bet · GB01SfU26 · 1987-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att de som erhållit studiemedel inte harfått del av den subvention som bidragsdelen i det nya systemet utgör bör de fåen avskrivning av skulden om de väljer att betala skulden efter de nyareglerna. Motionärerna begär i yrkande 13 att beslutar i enlighethärmed. Utskottetkan för sin del inte finna några särskilda skäl att genom stimulansåtgärdersöka förmå dem som har studieskulder i nuvarande system att återbetala enligtde nya reglerna. Utskottet avstyrker därför bifall till motion Sf23 yrkande 13och tillstyrker propositionen i förevarande del. Ipropositionen föreslås att de studiesociala myndigheterna skall bevilja ochutbetala studiemedel samt svara för återbetalningssyslemet. Riksgäldskontoretföreslås svara för den erforderliga upplåningen av medel förstudielängivningen. 1två motioner tas upp frågan om medelshanteringen. m.fl. begär imotion Sf22 yrkande 2 ett tillkännagivande om alt det innan det nyastudiemedelssystemet träder i kraft bör prövas om inte bankerna på ettkonkurrenskraftigt sätt skulle kunna sköta medelshanteringen. Motionärernai motion Sf25 av m. fl. begär i yrkande 3 ett tillkännagivandeom att det bör prövas en ordning där bankväsendet helt eller delvisövertar såväl finansiering som administration av studiemedlen och attregeringen därför ges i uppdrag att inbjuda bankerna till konkreta diskussioneri frågan. Beträffandemedelshanteringen vill uiskottei framhålla att studiemedels-kommitténförutsättningslöst prövat olika alternativ. Kommittén har därvid funnit attriksgäldskontoret kan sköta den för studiestödet aktuella upplåningen tilllägre kostnad än vad bankerna kan. En av anledningarna härtill är att statensom låntagare inte är förknippad med någon kreditrisk. Kommittén har därförförordat att riksgäldskonloret skall svara för upplåningen, och till dennauppfattning har departementschefen anslutit sig. Utskottet har inte hellernågon annan uppfattning i frågan och tillstyrker således propositionen i dennadel. Motionerna Sf22 yrkande 2 och Sf25 yrkande 3 i nu behandlad del avstyrksföljaktligen. Ifråga om administrationen av studiemedelssystemet vill utskottet fram- SfU1987/88: 26 hålla att det finns en väl fungerande administration genomCSN och de övriga studiesociala myndigheterna. Utskottet ser inga skäl attförorda någon ändring härvidlag, framför allt inte med hänsyn till all detunder en lång övergångsperiod kommer att finnas tvä parallella återbetalningssyslem.Utskottet tillstyrker sälunda propositionens förslag om administrationen ochavstyrker motion Sf25 yrkande 3 även i denna del. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även den under den allmänna motionstiden väcktamotionen Sf404 av m.fl. vari begärs ett tillkännagivande omändrade budgeteringsprinciper för studiemedel på så sätt att lånedelen läggsutanför statsbudgeten. mening får motionen anses vara tillgodosedd genom propositionensförslag om upplåningen av medel, och den påkallar säledes inte någon riksdagensåtgärd. Regeringenhar till anslaget Studiemedel m. m. föreslagit ett förslagsanslag av . för /89. Vidare har regeringen föreslagit att tillCentrala m. m. för /89 - utöver tidigareföreslaget anslag - anvisas . Imotion Sf22 av m.fl. begärs i yrkande 8 att - till följd avmotionärernas förslag om förändringar i studiemedelssystemet - tillstudiemedel m. m. anvisar 200 milj. kr. utöver regeringens förslag eller . Utskottethar ovan avstyrkt de i motion Sf22 begärda förslagen om förändringar i del nyastudiemedelssystemet. Till följd härav avstyrker utskottet även bifall till deli motionen framställda anslagsyrkandet och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till studiemedel. Utskottettillstyrker även regeringens förslag om ytterligare medel till centralastudieslödsnämnden m. m. Deti proposition 1987/88:116 framlagda förslaget till lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349) har inte föranlett några erinringar från