bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Sponsring avsåväl förvärv som skötsel av nalurvårdsobjekt kan enligt miljö- ochenergiministern vara ett sått, uttag av avgifter för service inotn eller ianslutning till olika objekt ett annat. Planering av naturvårdande beredskapsarbeten bör enligtmiljö- och energiministern bedrivas så utt det alltid finns en vissobjektreserv. Ideella organisationers möjligheter att engagera sig ivården av naturvårdsobjekt bör tas till vara. Utskottet har ingen erinran mot vad miljö- ochertergiministern anföri om en översyn av naturvårdsförvaltnirtgert. Lagstiftningoch organisation 1987/88:23 Nuturvurdslugen trädde i kraft den 1 junuuri 1965. 1förhållande till miljöskyddslagen, som trädde 1969. är dockmöjligheternu nit med nuturvårdslugens hjälp skyddu miljön mer begränsade.Naturvårdslagen hur emellertid skärpts genom utt det under 1970- och 1980-tulengenomfördes en rud viktigu ändringur. Dessu hur dock inle ändrut denprincipiellu inriktningen. Storu förundringur i snmhället och i synen punuturvården har skett lagen funnits. Lagen framstår nu som delvisotidsenlig och toruldrud. Mot bukgrurtd uv det unfördu hur miljö- och energiministernför uvsikt utt senure föreslå regeringen utt en sunilud översyn görs uvnuturvårdslugen. Terrängkörningslugen trädde i kruft den I junuuri 1976.Syftet med lagen är främst utt skydda naturmiljön. Lagen sågs över senast år1985. då regeringen i skrivelse till (skr. 1984/85:203) redovisadeen översyn av helu terrängkörningslagstiftningen. hur år 1986i en fruni-ställning till regeringen begärt vissu ändringur i lugstiftningen.Förslaget uvser bl. u. utvidgning uv lugens tillämpningsområde så utt denomfattar sumtligu motordrivnu fordon, dvs. - förutom terrängfordon och motorfordon- även truktorer och motorredskup. Frugun bereds nu i regerings-kunsliet. Slutens nuturvårdsverk ur centrul förvultningsmvndighélför nuturvård och friluftsliv, niedun huvudunsvuret fcir nuturvården på detregionulu plu-net ligger hos länssiyrelsernu. vilku utför del huvudsukliguplanerings- och verkställighetsarbetet på området. Länsstyrelsernasnuturvurdsenheter urbetur i näru kontakt med . För naturvården på det lokala planet svarar kommunernu. Inuturvårdslugen studgus om sumrud mellun och beördu kommuner ivissu viktigu nuturvårdsärenden. planering och kommunala beslut hurstor betydelse för naturvården. kan i vissa fall delegeru sinbeslutunderutt till kommunen som också kun övertu vissa tillsynsfrågor. Miljö- och energiministern erinrar om utt nuturvårdslugenändrades i sumbund med tillkomsten uv PBL på så sått att kommunerna får rätt attsjälva beslutu om bildunde uv naturreservut och nuturvårdsområden. Dennumöjlighet ur främst uvsedd för säkerställunde av områden runt tutorternu som äruv betydelse för friluftslivet. Den tidigure uviserade översynen av naturvårdsverketsorganisation bör enligt miljö- och energiministern också omfuttu verketsnuturresursuvdel-ning. Med hänsyn till den nyu genomgripunde lugstiftningenrörunde hushållningen med mark och vatten ar det viktigt att naturvårdsverketsom central mvndighet inom nutur- och miljövårdsområdet svurur för attkun-skupernu om natur och miljö görs tillgängligu som underlug för beslut ochslällningstugunden. Dettu innebur enligt miljö- och energiministern utt nuturvårdsverketinle bura skull ha uppsikt över hushållningen med naturresurser inom sitt egetverksamhetsområde enligt NRL utan också i