bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Utöver den som berörs av ett beslut har ,kommunerna och de lokala arbetsorganisationerna klagorätt enligt har föreslugit att den rätt att överklaga somtillerkänts kommun och arbetstagarorganisation skall vidgas att omfatta ocksåorganisationer som företräder ideella och vetenskapliga natur- ellermiljöskyddsinlressen. Regeringen bör enligt utredningen närmare bestämma vilkaorganisationer som bör ges klagorätt. 1 propositionen konstaterar miljö- ochenergiministern att flertalet remissinstanser varit kritiska möt utredningensförslag i delta hänseende. Regeringen har också valt att icke föreslå någon utvidgningav klagorätten. I sammanhanget hänvisas bl. a. till att regeringen i sin praxisintugit en generös hållning till vilku som skall anses ha klagorätt. Detförutsätts att koncessionsnämnden fortsätter på den vägen. I motioner frän fyra partier yrkas om utvidgning avbesvärsrätlen enligt ML i enlighet med utredningens förslag. Yrkanden häromframställs i motionerna Jo23 (c) yrkande 11. Jo26 (vpk) yrkande 22, Jo30 (c)yrkande 56, Jo719 (fp) yrkande 26 och Jo815 (s). Enligt motion Jo852 (s) börbesvärsrätten utvidgas i enlighet med vad som gäller enligt plan- ochbygglagen (1987:10). Som framgår av den lämnade redogörelsen för utredningensförslag och propositionen kan goda skäl anföras för utvidgning av besvärsrätleni miljömål. De ideella och vetenskapliga organisationerna uträttar ett viktigtarbete för att rikta samhällsorganens och allmänhetens uppmärksamhet påmiljöproblemen. Utskottet delar dock regeringens tveksamhet mot en utvidgningav besvärsrätten i linje med utredningens förslag. Som framhålls ipropositionen har enligt gällande regler alla enskilda, som berörs av ettbeslut, rätt att överklaga. Förvaltningslagen (1986:223) tillåter den enskildealt som ombud anlita en juridisk person, t. ex. en förening. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionerna Jo23 yrkande 11, Jo26yrkande 22, Jo30 yrkande 56, Jo719 yrkunde 26 och Jo815. Utskotlet finnerheller icke skäl att tillstyrka motion Jo852. Villkoren i tillståndsbeslut m.m. Miljö- och energiministern summunfuttur regeringensförslug enligt följunde. Villkoren i ett tillståndsbeslut uvseende en miljöfurligverksamhet skall kunna ändras om införandet av en ny kontroll- och mätteknik kan ge bättre tillsynsmöjligheter. Om ett villkor ändras , får ändring- ar göras iandra villkor, som tidigare prövats enligt 24 S eller 25 S ML. JoU 1987/88:23oavsett hur länge dessa villkor varit gällande. Förbud får meddelas motverksamhet som har tillåtits, om det genom verksamheten uppkommitnågon olägenhet av väsentlig betydelse som inle kunde förutses när verksamhetentilläts. I sådana fall kan tillståndet också återkallas. Länsstyrelse fårsjälvmant la upp frågan om omprövning. Möjligheterna utökas att med stöd av 40 S första slyckelML meddela förelägganden som rör verksamhet som inte är tillståndspliktig. I motion Jo752 (c) yrkas att.gränsvärden används i ställetför riktvärden vid tillståndsgivningen (yrkande 4). Ett liknande yrkandeframförs i motion Jo812 (m) i motsvarande del, där del även föreslås attverksamheten skall kunna stoppas, om den inte kan bedrivas utan att villkorenöverträds. Enligt motion Jo24 (fp) yrkande 4 bör man utgå frånmiljökvalitetsnormer. I motion Jo752 yrkas även på en förbättrad kontroll avmiljöulsläppen (yrkande 5). I motion Jo795 (m) framställs yrkande om skärpningoch införande av nya rutiner avseende kontrollen av koncessionsprövade verksamheter.Enligt motion Jo800 (s) i motsvarande del föreslås ökade möjligheter att omprövatillstånd. Utskottet biträder regeringens förslag om ökademöjligheter till ändring av givna villkor i tillståndsbeslut m.m. Del börbetonas all vad som anförts såväl i miljöpropositionen som i detta betänkandeom att miljöhänsyn skall ges en ökad tyngd vid tillämpningen avmiljöskyddslagen i hög grad avser möjligheten alt ompröva givna tillstånd. I allmänna råd 87:8 om villkor itillståndsbeslut enligt ML (utgivna ) lämnas utförliga anvisningarom vilka villkor - bl. a. gränsvärden och riktvärden för utsläpp - som börställas i tillståndsbeslut beträffande skilda miljöfarliga verksamheter. Däriframhålls alt gränsvärden som bäst svarar mot de principer som ligger tillgrund för ML - bör användas om detta är möjligt med hänsyn tillprocesslekniska, mättekniska och/eller reningstekniska faktorer och om det intefinns speciella skäl som talar för användning uv riktvärden. I vissu full enligt SNV vara motiverat att använda riktvärden eller andrabegränsningsvärden. Utskottet finner för sin del alt icke haranledning förorda ändring av den ansvariga myndighetens ställningstagande ifrågan. Utskottet avstyrker således motionerna Jo752 yrkande 4 och Jo812 iberörd del. Yrkandet i Jo752 om förbättrad kontroll av miljöutsläpptillgodoses enligt utskottets mening genom de ändringar av ML som föreslås ipropositionen. Samma gäller motion Jo795 och det här redovisade delyrkandet imotion JoSOO. Motionerna avstyrks alltså i berörda delar. Ej heller påkallarmotion Jo24 yrkande 4 någon åtgärd, då antagit vissa normerför riktvärden för miljökvalitet. Påföljden för miljöbrottslighet m.m. Ipropositionen föreslås vissa ändringar av ansvarsreglerna i 45 S ML och i Miljö-och energiministern sumihanfattar förslagen enligt JoU 1987/88:23 följande. Om ett brott mot ML innebär ull en förpliktelse av väsentligbetydelse från miljöskyddssynpunkt har åsidosatts, får inte dömas till böter.Den oaktsamhet som fordras för slruffbur gärning i frågu om broltsbulksbrotlenvårdslöshet med gift eller smittämne och vållande till miljöstörning behöverinle längre vuru grov. Utredningen hur föreslugit en översyn uv den svenskumiljöslruffrätlen och i uvvuktun på en sådun utredning rekommenderut ullslruffbestämmelserna i ges en unnun reduktionell uformning m.m. Vidare harutredningen töreslugit utt regeln i ML om straffrihet vid ringa fall skallupphävas. Miljö-och energiministern erinrar härvidlag om attfängelseslraffkommitlén i sina betänkanden (SOU 1986:1315), vilku förnärvurande bereds i , föreslagit att miljöbrotten skullges ett högre struffvärde. Enligt miljö- och energiministern finns det skälull avvaktu tillämpningen av de nuvurunde reglernuu med den skärptulugstiftning som föreslås i propositionen, innun en surskild utredning görs.Hon kommer för egen del all följa utvecklingen med största uppmårksumhet ochutt föreslå de ändringur som behövs om brister i systemet skulle uppenburas. 1 någru motioner föreslås skärpning, utöver vud somföreslås i propositio nen, uv reglernu för beivrande uv miljöbrott. Enligt motion Jol6 (m) yrkun de 9 och Jo26 (vpk) yrkande 27 bör straffsanktionerna vid uppsåtliga miljö- brott skärpas. Enligt sislnämndu motionsyrkunde bör företagel dessutom få sitt lillstund indruget. I,Jo24 (fp) yrkande 5 begärs i unslut ning till utredningens förslag att straffriheten avskaffas i ringa full. 1motion Jo29 (s) begärs en översyn uv miljöslruffrätlen i enlighet med utredningens förslug. Yrkunden om effektivare beivranden av miljöbrott framställs även i de tre fristående motionerna Jo735 (c) yrkande 8, Jo752 (c) yrkande 1 och Jo812 (m; i återstående del). Enligt niotion Jo735 (e) yrkunde 7-bör preskriptionstidenförlängas för miljöbrolt och bevisföringsreglerna i miljömål ändras. .' Utskottet finner regeringens förslag om skärpning avpåföljdsreglerna vid fall UV tniljöbrotlslighel väl avvägda. Utskottet anslutersig även till miljö-och energiministerns bedömning, ull det finns skäl uttuvvakta - och noga följu - den vidure utvecklingen innan beslut fattus om eventuelltytterligure utredning av påföljdsreglernu. Som framgår av redogörelsen beredsforl-furunde fungelsestruffkommitténs förslag om utt ge miljöbrollen ett högrestruffvärde i . Vad utskotlet anföri innebär alt utskottetuvstyrker de förslag till skärpning av påföljderna som framförs i motionernaJol6 yrkande 9, Jo24 yrkande 5 och Jo26 yrkande 27. Utskottet uvstyrker även det förslag otn utredning somframställs i motion Jo29. Syftet