utskottetssida, och förslaget återfinns i bilaga I. Nuvarandelydelse av 8 kap. återfinns dock i bilaga 2. Beträffandedet i proposition 1987/88:116 framlagda förslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370) kan utskottet konstatera att den aktuellaparagrafen, 20 §, har ändrats genom beslut av (prop. 1987/88:82, NU30, rskr. Förslaget i den nu aktuella propositionen bör jämkas i enlighethärmed och utskottet framlägger därför i bilaga 3 ett nytt förslag till lag omändring i kommunalskaltelagen (1928: 370). o SfU 1987/88:26 Ett villkor för alt en utbildning skall berättiga tillstatligt studiestöd är att utbildningen är statlig, statsunderstödd eller stårunder statlig tillsyn. Det ankommer på regeringen att besluta om vid vilkautbildningar eleverna kan uppbära studiestöd, och utbildningarna i frågaåterfinns i till studieslöds-förordningen bilagda förteckningar. I den under den allmänna motionstiden väckta motionenSf4l6 av begärs ett tillkännagivande om att studiemedelbör utgå till elever vid , oaktat att institutet intestår under statlig tillsyn. Enligt vad utskottet erfarit har någon framslällan tillregeringen om statsbidrag eller statlig tillsyn inte gjorts av ifrågavarandehandelsinstitut. Regeringen har därför inte haft anledning alt pröva frågan omrätt till studiemedel för eleverna. Vid sådant förhållande anser ulskoltet alldet inte finns skäl för att vidta någon åtgärd med anledning avmotion Sf416. Utskottet behandlar slutligen den under den allmänna motionstidenväckta motionen Sf4l5 av . I motionen begärs ett tillkännagivandeom att ett nytt studiefinansieringssystem bör införas, som bl.a. innebärstatsgaranterade län av basbeloppet per är. Utskottet har ovan tillstyrkt propositionens förslag ömett förbättrat studiemedelssystem. Med hänsyn härtill anser utskottet attmofion Sf415 inte bör föranleda någon åtgärd. 1. beträffande avslag på proposition 1987/88:116och begäran om nytt förslag med studielön attriksdagen avslår motionerna l987/88:Sf24 och l987/88:Sf26, 2. beträffandeutredning om studielön attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Sf23 yrkande 1 och l987/88:Sf4ll, 3. beträffandevissa faktorers betydelse för högre utbildning alt avslår motionl987/88;Sf22 yrkande I, 4. beträffandeuppföljning i syfte att minska social snedrekrytering attriksdagen avslår motion 1987/88;Sf27, 5. beträffandeharntillägg i form av bidrag altriksdagen avslår motion l987/88:Sf23 yrkande 3, 6. beträffandebarntillägg i form av lån attriksdagen med bifall till proposition 1987/88: 116 och med avslag på motionl987/88:Sf23 yrkande 4 beslutar alt 4 kap. 14 § sludieslödslagen (1973:349)skall upphöra att gälla, 7. beträffandetotalbeloppets storlek attriksdagen med avslag på motion 1987/88;Sf23 yrkande 2 antar i proposition1987/88:116 framlagt förslag till lag om ändring i studie- 20 stödslagen(1973: 349) såvitt avser 4 kap. 13 §, 8. beträffande studiebidraget SfU 1987/88: 26 alt med avslag-.på motion l987/88:Sf23 yrkande 5 antar 4 kap. 24 §förslaget till lag om ändring i sludieslödslagen, 9. beträffande vuxenstuderande under högskolenivå att avslår motion l987/88:Sf23 yrkande 12, 10. beträffande inkomstbegrepp vid prövning av rätttill studie medel attriksdagen med avslag på motion l987/88:Sf22 yrkande 7 i denna del antar 4 kap.21 § förslaget till lag om ändring i sludieslödslagen, 11. beträffandehöjda fribeloppsgränser attriksdagen avslår motion 1987/88:Sf22 yrkande 3, 12. beträffande en utredning omfribeloppsgränserna att avslår motion l987/88:Sf25 yrkande 1, 13. beträffande ekonomiskt stöd tillvissa gymnasieelever att avslår motion 1987/88:Sf23 yrkande II, 14. beträffande påbörjande avåterbetalning attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Sf23 yrkande 6 antar 8 kap. 3 §förslaget till lag om ändring i sludieslödslagen, 15. beträffande differentierade procentsatser för årligåterbetal ning altriksdagen avslår motion l987/88:Sf23 yrkande 7, 16. beträffandeinkomstbegrepp vid återbetalning m.m. attriksdagen