bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — 11. att som sin meninggerregeringen till känna att det svenska biståndet skall avse hela Centralamerikai syfte att i de enskilda länderna stödja en utveckling i demokratisk riktning, 12. att som sin mening gerregeringen till känna att det svenska biståndet till skallkopplas till hur de olika länderna fullföljer fredsplanen (Esquipulas II), 1987/88:U530 av () vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tilldet planerade centralamerikanska parlamentet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt stödför flykdngarbetet i . inledde sitt samarbete med SADCC 1981/82.Regeringen föreslår att stödet till regionala insatser inom SADCC höjs med 40milj. till 210 milj. kr. Härav skall 30 milj. kr. användas för det bredareekonomiska samarbetet mellan och SADCC-länderna . I motion U 202(fp) föreslås att anslaget till regionalainsatser ökas med ytterligare 20 milj. kr. eftersom behoven av och motiven förhögre bistånd till frontstaterna kommer att öka genom att situationen iSydafrika successivt skärps. De ekonomiska repressalierna och de militäraöverfallen på frontstaterna har ökat i styrka. Även i motion U 210 (c) förordas en ytterligare ökning avdet regionala bidraget till SADCC pä 10 milj. kr. med anledning av denallvarliga situationen i området. Samma motion tar upp frågan om svårigheternaatt genomföra biståndsinsatser i södra på grund av gerillaverksamhet ochattacker från och att i detta sammanhang en viss form av militärhjälp har diskuterats. understryker i motionen att bistånds- :medel ska användas i enlighet med de svenska biståndsmålen. Motion U 225(m) ansluter sig till regeringens förslag omett anslag till regionala insatser på . Utskottet anser stödet till SADCC ytterst angeläget. Höjningenav anslaget med 40 milj. kr. anser utskottet motiverat. Det svenska biståndet till regionen uppgår totalt till nära . Häri ingår förutom det regionala stödet via SADCC, bilateralt bistånd till programländerna , , , och , katastrofbistånd, humani tärt bistånd och skuldlättnadsåtgärder. bistår även med bistånds krediter och med tekniskt samarbete. Höjningen totalt av anslaget med 60 milj. kr. till 265 milj. kr. finner utskottet väl avvägt och motiverat. Yrkande 39 i motion U202 samt yrkande 31 i motion U210avstyrks UU 1987/88:20 därmed. Yrkande 47 i motion U225 besvaras med det ovan anförda,eftersom det begärda beloppet sammanfaller med vad som föreslagits ipropositionen. Utskottet stöder regeringens uppfattning att dethumanitära biståndet till och södra fyller en viktigfunktion. Det humanitära biståndet år starkt inriktat på att främja endemokrafisk samhällsutveckling och att stärka respekten för de mänskligarättigheterna. I södra är biståndet ett stöd till offer förapartheidsystemet och mot- ståndare fill systemet. Syftet med biståndet är attförsöka uppnå ett icke rasisdskt och demokratiskt . I Latinamerikautgörs biståndet till stor del av insatser för ätt hävda mänskliga rättigheteroch bistå polidskt förföljda. Biståndet är också av stor betydelse för attstödja en demokradsk samhällsutveckling i Ladnamerika. I motion U225 (m) anses det angeläget att utöverdet rent humanitära biståndet till södra ägnar större utrymme åt attstödja en demokratisk utveckling i hela regionen. Enligt motionärerna skulledärvidlag ett särskilt anslag "Stöd till en demokratisk utveckling" kunnaanvändas, vilket skulle kunna gå till medborgarrättsorganisationer, kooperadvaoch fackliga organisationer och kyrkors verksamhet m.m. Bidrag bör enligtmotionen gå till flera politiska organisationer och motionärerna vill även ökastödet till grupper inne i . Frågan om ett sårskilt anslag för stöd till en demokratiskutveckling, vilket har föreslagits av moderata samlingspartiet och centernbehandlas på annat ställe i betänkandet. Vad generellt gäller det svenska humanitära biståndet dllsödra anser utskottet att det inte föreligger någon skillnad i åsikt omvilka kanaler som skall användas för biståndet. Riktlinjerna för användningenav medlen för humanitära insatser är utformade av SIDA och antagna avBeredningen för humanitärt bistånd. Stödet förmedlas via enskilda fackliga ochkyrkliga organisationer m.fl. har större bidrag gått tillrättshjälp vilket är en effekt av det växande antalet politiska fångar. Stödges även till information och media, kultur och besök m.m. Härmedavstyrks yrkande 22 i motion U225. Vad gäller det humanitära biståndet till södra i motion U202 (fp) på en höjning utöver regeringens förslag med 40 milj.kr. Såsom utskottet framhållit i detta och i tidigare årsbetänkanden finns det ett stort och växande behov av humanitärt bistånd i södraAfrika. Den ökning som regeringen föreslår i årets proposition är därför störreän tidigare års ökningar. Som utskottet även tidigare konstaterat, sätter dockmottagningskapaciteten gränser för ökningstakt och biståndets storlek. Arbetetfortsätter dock på att finna nya förmedlande och mottagande organisationersamt att behålla och öka kapaciteten hos dem som erhåller humanitärtbistånd. Yrkande 41 i motion U202 avstyrks härmed. Yrkande 49 i motion U225besvaras eftersom anslagsbeloppet sammanfaller med det i propositionenföreslagna. Vad gäller det humanitära biståndet till Latinamerikayrkas i motion U202(fp) en höjning utöver regeringens förslag med 20 milj. kr. I motion U 503 (m) krävs att det svenska biståndet skallavse hela UU 1987/88:20 i syfte att i de enskilda ländernastödja en utveckling i demokratisk anda. Vidare föreslås i motion U 503 att detsvenska biståndet till ska kopplas till hur de olika ländernafullföljer fredsplanen (Esquipulas II). I motion U 530(c) föreslås att praktiskt ochekonomiskt stöder det centralamerikanska parlament som planeras på initiativ avGuatemalas president. I samma motion framhålls behovet av att engagerarsig i flyktingsituationen i , och . Utskottetanser att situationen i och fortsätter att vara såallvarlig att den motiverar betydande humanitära insatser: Antalet flyktingar,hemlösa och politiskt förföljda, framför allt i , ställer krav päomfattande nödhjälpsinsatser. Utskottet anser regeringens förslag till höjning avanslaget med 15 milj. kr. , väl motiverat. Yrkande 40 i motion U202 avstyrks därför, medan yrkande 48 i motion U225 besvaras med det ovan anförda, eftersom motionens förslag till anslag för humanitärt bistånd i sammanfaller med propositio nens. I vad avser yrkandet i motion U503 (m) om att det svenskabiståndet skall avse hela i syfte att stödja en demokratiskutveckling, får ( utskottet anföra följande: Svenskt bistånd utgår ien eller annan form till samtliga länder i med undantag avBelize. Freden är en, förutsättning för utveckling i området. Det humanitärabiståndet utgörs av insatser för att främja demokrati och för att bistå socialtoch ekonomiskt eftersatta grupper, enligt vad som framgår av propositionen. Detregionala stödet dll avser att stärka freds- ochdemokradseringspro-cessen. Det ökande projektbiståndet till t.ex.skall ses i det sammanhanget. Utskottet kan därför inte dela den uppfattningsom framförs i motion U503 om att i sin politik gentemotCentralamerika praktiskt taget helt och hållet koncentrerat sitt intresse tillett land, dvs. Utskottet kan inte heller dela vad som framstår somslutsatsen i motion U503 i vad avser det svenska biståndet tillCentralamerika', nämligen att den inte skulle stödja dedemokratiska krafterna och att de svenska biståndsinsatserna inte skullegranskas ur demokradsynpunkt. Det har, som utskottet konstaterat tidigare,alltid funnits ett uttryckligt svenskt stöd till fredssträvandena iCentralamerika. Detta har bl.a. uttryckts i stöd för Contadoragruppens arbete,och detta stöd finns på samma sått för Esquipulasplanen. Härmedavstyrks yrkande lli motion U503. Det år utskottets uppfattning att det bästa sättet