med motionernu Jo735 yrkunde S, Jo752 yrkande 1 ochJo812 i JoU 1987/88:23 återstående del får anses väsentligen tillgodosettgenom regeringens förslag. Förslaget i motion Jo735 om preskriptionstiden gårtillbaka på ett riksdagsutlalande , då det anfördes att en förlängningav preskriptionstiden för brott mot ML skulle kunna ge myndigheterna störrehandlingsfrihet vid beivrande av överträdelser av ML resp. miljöbrott enligtbrottsbalken. Regeringen borde närmare pröva denna fråga (JoU 1982/83:17, rskr.94). I förevarande proposition görs en noggrann genomgång av problemaliken (s.275 f.). Sammanfattningsvis anser miljö- och energiministern att någon särskildlagstiftning i frågan icke är påkallad. Utskottet delar regeringens mening.Motionen avstyrks alltså såvitt nu är i fråga. I några motioner framställs yrkanden om ändring avreglerna för miljö skyddsavgift enligt 52-63 SS ML. Enligt motion Jol6 (m) yrkande 8 bör miljöskyddsavgifl utgå vid alla former av överträdelser av koncessions villkoren. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Jo751 (m) yrkande 3. Enligt motion Jo719 (fp) yrkande 24 bör vinningsrekvisitet för uttagande av miljöskyddsavgift avskaffas. Enligt motion Jo848 (m) yrkande 2 bör få i uppdrag att pröva möjligheten att redan i koncessions villkoren bestämma sanktionsavgifiens storlek vid "överulsläpp". Miljöskyddsavgiflen är en sanktionsavgift och syftar tillalt eliminera ekonomisk fördel av brott mot ML. Den avgift som döms ut skallbestämmas till ett belopp som motsvarar de ekonomiska fördelurnu avöverträdelsen. Reglerna om miljöskyddsavgift skärptes från pådet sättet att -det numera inte krävs att överträdelsen har medfört eller inneburitrisk för störning av omgivningen. De förslug om ändring av reglerna som framförs imotionerna överensstämmer nära med förslag som väcktes , dåriksdagen behandlade regeringens förslag till ändring av miljöskyddslagen(prop. 1986/87:135. JoU 25). Utskotlet anser del angelägel att ytterligareändring icke vidtas av de reviderade reglerna för miljöskyddsavgiftenförrän erfarenhet vunnits av hur de verkar.- Motionerna Jol6 yrkande 8, Jo719yrkande 24, Jo751 yrkande 3 och Jo848 yrkande 2 avstyrks med hänvisninghärtill. Allmän rättshjälp i miljömål Enligt motion Jo26 (vpk) yrkande 21 bör rättshjälpomedelbart återinföras till enskilda "miljöoffer". 1 motion Jo30 (c)yrkande 60 yrkas att rättshjälpslagen ändras i enlighet medorganisationsutredningeris förslag. II 1987/88. Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:23 behundlur i sitt betånkundeingående frågun om rättshjälp i miljömål. Enligt 8 S förstu slyckel rättshjälpslugen (1972:429) färäguren uv en fustighel eller byggnud inle beviljus ullmän rättshjälp iangelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om ägaren har eller bordeha rättsskydds-försäkring eller liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten.Dessa försäkringar är vanligen maximerade till . Utredningenkonstaterar utt praxis varit starkt restriktiv i frågu om ull beviljarättshjälp när nämnda regel varit tillämplig. Enligt utredningen är 75 000 kr.mänga gånger ett otillräckligt belopp i miljömål, särskilt om det krävs tekniskeller medicinsk utredning. Detta är otillfredsställande, anser utredningen, somockså framhåller utt det i miljötvister typiskt sett finns ett sturkt sumbundmellun den enskildes och det ullmännas intresse av att hindra eller minskaskadligu tniljöstörunde verksumheter. Utredningen har mot den bakgrunden föreslugitatt förutsättningarna för rättshjälp i dessa fall återställs till vad somgällde tidigare. har (JuU 1987/88:21 res. 5, rskr. 193) iett uttalande till regeringen framhållit att möjligheterna till allmänrättshjälp i vissa fall blivit för begränsade. Delta kan uppenbarligen få tillföljd att en råttssökande inte har möjlighet att driva sin sak vidare därförall rältsskyddsförsäkring-ens maximibelopp har uppnåtts. Dennu ordning är intetillfredsställande, och regeringen bör därför snurusl föreslå en ändring somtillgodoser de behov som