med avslag på motion l987/88:Sf22 yrkande 4 samt yrkande 7 i dennadel antar 8 kap. 4 § förslaget till lag om ändring i studiestödslagen, 17. beträffande en uppföljning avåterbetalningsreglerna alt avslår motion l987/88:Sf25 yrkande 2, 18. beträffande avgiftsbefrielse ochavskrivning på skulden för låntagare med låga inkomster altriksdagen avslår motion l987/88:Sf23 yrkandena 8 och 9, 19. beträffande avskrivning av studieskulden för allasom uppbu rit studiemedel attriksdagen avslår motion 1987/88:Sf22 yrkande 6, 20. beträffandenedsättning av återbetalning attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Sf22 yrkande 5 dels antar 8 kap. 6 §förslaget till lag om ändring i sludieslödslagen, dels godkänner vad utskottetanfört, 21. beträffande avskrivning av studie skulden förläkare i glesbygd' afi avslår motionerna 1987/88:Sf335 och 1987/88:Sf418, 22. beträffandeutmätning m. m. attriksdagen med avslag på motion l987/88:Sf23 yrkande 10 antar 8 kap. 16 §förslaget till lag om ändring i studiestödslagen, attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Sf23 yrkande 13 antar förslaget till lagom ändring i sludieslödslagen såvitt avser över-gängsbestämmelserna. 24. beträffande lagförslagen i övrigt SfU 1987/88: 26 alt dels antar förslaget till lag om ändring i studiestöds lagen i den mån förslaget inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan, delsmed bifall till proposition 1987/88:116 antar det av utskottet framlagda och ibilaga 2 intagna förslaget till lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370), 25. beträffandeberäkningen av räntan på studielån attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:116 i denna del godkänner derikdinjer för beräkningen av räntan på studielån som förordals i propositionen, 26. beträffandemedelshanteringen av studielån attriksdagen med bifall till proposition 1987/88; 116 i denna del och med avslagpå motionerna I987/88:Sf22 yrkande 2 och l987/88:Sf25 yrkande 3 i motsvarandedel bemyndigar fullmäktige i att svara för den erforderligaupplåningen av medel för studie-långivning, 27. beträffande ändradebudgeteringsprinciper för studiemedel att avslår motion 1987/88:Sf404, 28. beträffande administrationen avstudiemedel attriksdagen med bifall till proposition 1987/88: 116 i denna del och med avslagpå motion 1987/88;Sf25 yrkande 3 i motsvarande del godkänner de riktlinjer föradministrationen av studiemedel som förordals i propositionen, 29. beträffandemedelsanvisningen till studiemedel attriksdagen med bifall till proposition 1987/88; 116 och med anledning avproposition 1987/88: 100, bil. 10, littera E, punkt E 4 samt med avslag påmotion l987/88:Sf22 yrkande 8 till Studiemedel m. m. för budgetåretl988/89anvisarett förslagsanslag av , 30. beträffande medelsanvisning till centralastudieslödsnämn den m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:116 till m. m. utöver tidigare anvisat ramanslag (SfU 1987/88:20,rskr. 216) - för /89 anvisar , 31. beträffande studiemedel till elever vid vissthandelsinstitut att avslår motion 1987/88;Sf4l6, 32. beträffande ett nytt studiefinansieringssystem att avslår motion 1987/88:Sf415. Närvarande: (), (), RalfLindström (s), (), (), (), (), (), (), (), (), Margö (vpk), (), () och (). Reservationer SfU 1987/88:26 Avslag på proposition 1987/88: 116 och begäran om nyttförslag med studielön (mom. 1) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "I fråga"och på s. 8 slutar med "och Sf4l 1." bort ha följande lydelse; Utskottetär starkt kritiskt till regeringens förslag till nytt studiemedelssystemeftersom det viktigaste problemet - skuldkrisen - inte är löst. Med regeringensförslag kan studieskulden, trots full återbetalning, växa under förvissa akademikergrupper om deras löneutveckling blir svag. Det gäller framförallt grupper med läng studielid och låg inkomst, t.ex. bibliotekarier ochsocionomer. Vissa grupper kommer aldrig alt kunna betala tillbaka skulden.Delta beror pä alt i det föreslagna systemet