prukli-ken hu ett vidurebevakningsansvar med avseende pu nuturresursernas utnyttjande. För utt nuturvurdsverket pu ett ändumulsenligl sätt skullkunnu utöva sin JoU 1987/88:23 tillsvn och uppsikt uv miljöfrågor vidtillämpningen uv PBL och NRL sumt övrig murkunvändningslugstiflning ur detenligt miljö- och energiministern viktigt utt verkets verksumhel fur enframåtsyftunde inriktning och bedrivs i ett lungsiktigt perspektiv.Nuturvårdsverket bör också uklivt bevuku oliku sektorers resursunvändning ochmiljöpuverkun sumt sumhällspluneringen pu oliku nivåer. Inom ramen för énlångsiktigt inriktad verksamhetsplan bör verket hu en tillräcklig flexibilitetför utt kunna hantera uppkomna frågor. Mot bakgrund av bl. a. plun- och nuturresurslugstiftningenoch de förslug till effektivitelshöjunde åtgärder som lumnuts uvnuturvurdsförvultnings-kommittén (DS Jo 1984:4) bör enligt miljö- ochenergiministern den aviserade översynen behundlu nuturvärdsverkets frumtiduroll och fördelningen uv urbetsuppgifter mellun nuturvårdsverket som centrulnaturvårdsmyndighet och länsstyrelserna sotn regionala myndigheter. 1 sin partimotion Jo30 framhåller att ennaturvårdslag måste hu större tyngd i förhållunde till unnun lugstiftning änvad som ur fullet. En övergripunde nuturresurslugstiftning bör unge hurresursernu skull för-vultus. inle hur de skull exploateras (yrkande 3). Sammatankegångar förs fram i kommittémotionen Jo720 (c) yrkande 1. Enligtparlimotionen Jo767 (c) kun nuturresursräkenskuper bli ett sätt ull undersökuoch beskrivu sumbanden mellan naturresurser/miljö och ekonomi och dessutom ettinstrument i bedömningen av en viss ekonomisk utveckling och av de naturresursersotn används (yrkunde 19). Enligt partimotion Jo719 bör en översyn avnuturvårdslagen göras och ett nytt lagförslag utarbetas (yrkunde 48). Inför ensudun översyn bör särskilt prövus om det inte finns skäl ull göru en tydligureboskillnud mellun naturområden, som skull sparas främst av hänsyn till floruoch faunu, och sådanu som skull bevuras av hänsyn till friluftsliv ochrekreation. En ny terminologi bör införas, där nationalreservat resp.naturreservut är begrepp för områden som skyddur floru och faunu inom ettområde pu riksnivå resp. regional nivå. och nationalpark respektive nalurparkär inruttude för re-kreution (yrkunde 49). De ersättningsbestämmelser förintrång i pågående murkunvändning som gällde före böråterinföras (vrkunde 62) och luckun tutus mellun nuturvårdslagen ochskogsvårdslugens hänsynsregler (yrkunde 64). Moderutu sumlingspurtiet konstuterur i sin purlimotionJo75l utt en mo dern nuturvårdslngsliftning bättre än den nuvurunde måste skyddu utrot ningshotade arter och urter med en hotud genetisk vuriution (yrkunde 12). En utrednirtg bör därför tillsuttus med uppgift alt lägga frum förslug till modernisering uv nuturvurdslugen (yrkunde 19) och sökn finnu en bättre sumordning mellan lagarnu inom miljöområdet (yrkunde 20). I motion Jo734 begär purtiet återinförunde uv de bestämmelser i nuturvårdslugen som frum till ur 1974 gällde för slrandskyddet, dvs. kommunerna skall ha rätt att utfärda strandskydd längs de vatten den vill skyddu, medun marken längs övrigu vutten skull kunnu bebyggus enligt ullmänna regler. Enligt motion Jo757 (s) yrkunde I bör naturvärdslagenförtydligas så att JoU 1987/88:23 det klart framgår utt nuturvårdslugen ärdet instrument som också tillgodoser kulturminnesvårdens intressen uv uttsäkerställu kulturmiljöer som