redovisuls. Utskottet finner med hänvisning till det anfördariksdagsultalandet alt motionerna såvitt nu är i frågu blivit tillgodosedda. Depåkallar därför ingen ytterligare åtgärd. Miljö- och energiministern unger summunfuttningsvis sittställningstagande enligt följande. Miljöfrågorna har viktiga anknytningspunkter tillutbildningsväsendet. Speciella insutser bör görus för utt stödjaundervisningen om miljöfrågor i ungdomsskolan. Universitets- ochhögskoleämbetet bör vidga insatserna för att stärka miljöfrågornas ställning iutbildningen inom olika yrkesutbild-ningsseklorer. Ett system med miljödeklarationer på produkter kan varaett viktigt medel för all öka miljömedvetandet. Förutsättningarna för ettsådant system behöver dock klargöras närmare. Miljökonsekvensbeskrivningarbör prövas för vissa verksamheter. Enligt motion Jo30 (e) yrkande 54 bör rikta etttillkännagivande om miljöutbildning till regeringen. Motionärerna framhåller att alla med borgare måste hu godu insikter om miljön och dess krav. Delta är en 162 nödvändigförutsättning för att samhället skall kunna utvecklas på en håll- JoU1987/88:23 bar ekologisk grund och för att människor också på lång sikt skallkunna garanteras en rimlig livskvalitet. Därför måste utbildningen i miljövårdavsevärt förbättras. Det är viktigt att miljöfrågorna blir en integrerad del avsåväl tekniska, naturvetenskapliga som administrativa utbildningslinjer. Lärarutbildningenmåste förslärkas med grundkurser i ekologi. Förslag om miljömärkning av vissa produkter las upp i ettpar motioner. Enligt motion Jo26 (vpk) yrkande 6 bör tillverkarna avpappersprodukter åläggas att varudeklarera miljömärka - sina produkter. 1niotion Jo38 (c) yrkande 4 begärs att får i uppdragalt utarbeta system med frivillig märkning. Miljökonsekvensbeskrivningar av olika investeringsprojektdiskuteras i flera motioner. 1 motionerna JoI6 (m) yrkande 17, Jo719 (fp)yrkande 22, Jo75l (m) yrkande 17 och Jo767 (c) yrkande 20 yrkas att ett systemmed miljökonsekvensanalyser införs. Syftet är enligt motion Jo767 att hjälpabeslutsfattarna att välja mellan olika handlingsalternativ på ett sådant sättatt miljöpåverkan blir så liten som möjligt. skall man kunna taekonomiska hänsyn. I motion Jo30 (c) yrkas som del av yrkande 55 att densökande i sin koncessionsansökan - vilken enligt 13 S ML skall innefatta enbeskrivning av miljöeffekterna - även skall redovisa miljökonsekvenserna UVulternutivu lösningar. I motion Jo767 yrkas även att ett system med offentligaförhör i miljöfrågor införs (yrkande 21). Utskottet delur regeringens mening att en ökad satsning påmiljöinriktad utbildning är nödvändig för att öka miljömedvetandet. De förslagsom framförs i motion Jo30 ligger helt i linje med denna inriktning. Utskottetpåminner om alt ökade resurser avsattes redan i statsbudgeten för budgetåret1988/89 för att stimulera miljöprojekt inom barnomsorgen samt i grundskolan.SNV guvs höjt informalionsanslag, som i stor utsträckning skall utnyttjas förmiljöinformation i skolan. I utbildningsdepartementels budgetbilaga säger vidareutbildningsministern följunde ungående miljöfrågorna i den grundläggandehögskoleutbildningen: Miljöfrågorna berör i stort sett samtligahögskoleutbildningar. Omfattningen av miljöinslagen varierar naturligtvis inomvida gränser, eftersom högskolan omfattar ett brett spektrum av utbildningar,från humanistiska och konstnärliga utbildningar till specialistutbildningar. I delta sammanhang kommer jag att behandla utbildningardär miljö frägornu är väsentliga för en god insats i arbetslivet. Jag tänker då främst på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar som leder till sådan yrkes verksamhet där beslut fattas och åtgärder vidtas som påverkar vår yttre och inre miljö. Vidare tänker jag pä lärarutbildningarna. Dessa är av stor betydelse i detta sammanhung, eftersom lärarna i har ansvaret för att ge barn och ungdomar kunskaper om och förståelse för miljöns betydelse för våra livsbetingelser. Det finns emellertid nu skäl att vidga insatserna till att