skall av inkomsten ärligenanvändas för amortering på studielänen medan räntan föreslås bli mellan 5 och6% (utan avdragsrält). Således kommer studieskulden att växa så länge somårslönen är mindre än skulden. mening bör därför ett nytt studiemedelssystem konstrueras på etthelt annat sätt än som föreslagits i propositionen. Målet bör vara attgarantera den rekrytering till högre utbildning som kunskapssamhället ställerkrav pä, minska den sociala snedrekryteringen och effektiviserautbildningssystemet. En reformering av studiemedelssystemet måste därförinriktas pä följande punkter. Skuldbördan efter studietiden måste kraftigtlättas. Detta är enligt alla undersökningar den viktigaste åtgärden för atttrygga rekryteringen till högre studier och minska den sociala snedrekryteringen.Vidare måste studenterna få drägliga förhållanden , på grundav såväl rekryteringsskäl som för att minska bredvidarbetandet och därmedeffektivisera studierna. Tyngdpunkten i statens subvention bör lyftas framytterligare och utgöra en betydande bidragsdel. Studiemedelssystemet skalldessutom skapa så litet byråkrati som möjligt samt vara enkelt ochöverskådligt. Meddessa utgångspunkter anser utskottet att den enda rimliga lösningen är altinföra en beskattad studielön på av basbeloppet kompletterad medstatsgaranterade lån på av basbeloppet. Därutöver bör enligt utskottetsmening ett återbetalningsplikfigl barntillägg ulgå i avvaktan på att ettgenerellt ekonomiskt stöd till barnfamiljer i form av vårdnadsbidrag införs.Vidare bör såväl studielön som statsgaranterade lån utgå utan någon prövningmol egen inkomst. Utskottet förutsätter också att införandet av en beskattadstudielön innebär att lilteraturkostnader blir avdragsgilla. Beträffandeåterbetalning av det statsgaranterade lånet anser utskottet - med hänsyn fillden begränsade skuldbörda som del nu förordade systemet innebär - attinkomstrelaterade regler motsvarande de som föreslagits i propositionen kanaccepteras, dock med den ändringen att inkomstbegreppet skall vara taxeradinkomst. Utskottet anser såledesatt bör avslå propositionen och begära ett nytt förslag ienlighet med det anförda. Detta bör ges regeringen till SfU 1987/88:26känna. delsatt moment I i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 1. beträffandeavslag på proposition 1987/88:116 och begäran om nytt förslag med studielön att med bifalltjll motionerna 1987/88;Sf24 yrkande I och 1987/88;Sf26 och med anledning avmotion 1987/88;Sf24 yrkande 2 e/i avslår proposition 1987/88: 116, dels som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning om studielön (mom. 2) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "I fråga"och pä s. 8 slutar med "och Sf4l I." bort ha följandelydelse: Deti propositionen framlagda förslaget löser enligt utskottets mening inte degrundläggande problemen i dagens studiemedelssystem och del motsvarar inte heller kommande behöv. Målet för ettstudiemedelssystem måste vara alt ge acceptabla ekonomiska förhållanden föralla såväl under som efter studietiden. Utskottet anser alt del enda sättet attuppnå detta mål är alt införa en statlig studielön. De principer som bör liggatill grund för ett sådant system är bl.a. följande. Lika lön för allahögskolestudier. Rimlig ekonomisk standard, som innebär att nivån bör sällas såalt den disponibla inkomsten efter skatt motsvarar av basbeloppet. Prestationsprövadrätt till fortsatt lön saml maximerad lid för rätt till studielön med möjlighetfill dispens. mening bör en utredning av ett studielönesyslem i enlighet med detanförda komma till stånd. Dettabör med bifall till mofion Sf23 yrkandeI ges regeringen till känna. delsatt moment 2 i utskottels hemställanbort ha följande lydelse; 2. beträffandeutredning om studielön alt med bifalltill motion l987/88:Sf23 yrkande 1 och med anledning av motion l987/88:Sf4l Isom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vissa faktorers betydelse för högre utbildning (inom.3) NilsCarishamre (m), (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Frågan om"och slutar med "yrkande 1." bort ha följande lydelse: Utskottetkan konstatera att sambandet mellan hög utbildning, god status och bra lön en gång var mycket tydligt. Utvecklingen har emellertid nu nått därhän att den som väljer att satsa på en lång utbildning riskerar att få en lägre livslön än den som satsar direkt pä ett yrke. Detta har sin grund i hur lönebildningen går till och i hur kunskap inom olika områden värde- 24 sätts, men framför alltpåverkas den enskildes ekonomiska situation av hur SfU 1987/88: 26 skatte- och bidragssystemen är utformade. Enligl utskottets mening är del självklart att såväl lönebildning som skattepolitik måste ge förutsättningar för både den enskildes förkovran och samhällets utveckling. De uppenbara brister och obalanser som finns i vårt nuvarande skattesystem kan inte kompenseras genom studiemedelssystemet. Det anförda bör ges regering en till känna. delsatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3.beträffande vissa faktorers betydelse för högre utbildning alt medbifall till motion 1987/88:Sf22 yrkande I som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Barntillägg i form av bidrag (mom. 5) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "När det"och slutar méd "3 och 4." bort ha följande lydelse; Utskottetanser - i likhet med motionärerna i motion Sf23 - att ett barntillägg börfinnas inom studiemedelssystemet. Sådant barntillägg bör dock i första handutgå som bidrag och fastställas till av basbeloppet. Regeringenbör framlägga förslag härom i så god lid att förslaget kan träda i kraft den Ijanuari 1988. delsalt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffandebarntillägg i form av bidrag att med bifalltill motion 1987/88:Sf23 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadulskoltet anfört. Barntillägg i form av lån (mom. 6) Under förutsättning avavslag på reservation 4 Margö (vpk) anser delsalt moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffandebarntillägg i form av lån att med bifalltill motion l987/88:Sf23 yrkande 4 och med avslag på proposition 1987/88: 116 idenna del dels beslutar att 4 kap. 14 § sludieslödslagen (1973:349) inte skallupphöra att gälla, dels vidtar de ändringar i propositionens förslag till lagom ändring i sludieslödslagen (1973; 349) som föranleds därav i fråga om ingressenoch 4 kap. 16, 19, 23 och 25 §S. Totalbeloppets storlek (mom. 7) Margö (vpk)anser dels alt den del avutskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Såsom framhålls" och slutarmed "yrkande 2." bort ha följande lydelse: 25 Ulskoltetkonstaterar att även med regeringens förslag om höjning av SfU 1987/88:26. totalbeloppettill av basbeloppet blir den ekonomiska situationen ohållbar förstuderande med barn och de som trots kännbara bostadskostnader inte uppfyllervillkoren för bostadsbidrag. Totalbeloppet täcker inte heller kostnaderna fördem som studerar på annan ort. De behöver pengar till hemresor och har oftakostnader för bostad på studieorten även . Dä studiemedelendast utgår under terminerna är det nödvändigt för de studerande att arbetaunder ferierna. En undersökning från visar attmedelstudenten bara hade råd att vara ledig och11 % hade inte råd med någon ledighet alls. Enligt utskottets mening börtotalbeloppet även ge utrymme för viss ledighet under lerminsuppehåll.Utskottet anser därför att totalbeloppet bör höjas till av basbeloppet. dels att moment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande totalbeloppets storlek attriksdagen med bifall till motion l987/88:Sf23 yrkande 2 antar 4 kap. 13 §förslaget till lag om ändring i sludieslödslagen med den ändring att lagrummeterhåller följande såsom Reservantens förslag betecknade lydelse. Regeringens förslag Reservantens förslag Studiemedel utgår med 9,44 pro- Studiemedel utgår med 10,28 cent avbasbeloppet för varje hel, procent av basbeloppet för varje sammanhängande tidsperiod för hel, sammanhängande tidsperiod vilken