bet · GB01UU17 · 1987-12-31 00:00:00 — om verksamheten inom , m.m. Iföreliggande betänkande behandlas dels redogörelse /88:12 beträffandeverksamheten i samt skrivelse1987/88:15 om verksamheten i , dels motion 1986/87:U508 om åtgärder möt den turkiska regimen samt modon 1986/ 87:U517 om endemokratisk utveckling i . Medredogörelse /88:12, daterad , har den svenskadelegationen vid överlämnat berättelserörande församlingsmötena under tiden april 1986-januari 1987 (38:e sessionen). Medskrivelse 1987/88:15, daterad , har regeringen överlämnatredogörelse för verksamheten inom . Parlamentariskaförsamlingens 38:e session har på sedvanligt sätt varit uppdelad i treplenarmöten, vilka hållits i . En s.k. minisession ägde rum iIstanbul 1986. Formellt utgjordes detta möte av ettsammanträde med det ständiga utskottet som agerade på den parlamentariskaförsamlingens vägnar. Vidinledningen av församlingens 38:e session ifrågasattes de cypriotiskafullmakterna och hänsköts till utskottet för procedurfrågor. Resultatet blevslutligen att församlingen först vid januarimötet accepterade att godkännade cypriotiska fullmakterna för det då pågående mötet trots att delegationeninte var fulltalig genom att landets turkiska befolkningsgrupp ej varrepresenterad. Vadgäller de politiska frågorna har bl. a. situationen och utvecklingen imedlemslandet ägnats betydande uppmärksamhet. Denna fråga berörsnärmare längre fram i betänkandet i anslutning till behandlingen av motionernaU508 och U517 om . Andrafrågor som behandlades av församlingen gällde med anledning av denamerikanska bombningen av libyska städer, internationell terrorism,och situationen i . Församlingenbehandlade även det europeiska samarbetet mot bakgrund av det ökade antaletmedlemsländer i EG och de konsekvenser detta kan få 1 1987/88. I detta sammanhang debatterades även den s.k. Colombo- UU1987/88:17 kommissionens slutrapport om formerna för det framtida europeiskasamarbetet inkluderande åven relationerna till . Församlingen behandlade även de baltiska folkens situationoch läget för den tyska etniska minoriteten i . Förutom det polidska området har församlingens arbeteberört alla de sektorer som täcks av dess fjorton utskott. Sålunda har bl.a.diskuterats skuldkrisen för utvecklingsländerna och på sedvanligt sätt . Vidare har behandlats sociala stadga, vapenvägran avetiska skäl och internationell brottslighet. Asyl för flyktingar och rasmotsättningarär andra ämnen som också debatterats av församhngen. har hållit två möten, medanställföreträdarna samlats elva gånger. På kommitténs dagordning har bl.a.stått samarbetet mellan och EG, ,öst-väst-reladonerna och kampen mot den internationella terrorismen. Sex fackministerkonferenser anordnades : en iMadrid om arbetsmarknadsfrågor, en i om jämställdhet mellan kvinnoroch män, en justitieministerkonferens i , en konferens i omidrottsfrågor, en civilministerkonferens i samt en konferens i ommassmediafrågor. Under ministerkommittén har liksom tidigare årverksamheten bedrivits i skilda kommittéer och expertgrupper rörande mänskligarättigheter, sociala frågor, arbetsmarknadsfrågor, utbildning, kultur, idrott,ungdomsfrågor, hälsovård, miljöfrågor, regional planering, kommunala frågorsamt rättsfrågor. Vad gäller mänskliga rättigheter har bl.a. färdigställtsett förslag till en europeisk konvendon till förebyggande av tortyr. Förslagetinnebär att en särskild kommission inrättas med uppgift att granskaförhållanden på fängelser, polisstationer, häkten, mentalsjukhus och andraplatser där människor är berövade sin frihet. för mänskliga rättigheter har under åretantagit och till ministerkommittén överlämnat ett förslag till rekommendationom gemensamma riktlinjer rörande vapenfri tjänstgöring. Från det sociala området kan nämnas att ministerkommitténantagit tre rekommendationer som berör det sociala trygghetsområdet, nämligenom skydd av persondata som används inom socialförsäkringen, om användande avstandardformulär för att lämna sjukvårdsförmåner till personer som tillfälligtvistas utomlands samt om att utsträcka rätten till sjukvårdsförmåner till helabefolkningen. avhölls den femte europeiskaidrottsministerkonferensen i . Konferensens dominerande tema blev påsvenskt initiativ apartheid i idrotten. Under styrkommittén för juridiskt samarbete pågårutredningsarbete på en rad områden för att uppnå ökad rättslikhet mellanEuroparådets länder. Bland de ämnen som utretts kan nämnasfosterfamiljéfrågor, vissa dataskyddsfrågor, allmänhetens deltagande iadministrativa förfaranden som rör ett stort antal enskilda personer,konkursrättsliga frågor och arbetsmöjligheter för medlemmar i diplomatfamiljer. för massmediafrågor ansvarade förgenomförandet av UU 1987/88:17 första ministerkonferens ommassmediapolidk. Konferensens viktigare beslut var att anmoda styrkommittén attskyndsamt söka utarbeta bindande juridiska instrument för gränsöverskridandeprogramsändningar i . har inbjudit att hålla denandra ministerkonferensen om europeisk massmediapolitik i vart land.Konferensen kommer att äga rum . Församlingens 39:e session inleddes . Vid dettadllfälle ifrågasattes både de cypriotiska och de turkiska fullmakterna. På rekommendation av procedurkommittén godkändeförsamlingen emellertid efter debatt de båda delegationernas fullmakter. Bland