attkomma fram till en utveckling i regionen som kommer hela befolkningen till godo under demokratiska förhållanden är genom att först,fä fred. En fredsöverenskom melse kräver samarbete med och mellan samtliga inblandade. Den biständs- plan som är under utarbetande i FN är enligt utskottet ett gott initiativför , att få länderna att gemensamt skapa förutsättningar för såväl fred som utveckhng. Utskottet förutsätter att planerade svenska biståndsinsatser kommer att kunna samordnas med den biståndsplan som blir resultatet av ,78 Däremot avvisar utskottet förslaget som framförs i motionU503 om att UU 1987/88:20 koppla det svenska biståndet fill hur de olikaländerna fullföljer fredsplanen (Esquipulas II). En dylik koppling är enligt utskottets uppfattningvarken framkomlig eller förenlig med principerna för hur svenskt humanitärtbistånd . Härmedavstyrks yrkande 12 i motion U503. 1 den FN-plan för bistånd till regionen som ovan nämntsingår stöd till och stärkande av regionala institutioner. I detta sammanhangkan utskottet med tillfredsställelse konstatera att arbetet pä att skapa ettcentralamerikanskt parlament framskrider. En traktat med stadgar för parlamentethar undertecknats av samtliga fem regeringar. Ännu är traktaten ej ratificeradav ländernas folkförsamlingar. till parlamentet kan äga rum sex månaderefter att samtliga länder ratificerat traktaten. Utskottet välkomnar attregeringen har ställt i utsikt bidrag till det planerade centralamerikanskaparlamentet i Esquipulas. Härmed fåryrkande 2 i motion U530 anses besvarat. Vad gäller stöd till flyktingar i delarutskottet den uppfattning som kommer fram i motion U530 (c) om behovet avaktiva insatser för att bistå flyktingarna i området.. Från svensk sidamedverkar vi via UNHCR och enskilda organisationer till repatriering ochbosättningsprogram för flyktingar och hemlösa. Härmedavstyrks yrkande 3 i motion U530. I motion U202 (fp) föreslås att en ny anslagspost inrättasför humanitärt . bistånd till och att 20 milj. kr. anslås för dettaändamål. Anslaget bör enligt motionärerna kunna användas bl.a. för insatser förmänniskor som bor i de av ockuperade områdena. Utskottet stöder den tanke som ligger bakom motionärernaskrav, dvs. behovet av humanitärt bistånd till de människor som drabbats avförföljelse, bl.a. i och . Det finns dock redan kanalerför bistånd till de drabbade grupperna, bl.a. genom katastrofbiståndet samtgenom biståndet till enskilda organisationer. Även inom anslagsposten Särskilda program finnsmöjligheter att inom ramen för delposten Demokrafi och mänskliga rättigheterkanalisera bistånd framför allt till och . Utskottet finner dockatt det inte finns behov av ett särskilt anslag för humanitärtbistånd fill . Härmedavstyrks yrkande 42 i motion U202. 4.3 Katastrofbistånd och bistånd genom enskildaorganisationer Propositionen (s. 8586) Katastrofbistånd lämnas i första hand som hjälp åtmänniskor i som har drabbats av naturkatastrofer eller väpnade och polifiska konflikter. Katastrofmedel kan även användas som extra bistånd till länder, som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjning och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett tredje användningsområde är åtgärder för att 79 förbättrakatastrofberedskapen och förebygga katastrofer. UU 1987/88:20 Försörjningssituationen har ytterligare försämrats i fleraav länderna i söder om . har en ökande andelav anslagsposten Katastrofer m.m. tagits i anspråk för insatser i Afrika.Regeringen bedömer att den politiska och ekonomiska utvecklingen ifrontstaterna kommer att leda till stora behov av nödhjålpsinsatser också . Den svåra livsmedelsbristen i och situafionen iUganda påkallar också fortsatt stöd från givarsamfälligheten. Katastrofbiståndetinriktas också på insatser som syftar fill att förebygga eller lindraeffekterna av i första hand torkkatastrofer. I programländerna kan katastrofmedelanvändas för att initiera nya insatser och komplettera pågående program somsyftar till självförsörjning. bör dock sådana program integreras i detlångsikfiga utvecklitigssamarbetet. Situationen för flyktingar och andrakrigsdrabbade människor fortsätter att inge oro. Hjälpbehovet år omfattande.Enbart i finns ca 3 miljoner flyktingar från . Regeringenförutser fortsatt stora och ökande behov av insatser till förmån för det svårtkrigsdrabbade afghanska folket. Immunbristsjukdomen AIDS är utbredd i flera avmottagarländerna för svenskt bistånd. Regeringen anser att betydande belopp böravsättas inom biståndsbudgeten för att bekämpa sjukdomen. På böråtgärder mot sjukdomen kunna utgöra en del av det bilaterala stödet tillhälsosektorn i berörda länder. Regeringen finner det också befogat att avsättamedel för internationella program huvudsakligen genomVärldshälsoorganisationen. För /88 har ca 100 rnilj.kr. avsattsför AIDS-bekämpning från katastrofanslaget. För /89 anserregeringen att motsvarande insatser huvudsakligen bör finansieras under anslagspostenSärskilda program. Därmed minskar behovet av katastrofmedel för ändamålet. Folkrörelser och andra enskilda organisationer spelar enviktig roll inom biståndsverksamheten. Regeringen föreslår att anslagspostenBistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer höjs med 50milj.kr. till 525 rnilj.kr., varav 25 rnilj.kr. direkt för bidrag till enskildaorganisationer som medverkar i projekt som ingår i samarbete med programländer. 1987/88:U202 av m.fl. (fp) vari yrkas 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att det bistånd som förmedlasvia enskilda organisationer skall öka till , 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om egeninsatsen på vid biståndvia enskilda organisationer, 43. att till katastrofer för /89anslår 40 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 595 milj.kr., 44. att till bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer för /89 anslår 100 rnilj.kr. utöver regeringens förslag eller således 625 milj.kr., 1987/88:U209 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ramavtal mellan SIDA och , 1987/88:U210av m.fl, (c) vari yrkas UU 1987/88:20 17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsprojekt på och , 25. att anslår 625 milj.kr.till folkrörelser och enskilda organisadoner, en ökning med 100 milj.kr., 26. att anslår 595 milj.kr.till katastrofbistånd, en ökning med 40 milj.kr., 32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsinsatser och stipendier för Afghanistansfolk, 34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om katastrofbistånd till , 1987/88:U211 av m.fl.(vpk) vari yrkas 19. att till katastrofbistånd anslår 802 621 000 kr.utöver regeringens förslag, dvs. enmedelsram på 1 , 26. att hos regeringen begär förslagtill bistånd till , 1987/88:U216 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att viss del av det statliga biståndetanknyts till allmänhetens gåvor till ideella hjälporganisationer ochtrossamfund så att SIDA bidrar med medel som till storleken motsvarar deideella gåvorna. 1987/88:U217 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmöjligheten att arbeta som volontär i SIDA:s tjänst ej skall vara avhängigt ettsvenskt medborgarskap. 1987/88:U219 av () vari yrkas 4. att anslaget för katastrofbistånd höjs till 1 000rnilj.kr. för /89, 1987/88:U220 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt humanitärt bistånd skall komma hela till del, alltså även de avUNITA befriade områdena, genom förmedling av opolitiska organisationer som Rödakorset, 1987/88:U222 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att ställa 2 milj.kr. till hjälpprojektet 'sförfogande att användas till inköp av deti motionen omtalade området iKalahariöknen och med som ansvarig förprojektet i . 1987/88:U225 av afUgglas m.fl. (m) vari yrkas 17. att till enskilda organisationer /89 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med 50 milj.kr. förhöjt anslag av 575 19. attriksdagen godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges under avsnittetKatastrofbistånd, 50. att beslutar att dll Katastrofer m.m. för /89 §1 anvisa ettanslag av 555 milj.kr., 6 1987/88. 1987/88:U510av () vari yrkas UU1987/88:20 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hjälp dlldet afghanska folket, framför allt genom och andrafrivilligorganisationer, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omyrkesutbildning av flyktingarna, , 1987/88:U511 av m.fl.(vpk) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna attden skall lämna IGGI, 5. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omstöd dll FRETILIN. 1987/88:U519 av m.fl. (vpk) vari yrkas 5. att riksdagenhos regeringen begär en ökad humanitär hjälp till de palestinska flyktinglägreni , 6. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att utreda möjligheterna till direkt biståndtill palestinska folkrörelser på och i , 7. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för ett större utbyte av mellanfolkliga kontaktermellan de palestinska,och svenska folken, genom bl.a. stöd till deorganisationer och folkrörelser som verkar i för att informera om detpalestinska folkets situation. 1987/88:U531 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omFN-observatör, , undersökning angående krigsmateriel samt behovet avkatastrofbistånd till . 1987/88:U532 av () vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningar för humanitärt bistånd, 8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt 60 rnilj.kr. ur anslaget Utvecklingssamarbete genom SIDA för /89 skall ges till humanitär hjälp till afghanska flyktingar. 1987/88:U533 av . (c,fp,vpk) vari yrkas 1. att beslutar om ett anslag på 20 rnilj.kr.att utbetalas direkt till Polisario, 1987/88:U534 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. att riksdagensom sin mening gei- regeringen till känna vad i motionen anförts om att minst20 milj.kr. bör anslås i bistånd dll västsahariernas flyktingläger, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anslagetför humanitärt bistånd i bör utvidgas till att även kunna utgåtill Polisario och offren för kriget i , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i modonen anförts om att en del avdet bistånd som utgår till flyktinglägren bör ges direkt till Polisario, Utskottet UU 1987/88:20 Under detta avsnitt behandlar utskottet delskatastrofpostens storlek och användning samt de motioner som väckts därom, delsockså motioner om vissa krigs- och krisdrabbade områden dit svenskt humanitärtbistånd går. Eftersom situationen ständigt förvärras i många av deländer i som ligger söder om kommer behovet av katastrofbiståndatt kvarstå på en hög nivå. Detsamma gäller flyktingar och andra krigsdrabbadeframför allt det afghanska folket. Behoven av insatser som kan förebygga olikanaturkatastrofer som t.ex. torka fortsätter att vara omfattande. Det är attmärka att det anslag om 100 milj. kr. som avsattes förAIDS-bekämpning då togs från katastrofanslaget. har regeringen föreslagitatt motsvarande insatser huvudsakligen skall belasta anslagsposten Särskildaprogram. Inom katastrofanslaget har därför frigjorts 100 milj. kr. för atthjälpa de människor som drabbats av naturkatastrofer eller väpnade ochpolitiska konflikter. Utskottet anser att regeringens förslag om ettkatastrofanslag pä 555 milj.kr. Härmed avstyrker utskottet de motionsyrkanden somföreslagit en höjning av katastrofposten, nämligen yrkande 43 i motion U202(fp), yrkande 26 i motion U210 (c), yrkande 19 i motion U211 (vpk) och yrkande4 i motion U219 (c). Utskottet anser yrkande 50 i motion U225(m) besvarateftersom beloppsyrkandet sammanfaller med det som föreslagits i propositionen. Vad allmänt gäller inriktningen av det svenskakatastrofbiståndet anser (m) i motion U225 att anslaget inte skall användas föratt ge katastrofbistånd i form av dllåggsanslag dll programländerna, särskiltsom det ofta finns outnyttjade medel inom landramarna. Härtill skall i ställetmedel inom landramen användas anser (m). I motion U225 framförs även åsiktenatt katastrofmedel endast undantagsvis bör bindas upp genom långvarigainsatser. De problem av bl.a. miljömässig karaktär som ligger bakomlivsmedelskrisen bör enligt (m) motverkas genom särskilda projekt t. ex. det av(m) föreslagna nya anslaget för miljö-, markvård och energi eller inomlandramen. Det är utskottets uppfattning att katastrofbistånd ävenmåste ses i ett långsiktigt perspektiv. Katastrofrisker och det därmedsammanhängande förebyggande och förhindrande arbetet bör därför tas med som endel i det långsiktiga utvecklingssamarbetet så långt detta låter sig göras. 1 katastrofens natur ligger dock det oförutsägbara, vilketgör att det är svårt att planera för katastrofer, dessas omfattning och de hjälpbehov som uppkommer. Utskottet anser därför att det även i fortsättningen bör finnas möjligheter att ge katastrofbistånd i programländer som ett komjjlement till pågående program eller för att igångsätta nya program, vilka föranletts av , Många av de svenska programländerna tillhör den grupp av ländervilkas försörjning och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Det är ocksårimligt att katastrofposten bör kunna användas för förebyggande insatser. Vad gällermiljökatastrofer inriktas redan svenskt bistånd i hög grad på att 83 förhindraoch lindra verkningarna av dessa. Bistånd går här bl.a. genom UU 1987/88:20landprogrammen och genom ett flertal andra anslagsposter. Yrkande 19 i motionU225 avstyrks därmed. Katastrofbistånd till vissa ändamål I flera motioner förespråkas fortsatt humanitär hjälp tilldet afghanska folket. I motion U532 (m) föreslås att ytterligare 60 milj. kr.skall ges till humanitär hjälp till de afghanska flyktingarna. I samma motionyrkas att skall verka för att internationella hjälporganisationer gesmöjlighet att självständigt verka inomAfghanistan. I motion U 210 (c) tas bl.a. behovet av utbildning av flyktingarnainför en återuppbyggnad av upp. bör enligt motionärernabidra med katastrofbistånd såväl för de nu akuta hjälpbehoven som förutbildningsinsatser och stipendier. Även motion U510 (m) tar upp behovet avyrkesutbildning av de afghanska flyktingarna sä att dessa kan restaurera markoch markanläggningar och bedriva jordbruk när möjlighet att återvändaföreligger. I samma motion föreslås att fortsätter att genom konkretahjälpinsatser visa solidaritet med det afghanska folket. Alltsedan invasion i harSverige lämnat humanitärt stöd till de afghanska flyktingarna i ochtill nödlidande afghaner inne i det egna landet. har humanitärt stöduppgående till ca 170 milj. kr. Härav har ca 80 milj. kr. lämnats föratt bistå flykdngarna i . I likhet med motionärerna i motionerna U210, U510 och U532finner utskottet det angeläget att även den krigsdrabbade afghanskabefolkningen inne i landet får humanitär hjälp. Via de enskildaorganisationerna och försökerregeringen nå dessa människor med medicinsk hjälp, livsmedel, utsäde och kläderm.m. Utskottet delar även den oro söm framförs i motionerna rörandeutbildningsläget för såväl flyktingarna som för befolkningen innei stöder primärskoleundervisning inne iAfghanistan. Stöd utgår även till en primärskola och en mellan- ochhögstadieskola i . Regeringen har beviljat bidrag för denna verksamhetunder 1988 med 2 milj. kr. UNHCR har såväl grundutbilding som yrkesutbildningför flykdngarna i . Ett litet antal sdpendier utdelas även. Sammanlagtuppgår UNHCR:s utbildningsinsatser under innevarande år till . Även om det är svårt att förmedla bistånd inne iAfghanistan utförs enligt vad utskottet förstår ett bra arbete av de enskildaorganisationer som är verksamma där. Utskottet utgår ifrån att regeringen somhittills genom bl.a. bidrar med de hjälpinsatsersom bedöms möjliga att genomföra.