fuller utunför byggnudslagstifiningens ochfornminneslagens räckvidd. I motion Jo732 begärs en översyn av bestämmelserna fördispensförfarande och hundläggning uv besvärsärenden beträffundeersättningsmark vid expropriation för nuturreservut (yrkunde 1). Enligt motionJo870 (m) bör gällunde lugstiftning kompletteras med regler om rätt tillersältnings-murk för den som tvingas avhända sig mark. bör dessutomi sin instruktion få inskrivet skyldigheten utt medverka till att ställa ersätlningsmarktill förfogunde och luntbruksnämnden i sin instruktion en skyldighet uttuktivt bilruda bada parter vid bytes- och kompensationsaffärer. Enligt motion Jo756 (s. c) bör förslug till strundningslugutarbetas med möjlighet för myndigheter att ålägga ägare att flytta eller påägares bekostnad lata flytta furtygsvruk, trots utt de inte är till direktfara för sjöfarten. 1 tvu motioner begärs ändring uv terrängkörningslugen.Enligt motion JoS41 (m) yrkunde 1 bör lugen omarbetas så alt förbudet motterrängkörning endast gäller inom de klurl uvgränsade områden där naturen ärsärskilt känslig. Krav på tillstånd från svensku myndigheter för utländskuterrängfordon som i nöjessyfte unvänds i grunsfjälllrakterrtu framförs i motionJ()854 (s). 1 tillståndet skull föruren upplysus om de regler som gäller försnöskotertrufik i . Med tunke på utt en betydande del uv landels naturskyddadeområden är belägna i , ter sig, enligt motion JoS53, en lokaliseringtill uv nuturvärdsverkets nuturresursuvdelning rimlig (yrkunde 2). 1 likhet med miljö- och energiministern kun utskottetkonstutera att stora förändringar hur ägt rum i sumhullet och i synen på nuturresurser och naturvård sedun tillkomsten uv nuturvurdslugen. I ett tillväxtsamhälle kom mer uv nödvändighet ulltid oliku intressen utt brytus mot varandra. Ut vecklingen och vara ökade kunskuper hur emellertid lärt oss att förut sättningen för en gynnsam ekonomisk utveckling är ett längre perspektiv i vår syn pu naturresursernu och nuturmiljön än det som varit för härskande. Utskottet välkomnar därför den översyn uv naturvårdslagen som uviserus i propositionen. Till grund för dennu översyn bör enligt ut skottets mening liggu de synpunkter på en långsiktigt god hushållning med nuturresursernu och på sumstummigheten mellun nuturvård och ekonomisk utveckling som frumförs av miljö- och energiministern. Detta innebär enligt utskottets mening bl. u. utt nuturvårdslugen måste ges ökud tyngd i för hållunde till unnun lugstiftning på området liksom alt förutsättningar skapas för en bättre samordning av de uktuellu regelsystemen. Med det unfördu får enligt utskottets mening syftet med molionernu Jo30 yrkande 3. Jo719 yrkandena 48 och 49, Jo720 yrkande I och Jo75l yrkandena 12, 19 och 20 unses tillgodosett. Molionernu bör sålundu inle medföra någon vidare åt gärd frun riksdugens sidu. Vud utskottet ovun anfört är uven ägnut uti i ulltväsentligt tillgodose JoU 1987/88:23 syftet med motion Jo767 yrkunde 19 somsåledes inle bör medföru någon vidare åtgärd. Utskottetuvstyrker motion Jo719 yrkundena 62. Motbakgrund uv det unfördu avstyrker utskottet motion 719 yrkande 64. Utskottetavstyrker även motion Jo734. Sotn framförts i propositionen bör i arbetet med bl. a.naturvårdsobjekten kulturminnesvårdens intressen beaktas. 1 den nyligenframlagda propositionen (1987:104) om kulturmiljövård ges begreppetkulturminnesvård en vidgad innebörd. I propositionen föreslås även uttriksantikvarieämbetet ges ökade resurser för insutser inom kulturlundskapsvården,bl. u. i samverkan med naturvården. Utskottet delar härvidlag miljö- ochenergiministerns bedömning att landskapsvården härigenom stärks. Mot bakgrunduv vud utskotlet här unfört och i uvvuktun pu behandling av den ovunnämndu propositionen bör motion Jo757 yrkande I inte föranleda någon riksdugensvidare åtgärd. Motionen avstyrks således. Utskottet har vid sin behandling av ett antal motioner medanledning av propositionens avsnitt om skydd och vård av naturlyper redovisatsina synpunkter på vissa frågor om ersättning till markägare vid olika typer avintrång i murkanvändningen (s. 64). Med hänvisning till tidigare uttalanden ifrågan anförde utskottet sammanfattningsvis att aktuella ersättningfrågorkommit i ett nytt och för markägarintressena förmånligare läge sedan plan-ochbygglagen jämte följdlagstiftning har börjat tillämpas och avstyrkte motionernapå den grunden. Följaktligen är utskottet inte heller berett att förorda någonändring av aktuell lugstiftning i enlighet med vud som unförs i molionernuJo723 yrkande 1 och Jo87(), vilka således avstyrks. Med anledning uv motion Jo756 vill utskottet erinru om attlagstiftningen erbjuder vissa möjligheter till sådana åtgärder somefterlyses i motionen. Enligt 1 S lagen (1986:371) om flyttning av furtyg iallmän hamn, andrad genom lag 1987:775, fär fartyg flyttas av hamninnehavare,om furtvget utgör hinder för sjöfurten eller vuruktigt ligger på ett sätt somstrider mot gällande föreskrifter. Genom 24 S naturvårdslagen ges kommunenmöjligheter att förelägga den som vållat eller är ansvarig för nedskräpningeller osnyggande i naturen att iordningställa platsen. Med det unförduuvstyrker utskottet motion Jo756. I uvvuktun på resultatet av naturvårdsverketsfrumställning till regeringen om vissu ändringar ilerrängkörningslugsliflningen ur utskottet inle berett utt tillmötesgå de kravpå ändringar i lagstiftningen som framförs i motionerna JoS4l yrkunde I ochJo854. Motionerna avstyrks således. Sotn anförts i propositionen kommer en översyn avnaturvårdsverkets organisation alt genomföras. Dennu översyn bör enligt miljö-och energiministern också omfuttu verkets nuturresursuvdelning. I uvvuktun påresultatet UV denna översyn uvstyrker utskottet motion Jo853 yrkunde 2. 4.Luftföroreningar och försurning JoU 1987/88:23 Strategi för renare luft Regeringens överväganden går i storu delur tillbuka påstatens naturvårdsverks uktionsplun 87 mot luftföroreningar och försurning.Miljö- och energiministern sammanfuttur i propositionen sina förslag ochställningstaganden pu följunde sätt. Luftföroreningarna utgör ett ullvurligt hot motmänniskors hälsu och livsmiljö. Inom sammanhungundeindustrialiserade regioner ger luftfö.roreningar upphov till hälsoeffekter ochomfattande skador på träd och skogsmark. I hur luflföroreningurnu letttill försurning uv vutten och murk sumt skogsskudor. Strategin för handlingsprogrammet mot luftföroreningar ochförsurning bör vuru utt genomföru utsläppsbegränsningur i och samtidigtarbeta för internutionellu utugunden otn sådana begränsningar. Den innebär attluflföroreningsutsläppen bör reduceras i den utsträckning sotn fordras för att skvddamänniskors hälsa och minska nedfallet till den nivå miljön tål. Mot dennubukgrund bör fortsutlu åtgärder mot luftföroreningur övervägas. Hänsyn börhärvid tas till bl. u. resultatet av det pågående internationella urbetet. Högsta tillåtnu svuvelhult i tjock eldningsolja börminskas till . En miljöavgift för att stimuleru till ytterligure sänkninguv svuvelhallen bör även övervägus. Svuvelutsläppen bör därefter begrånsusytterligare genom skärp-tu ulsläppskruv med börjun ur 1993 i de mest försurudeområdenu. De skärptu kruven motsvurur ett utsläpp frun olju med cu svuvelför mindre unläggningar och cu svuvel för större. Lagen om svavelhaltigtbränsle undrus så ull den omfultur sumtligu bränslen. Kväveoxidulsläppen bör minskas genom skärpta riktlinjerför prövningen uv förbrunningsunläggningur enligt miljöskyddslugen. Kväveoxidutsläppen bör dessutom minskus genom skärptu uvgaskruv fr. o. m. för lätlulustbilur och bussur och fr. o. m. 1994 urs modeller för lungu fordon. före ikrufttradundet bör ett stimulansbidrag betalus ut vid köp uvfordon sotn uppfyller kruven. Bidrugen beräknas kosta totalt 450 milj. kr.Samtidigt bör en ytterligare skärpning av utsläppskraven övervagas bl. u. förtätorlsfordon sumt truktorer och urbetsmuskiner. I vissu områden, där miljön nr särskilt känslig eller istörre tätorter, där ett stort untuI människor utsätts för luftföroreningur,kan det vara särskilt viktigt utt snubbt förbuttra luftkvaliteten. ML bördärför ändras så att regeringen fur förkluru ett visst område sommiljöskyddsområde. För ett sådunt område skall regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, få meddelu särskildu föreskrifterbeträffande bl. a. luftföroreningar. Forskningsinsatserna kring hälsorisker, skogsskador, mark-och grund-vutlenförsurning, kalkning uv sjöur och vuttendrag och effekter påfuunu och floru bör fördjupus. Det internutionellu samarbetet inom forskningoch övervakning uv miljöeffekter bör ökus. Den teknisku forskningen och utvecklingenbeträffunde bl. u. bättre miljöteknik för fordon, förbränningsanläggningartn.m. 1 kap.4;4Strategi för renare luft anför miljöministern bl. a. följande (s. 103 JoU1987/88:23 fl). En överordnad målsättning för handlingsprogrammet motluftföroreningar , och försurning är att minska halter och nedfall uvluftföroreningur till sådunu nivåer som människors hälsu och miljön tål även pålång sikt. Jag bedömer att målsättningen bäst kan uppnås genom att i en samladstrategi både genomföra utsläppsbegränsningar i och arbeta förinternationella åtaganden om utsläppsminskningar. I det internationellaarbetet be- -dömer jag alt initiativ till Aktionsplun kommerall spela en betydelsefull roll. De svenska svavelutsläppen bedöms minska till är1995 års nivå i enlighet med det uv riksdugen beslutade programmetmot luftföroreningar och försurning. Ytterligare åtgärder behöver vidtas föratt nå målsättningen om minskning av kväveoxidutsläppen mellan åren 1980och 1995. Innan ställning tas till ytterligare skärpta nationellamålsättningar bör kostnader och andra effekter av nödvändiga åtgärder studeras.Vilka tekniska åtgärder som skulle fordras för att minska svavelutsläppen med70-80 7o samt halvera kväveoxidulsläppen jämfört med årsnivå bör studeras. En svensk ålgärdsstrategi för kolväteulsläppen bör också tasfram. Ekonomiska och andra konsekvenser för industrin, staten, kommunerna ochsamhället i övrigt bör analyseras. arbetar förnärvarande med en översyn av riktlinjerna för luftkvalitet. Förutom revideradevärden för svaveldioxid och,partiklar arbetar verket med förslag tillriktlinjer för kväveoxid och ozon samt riktlinjer för den högsta belastningenpå miljön av föroreningsnedfall. Enligt vad jag har erfarit kommer verket attlämna sitt förslag till regeringen . I motionerna föreslus vissu ändringur uv regeringensförslug i olika uv-seenden. Enligt motion Jo25 (m) bör det långsiktiga målet vara attminska svavelutsläppen med SO % från- nivå 2()U0 (yrkunde 9).Kväveutsläppen bör minskus till en nivå nuturen i tål (yrkunde 12).Ett motsvurunde yrkunde framställs i motion Jol6 (m) yrkande 6. 1 motion Jo719(fp) yrkas att målen för svaveldioxid- och kväveoxidulsläppen skärps (yrkande27). Ett hundlingsprogrum bör enligt motionen vidtas mot luflföroreningurnu isödra (yrkande 35). Ett likartat motionsyrkande framförs i motionJo715 (fp) yrkande 2 medan det i motion Jo873 (fp) yrkande 5 framhålls uttåtgärder för att begränsu luflföroreningurnu bör beuktus i oliku myndighetersurbete. Enligt partimolion Jo24 (fp) yrkande 10 bör ätgärder vidtus för ullnedbringa ozonbildningen med 75 70 resp. kväveoxid- och kolväteutsläppen. 1centerns purtimotion Jo30 yrkunde 16 begärs ull målet för utsläppsminskningenskall sättas till 90 7o för svaveldioxid sumt till 75 7o , för kväveoxider ochkolväten. Motsvurunde yrkunden återfinns i molionernu Jo767 (c) yrkunde 6.JoS51 (c), och Jo2l (c: särskilt betruffunde ), yrkande 1.Skärpta mål för minskade utsläpp efterlyses även i molionernu Jo735 (c) yrkunde1 och Jo23 (c), yrkunde 2. Enligt motion Jo3() (c)yrkande 24 bör även avsvavlingskapaciteten byggas ut. 6 1987/88. Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:23 Utskottet konstuterar att någru åsiktsskillnuder inte föreliggerom nödvändigheten uv utt minsku luftföroreningurna och de försurandeutsläppen. Målet måste vara att utsläppen nedbringas till en nivå somnaturen tål och som medger en god livsmiljö. Vid sidan om de nationella ansträngningarnaär det angeläget utt reduktion sker även av utsläppen i våra grannländer ochäven länder vilkas utsläpp inte direkt berör Sverige.- När del gäller till vilken nivå utsläppen skall bringasned anser utskottet beträffande svavelutsläppen att det finns anledning attytterligare skärpa den målsättning som regeringen angivit. Utskottet biträderregeringens linje att svavelutsläppen bör minsku från1980 års nivå. Enligt utskottets mening bör riksdugen dessutom redun nufastlägga ett mål om SO 7o minskning fram frän nivå.Riksdagen bör göra ett uttalande till regeringen härom. Därigenom tillgodoseshelt eller delvis motionerna Jol6 yrkande 6, Jo25 yrkunde 9, Jo30 yrkunde 16 imotsvarande del och Jo7l9 yrkunde 27 i motsvurunde del. Utskottet biträder å undru sidun regeringens linje fulltut när det gäller strategin för utt minsku kväveutsläppen. Det innebär altytterligare åtgärder måste vidtas för utt nu mulsältningen om minskning uvdessu utsläpp mellun . Vidfare bör studeras vilka tekniskaåtgärder sotn skulle fordras för alt halvera kväveoxidutsläppen jämfört med nivå. Utskotlet avstyrker mot den bakgrundenmotionerna Jo25 yrkunde 12, Jo30 yrkande 16 i motsvarande del och Jo719yrkande 27 i återstående del. En svensk strategi för kolväteulsläppen bör också tasfram. Dessa spelar tillsammans med kväveoxiderna en roll vid bildandel avfotokemiska oxi-danter, främst del giftiga ozonet, genom komplicerade kemiskareaktioner. Utsläpp från bilar och förbränningsanläggningar är de huvudsakligakällorna, kun, som framhålls i propositionen, luft med starktförhöjda av bl. a. ozon föras in över från kontinenten.Genomförandet av den katalytiska avgasreningen bör enligt vad utskottetinhamlut innebära en icke oväsentlig minskning av ozonbildningen frän svenskuutsläppskällor. Med det anförda avstyrker utskottet här behandlademotioner i övrigt i den mån de icke tillgodosetls genom utskottetsställningslagande. 