denstuderande har räll till för vilken den studerande har rätt Tidsperioden skall till studiemedel. omfatta för heltidsstuderande 15 omfatta för heltidsstuderande 15 Vad som sägs i första stycket gäl- Vad som sägs i första stycket gäl ler endast om inte något annat följer lerendast om inte något annat följer av 16, 19, 22 eller 25 §. av 16, 19, 22 eller 25 §. Studiebidraget (mom. 8) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Såsom nämnts" och slutar med "yrkande 5." bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening är bidragsdelen istudiemedelssystemet betydelsefull ur rekryteringssynpunkl dä den är en direktöverblickbar förmän. En successiv höjning av bidragsdelen är också ett steg molstudielön. Utskottet anser därför alt bidragsdelen bör höjas till 92,avbasbeloppet, vilket värdesäkrar bidragsdelen som då kommer alt utgöra avtotalbeloppet. dels altmoment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; SfU 1987/88: 26 8. beträffande studiebidraget att med bifalltill mofion l987/88:Sf23 yrkande 5 antar 4 kap. 24 § förslaget till lag omändring i studiestödslagen med den ändring alt lagrummet erhåller följandesåsom Reservantens förslag betecknade lydelse. Regeringens förslag Reservantens förslag Studiebidraget utgör Studiebidraget utgör 5,/av basbeloppet för varje hel, sam- avbasbeloppet för varje hel, sam manhängande tidsperiod om 15 da- manhängandetidsperiod om 15 da gar för heltidsstuderande och om 30 garför heltidsstuderande och för deltidsstuderande. Är den dagarför deltidsstuderande. Är den studerande en- studerandeför en ligt 10, 13, 16, 19 och 21-23 §§ inte ligt10, 13, 16, 19 och 21-23 §§ inte berättigad till fullt studiemedel berättigadtill fullt studiemedel minskas först studiebidraget och minskasförst studiebidraget och därefter studielånet. Utgående studiemedel utgör i Utgående studiemedel utgör i första hand studiebidrag. Återsto- förstahand studiebidrag. Återsto den utgör studielän. den utgör studielån. Vuxenstuderande under högskolenivå (mom. 9) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Studiesituationen för" och slutar med "yrkande12." bort ha följande lydelse: Utskottet kan konstatera att ca en tredjedel avsludiemedelslagarna, omkring 50000 studerande, genomgår utbildning igymnasieskolan, kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan. Även för dessaelever bör principen all ingen skall behöva skuldsätta sig för studier underhögskolenivå gälla. Om denna grupp frigörs från studiemedelssystemet skapasett stort resursutrymme för förbättringar för dem som läser vid universitet ochhögskolor. Enligt utskottets mening bör därför vuxenstuderande som studerarunder högskolenivå få sina studier finansierade genom det särskildavuxenstudieslödet, och regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoserdetta syfte. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 9. beträffande vuxenstuderande underhögskolenivå att med bifall till motion 1987/88 :Sf23 yrkande 12 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9.Inkomstbegrepp vid prövning av rätt till studiemedel SfU 1987/88: 26 (mom.10). , och (allam) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Departementschefen framhåller" och slutar med"motsvarande del." bort ha följande lydelse; Det i propositionen föreslagna inkomstbegreppetsammanräknad inkomst innebär bl. a. alt underskotts- och förlustavdrag somuppkommit t.ex. på grund av innehav av villa eller rörelse ej färtillgodoräknas. Sålunda drabbas enligl utskottets mening exempelvisbarnfamiljer, som ofta om möjligt väljer att bo i en egen villa saml vissanyetablerade egna företagare. Även om någon absolut rättvisa ej går att uppnå i dylikasammanhang anser utskottet att taxerad inkomst bättre än sammanräknad inkomstspeglar den enskildes ekonomiska situation och således bör användas sominkomstbegrepp vid prövning av rätt till studiemedel. Utskottettillstyrker således motion Sf22 yrkande 7. dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: