU 1987/88:28 Snarare skulle sådanaregionala nämnder som mofionären förordar medföra en byråkratisk omgång utanatt tillföra hägra fördelar i form av t.ex. större Utskottet är således infe berett aft tillstyrka en sådan utredning sombegärs i motionen utan föreslår att avslår En särskild Statsåklagare för miljömål () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet harinhämtat" och slutar med "del avstyrks" bort ha följandelydelse: Antaletmiljömål är litet. har förundersökning inletts i endast147 fall. Erfarenheterna av miljömål är därför små inte endast på de lokalaåklagarmyndigheterna utan även på de regionala. är miljömålen oftakomplicerade och kräver djupa kunskaper i tekniska och andra frågor avicke-juridisk natur. Ofta berörs mer än en åklagarregion av brottsligheten ochhandläggningen kan vara synnerligen tidskrävande. Detkan enligt utskottets uppfattning inte heller bortses från att miljöbroft oftahar samband med kvalificerad ekonomisk brottslighet. Det är också av detta skällämpligt att det finns ett organisatoriskt samband mellan miljö- ochekobrottsåklagare. Utskottet vill därför förorda en organisatorisk lösning förmiljömålens del som motsvarar den som redan gäller beträffande den ekonomiskabrottsligheten och tillstyrker därmed bifall till yrkandet i motion 304 om ensärskild statsåklagare för miljömål. deb att utskottets hemställan under moment 4 bortha följande lydelse: 4. beträffande en särskild statsåklagare för miljömål aftriksdagen med bifall fill mofion 1987/88:Ju304 i denna del (yrkande 1) hosregeringen begär förslag om införande av en särskild statsåklagare förmiljömål. KarinAhrland (fp), (), (), i (fp),(), () och Ingbrift Irhammar (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetfann" och slutar med "och 812" bort ha följande lydelse: Brottsligheteni samhället ökar på ett oroande sätt. Detta gäller såväl den allvarligarebrottsligheten som den mindre allvarliga. Rättsväsendets resurser är hårtansträngda. Reglerna om åtalsunderlåtelse ingår i det komplex av olika åtgärdersom har vidtagits för aft söka förbättra den ansträngda situationen och styraresurserna på ett lämpligt sätt. Utskottetanser emellertid att möjligheterna fill åtalsunderiåtelse, förundersökningsbegränsningoch räpporteftergift har kommit att utvidgas alltför mycket. Def är enligtutskottets mening befogat aff nu hävda vissa centrala principer i straffrättensåsom likheten inför lagen och förutsebarhef i rättskipningen.Dessa principer är satta i fara och tilltron fill rättsväsendet JuU1987/88:28 kan härigenom komma att skadas allvarligt. Även rollfördelningenmellan åklagare och domstolar har kommit aft rubbas genom att åklagarnatillförts alltmer som traditionellt uppfattas som renodlade domstolsuppgifter. Utskottet vill vidare peka på det självklara förhållandetatt def är utomordentligt viktigt att överträdelser av straffrättsligabestämmelser leder till en reaktion från samhällets sida. Om sanktionernauteblir förlorar de uppställda reglerna sin trovärdighet, och respekten förrättsväsendet urholkas. I förlängningen ligger här stora faror förupprätthållandet av den allmänna laglydnaden. En sådan utveckling kan inteaccepteras. För unga människor är det nödvändigt att samhället gerklara normer och konsekventa handlingsmönster. Ett system som innebär attlagöverträdelser ofta inte beivras - eller beivras inkonsekvent och ryckvis -får en destruktiv inverkan på ungdomarnas ofta outvecklade rättsbegrepp. Här vill utskottet också framhålla det välkändaförhållandet atf lagföring- . en i sig har en brottsförebyggande effekt,såväl allmänpreventivt .som individualpreventivt. Sammanfattningsvis vill utskottet uttala sitt stöd för vadsom anförs i motionerna 804, 811 och 812 om att reglerna om åtalsunderlåtelse,förundersökningsbegränsning och rapporteftergift bör göras mer restriktiva.Det torde vara lämpligt atf återgå till den ordning som gällde före den senastelagändringen i ämnet. En sådan återgång bör ske . Denärmare frågorna med anledning av en sådan ändring - t.ex. ikraftträdandet -får det dock överlåtas på regeringen att bedöma.