också omfatta fler utbildningslinjer, också inom andra 163 yrkesutbildningsseklorer.Jag uvser därför att återkomma till regeringen 1987/88:23 med ettförslag till uppdrug åt UHÄ ull intensifiera sina insatser även vad avserutbildningurnu inom sektorn för utbildning för udministrutiva, ekonomisku ochsociulu yrken. Utskottet finner i likhet med motionärerna och vad somframförs i budgel-- propositionen 1987/88:100 alt del finns anledning att inskärpa vikten av alt den miljöinriktade utbildningen verkligen prioriteras. Vad utskottet sålunda unfört med uniedning uv motion Jo30 yrkunde 54 bör riksdugen som sin mening ge regeringen till kunnu. Utskottet delur regeringens mening ull förutsättningarnaför ett system med miljödeklarationer pä produkter behöver klargöras närmare.Regeringen har därför tillsatt en utredning i frågan. Med hänsyn härtillavstyrks motionerna Jo26 yrkande 6 och Jo38 yrkande 4. Enligt 13 S ML skall unsökun om tillstånd utt bedrivamiljöfarlig verksamhet (koncessionsunsökun) bl. a. innehålla en beskrivning avmiljöeffekterna såsom arten, styrkan och räckvidden av de störningar somverksamheten kun medföru. 1 motion Jo30 föreslås att regeln utvidgas så attkonsekvenserna även av ulternutivu lösningur skull beskrivas. Utskotlet äricke berett utt generellt tillslyrku förslugel men erinrur sumtidigl om uttkoncessionsnämnden hur möjlighet utt i sumbund med sin prövning begära alternativaförslug till organisering av verksumheten. Med del unfördu avstyrks motion Jo30 yrkunde 55 i motsvurunde del. I övrigu motionsyrkanden uvses med konsekvensbeskrivningarmer övergripunde frågor. I propositionen frumhalls vikten uv att olikaverksamheters resursanvändning och miljöpåverkan analyseras för allmiljöproblemen mera långsiktigt skall kunna angripas på ett framgångsriktsätt. 1 princip bör kartluggningur genomförus för oliku samhällssektorer.Härigenom förbätt-rus förutsättningurnu för övergripande beskrivningur uvkonsekvensernu för resursunvändning och miljö miljökonsekvensbeskrivniiigur.Sådunu bedömningur bör görus innan större förändringar av verksamhet ellerpolicy inom en viss sektor beslutas. Följderna av en viss aktivitet liksomlänkbara ulternutivu lösningur kan därmed lättare åskådliggöras och beaktas iett tidigt skede av planeringsprocessen, anför miljö- och energiministern. Utskottet kan på det principiella planet ansluta sig tillregeringens överväganden. Utskottet erinrar otn alt en arbetsplan för byggandeav väg enligt 15 S väglagen skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning medredovisning av de väntade miljöeffekterna samt förslag till erforderligaskyddsåtgärder eller andra försiktighetsmått som behövs för alt förebyggastörningar eller andru olägenheter från trafiken. Enligt utskottets mening finns del. som framhålls imotionerna, vidare anledning utt syslemuliskt införu obligatoriska miljökonsekvensanalyser i den svensku pluneringsproeessen. Syftet skull vura att minska de negativa miljöeffekterna när ett projekt är på våg utt genomföras eller ett beslut som innebär miljöpåverkan är på väg utt fullas. Omfattningen av miljökonse- kvensbedömningen bör stå i rimligt förhållande till del beslutet avser. minimikravmåste vuru utt miljökonsekvensernu uv ett beslut redovisus på JoU 1987/88:23summu sätt som sker för de ekonomisku konsekvensernu. Riksdugen bör hemställuutt regeringen återkommer med förslag om hur miljökonsekvens-unulyser börinfogus i pluneringsproeessen. Vud utskotlet unfört med uniedning uvpropositionen och motionernu Jol6 yrkande 17, Jo719 yrkande 22, Jo751 yrkande 4och Jo767 yrkande 20 bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller förslaget i motion Jo767 om offentligaförhör i miljöfrågor får utskottet erinra om att utskott underinnevurunde år börjut anställa offentliga utskoltsutfrågningar. I samband medberedningen av förevarande ärende har jordbruksutskottet hållit en offentligutfrågning med företrädare för , vissu industrier ochforskarsamhället angående luftvårds- och vatlenvårdsfrågor. Enligt