1 fleru motioner tas problemet med koldioxidutsläppen uppoch den in-verkun pågående eldning med fossila bränslen enligt forskurnaberäknas fä för klimatet på jorden genom den s. k. drivhuseffekten. Enligtmotion Jo25 (m) bör koldioxidutsläppen i inte tillutus att öka fråndagens nivå (yrkunde 8). I molionernu Jo30 (c) yrkunde 14 och Jo719 (fp)yrkande 7 efterlyses ett aktionsprogram för att begränsa koldioxidutsläppen. Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:23 Utskottet delar motionärernas oro inför dessa frågor. Sotnframhålls i propositionen utgör risken för långsiktig klimatförändring tillföljd av utsläpp av bl. u. koldioxid ett av de särskilt allvarliga, rentavlivsavgörande hoten mot miljön. Vid den offentliga utfrågning som utskottethaft med bl. a. forskure och industrirepresentanter framgick attkoldioxidutsläppens och freonutsläppens följder kan förväntas fä sådunudimensioner utt det blir en ivingunde nödvändighet att pä sikt nedbringaförbränningen av fossila bränslen. (Freonutsläppen - vilka enligt vad somframkom vid utfrågningen unses ha inverkan även på den s. k. drivhuseffekten -behandlas närmare i kapitel 5 av detta belänkande.) Oavsett inställningen iövrigt till kärnkraft beräknas enligt vad som framhölls vid utfrågningentillgängliga urantillgångar vara så begränsade att fissionskraften knappasterbjuder något ekonomiskt lockande långsiktigt alternativ till andraalternativa energislag. Det framgick även alt koldioxidutsläppen blir mindreper utvunnen energimängd vid guseldning än vid kol- eller oljeeldning sumt attavgusrening med kalkbäddar vid koleldning medför ökad koldioxidulveckling. Ulskollel vill i sammanhanget erinra om allkoldioxidproblemet är av global natur. Del kan icke lösas genom nationellaåtgärder. En internationell reglering är nödvändig. Det är emellertid förstnödvändigt att vinna internationellt erkännande av problemet. Som ett led iansträng-ningurnu härför och mot bukgrund av vad som framkommit ansluter sigutskotlet till förslaget i motion Jo3ti om alt regeringen bör klarlägga energianvändningenseffekter på koldioxidhalten i atmosfären och utarbeta ett program för attminska utsläppen till vad natureu tål. Som ett nationellt delmål bör anges attkoldioxidutsläppen icke bör ökas utöver den nivå de hur i dug. Vad utskotletsålunda anfört med anledning av motionerna Jo30 yrkande 14, Jo25 yrkande 8 ochJo719 yrkande 7 bör som sin mening ge regeringen till känna. Huvuddelen av det internationella samarbetet omluftföroreningar sker inom ramen för FN:s konverttion om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Konvenliortert undertecknades i november1979 i Genve och har rutificeruts uv 32 sluter, senust av Jugoslavien.Konverttionen är av ramkaraktär, och särskilda åtaganden överenskoms genoniprotokoll till konventionen. har två protokoll förhandlats fram -beträffande finansiering av det interrtatiortella mätprogrammet och beträffandeminskning av svavelutsläppen med , jämfört med årsnivå. Förhandlingar om ett kväveprotokoll pågår fortfarande. Miljö- och energiministern anför bl. a. följande ipropositionen (s. 111-112). Det svenska förslaget till ett inlernationellt samarbetemot luftföroreningar (Aktionsplan ) har mottagits positivt.