utskottetsmening hur därigenom syftet med förslugel i viss del lillgodosetts. Någonytterligure riksdugens åtgärd med anledning uv motion Jo767 yrkaride 21påkallas icke. Miljö- ochenergiministern gör följande ställningstagande i propositionen. bör ha en central roll förkunskapsförsörjningen inom miljöområdet. Till verkets viktigaste uppgifter höratt utforma strategier, handlingsprogram, råd och riktlinjer m.m. inommiljövårdsområdet. Den nuvarande ordningen för styrning och administration avden kollektiva forskningen bör bibehållas tills vidade. Erfarenheterna från verksamheten med ettmiljöforskningscentrum i bör utvärderas som underlag för framlidaställningstaganden. Enligt motion Jo767 (c) yrkande 22 bör framtidsstudierbedrivas vid universiteten för alt på ett tidigt stadium olika tänkbarautvecklingar skall kunna identifieras. Sådana studier kan också erbjuda engrund för Överväganden om styrmedel. Utskottet har ingen erinran mot regeringensställningstagande. Även det förslag som läggs fram i motionen finner utskotletbeaktansvärt. Utskottet erinrar om alt framlidsstudier under ett purdecennier bedrivits uklivt i oliku former i . Sedan ett år tillbakasorterar verksumheten under , som enligt sinastadgar är oförhindrat samarbeta med universiteten och andra organisationer.Universiteten är också oförhindrade att självständigt bedriva framlidsstudier.Något särskilt uttalande från sida med anledning av mötionsyrkandetsynes icke påkallat. Särskildafrågor JoU 1987/88:23 bör enligt propositionen få ett uttalatmiljöbevakningsan-svar i sin instruktion. Samurbetet mellun länssiyrelsernu ochyrkesinspektionen bör utvecklus. I motion Jo719 (fp) yrkande 14 yrkas att naturvårdsverkettilläggs det huvudsakliga tillsynsansvaret enligt NRL, i stället för detnyinrättade plan-och bostadsverket. Enligt yrkande 17 bör bättre samordningåstadkommas mellan de myndigheter som ingår i den centrulu miljöorgunisulionen. Utredningen hur föreslugit all 5 kap. 3 S NRL kompletterasmed en bestämmelse som säger att särskilt har att isamverkan med övriga centrala förvaltningsmyndigheter utövu ettmiljöbevukningsun-svur. Genom utt formulisera detta ansvar ges naturvårdsverketenligt utredningen en bättre plattform för samverkan med de olika myndighetersom tillämpar NRL. Här berörda yrkanden i folkpartimotionen följer i betydandeutsträckning utredningens förslag. Miljö- och energiministern framhåller den ökade betydelsemiljöfrågorna fått . Hon delar utredningens uppfattning attnaturvårdsverkets unsvur för niiljöbevakningen bör få ett klurure uttryck änvud som gäller i dug, Dettu behöver dock inte föranleda någon ändring i lagen.Naturvårdsverkets instruktion kommer i stället att ändras. Ulskollel delar regeringens uppfattning. Motion Jo719avstyrks således i berörda delar. Enligt propositionen bör de statliga myndigheterna påmiljöskyddsområdet tillföras ökade resurser för sitt arbete med prövning ochtillsyn enligt ML. Behovet av resursförstärkningar är enligt vud som unförsinte möjligt alt bedömu i dug. Miljö- och energiministern bedömer ull istorleksordningen 100 hundläggurtjänster behöver tillförus de slutligamyndigheterna för deras arbete med miljöskydd. Resursförstärkningen budgetåret1989/90 inom den statliga delen av miljöskyddsorganisalionen blir bl. a.avhängig av kommunernas övertagande av tillsynen över tillståndspliktigverksamhet. Förslag till anslagsförändringar kommer alt redovisas i anmälantill budgetpropositionen 1989. Enligt motion Jo25 (m) yrkande 23 erfordras nyahandläggartjänster för miljöskyddets prövning och tillsyn. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Jo767 (c) yrkande 18. Enligt motion Jo26 (vpk) yrkande 20 måste kommunerna få betydligt större resurser för sitt tillsynsarbete. I samma motion yrkande 29 krävs alt en massiv utbildning av miljöjurister kommer j66 Enligt motion Jo.30 (c) yrkunde 58 bör en särskild stntsuklugare JoU 1987/88:23 Enligt motion Jo 704 bör pilotprojekt med miljö- rådgivuresturtus i de mest utsultu regionernu i . 1 motion Jo767 (c)