ärenden som i övrigt diskuterades kan nämnasöst-våst-förbindelserna, flyktingar och saknade personer på ochflyktingar i och från . Under majsessionen avgav Turkietsutrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförandesedvanlig redogörelse inför församlingen om verksamheten. I samband härmed besvaradeutrikesministern även ett antal frågor rörande mänskliga rättigheter,fackföreningar och demokrati i . Vid mötet uppmärksammades ånyo det franskabeslutet om visumtvång för icke EG-medborgare. Församlingen debatterade ettförslag till direktiv om att flytta församlingsmötena från tillLuxemburg. Efter ett ändringsförslag antog församlingen ett direktiv som gavförsamlingens byrå i uppdrag att övervåga den framtida mötesplatsen om intedet franska viseringskravet hävs till nästa möte med församlingen den 25januari 1988. Övriga frågor som debatterades vid oktobermötet varkärnkraftsolyckor, utnyttjande av barn, vetenskapligt samarbete, EFTA och OECDsamt audiovisuella media. har hållit ett möte.Det andra mötet äger rum . diskuteradeöst-väst-förbindelserna med tyngdpunkt på utvecklingen i ,nedrustningsförhandlingarna och i . I fråga om Europarådetsarbete diskuterades åtgärder för att genomföra förslagen från den s.k.Colombokommissionen och för att utveckla samarbetet med EG. I modon 1986/87:U508 av m.fl. (vpk) föreslås 1. att hos regeringen hemställer ominitiativ till en ny anmälan mot för brott mot Europakon vendonen om de mänskliga rättigheter na inför , 2. att hos regeringen hemställer att Turkietsförtryck av kurderna tas upp i särskild ordning i , 3. att hos regeringen hemställer om åtgärder föratt begränsa ' kontakterna och utbytet inom skilda områden med så länge den nuvarande regimen har makten i landet. I motion1986/87:U517 av m.fl. (s) sägs att dllsammans UU1987/88:17 med andraländer måste skärpa sin hållning mot den turkiska regeringen. som träffades med har inte lett Det bör övervägas att återigen göra en anmälan mot Det kan inte godtas att det inom Europarådetsram finns en dubbelstandard i fråga om demokrad och respektenför mänskliga rättigheter. Varje land har en plikt att tillse att överträdelseroch kränkningar av stadga och konvention i annat land upphör. Turkietkan i längden inte vara medlem i , om landet inte uppfyllervillkoren för medlemskap, heter det i motionen. Frågan om och har tidigare fleragånger behandlats av utskottet, senast i betänkande UU 1986/87:8.1 dettakonstaterades bl.a. att spelat en särskilt aktiv roll vad gäller attkritiskt granska utvecklingen i i fråga om mänskliga rättigheter. Ävenom utskottet noterade att förbättringar skett i detta hänseende konstateradeutskottet att ännu mycket återstår innan kan kallas en fullvärdigdemokrati. Den beskrivningen är fortfarande giltig, även om vissa steg tagits idemokratisk riktning i . Situationen i har länge varit föremål för enkritisk granskning och debatt i . avkunnade en militärdomstol i förstainstans dom i den pågående rättegången mot den fackligacentralorganisationen , dess anslutna förbund och ledare, varvid 264fackliga ledare dömdes till mellan ett och fängelse. Med ett par smärreundantag förklarades organisationerna upplösta. Domen har överklagats, och detkommer sannolikt att ta innan något slutligt utslagföreligger i högsta instans. Samtliga åtalade är på fri fot. Frågan om de fackhga rätdgheterna i var föremålför en hearing som juridiska utskottet i genomförde i den 7 september 1987.1 mötet deltogrepresentanter för turkiska och internationella fackliga organisationer, ,turkiska parlamentariker och arbetsgivarföreträdare. De internationella fackliga organisationerna riktade starkkritik mot bristen på fackliga rättigheter i . har vänt sig till de turkiskamyndigheterna med kritik mot att samvetsfångar fortfarande hålls fängslade, attfångar torterats och misshandlats. Organisationen har undersökt hurmilitärdomstolar genomfört rättegångar mot politiska fångar och funnit attförfarandena inte uppfyllt internationella normer för korrekt rättegång. Ett antal politiska ledare, bland dem de f.d.premiärministrarna , har vid olika domstolar i Turkietåtalats för brott mot det av militären instiftade tioåriga förbudet för dem attdelta i det politiska livet. Bannlysningen av dessa politiker hävdes efter enfolkomröstning . Parlamentsval har utlysts till den 29november 1987. Den 16november 1987 återvände generalsekreterarna för kom- munistiska pard, HaydarKudu, och för arbetarparti, , UU 1987/88:17 De åtföljdesav parlamentariker och journalister från . Vid ankomsten arresteradesde båda turkiska politikerna och fördes till Frågan harförts upp till av de socialistiska och kommunistiska gruppernadär, vilka också begärt att Kutlu och Sargin skall Kurdernassituadon har varit föremål för utskottets behandling under en följd av år. Enutförlig beskrivning av det kurdiska folkets situation och geografiskabelägenhet har givits under tidigare behandlingar av frågan, och utskottet fårhänvisa till dessa (UU 1982/83:4, UU 1983/84:123, UU 1985/86:2 och UU1987/88:4). Oroligheternai gränstrakterna i sydöstra delen av , som bl.a. befolkas av kurder,pågår alltjämt. dödades 14 turkiska bybor vid ett brutaltöverfall i närheten av gränsen dll . Turkiska flygvapnet svarade medmassiva bombanfall mot vad som uppgavs vara kurdiska baser och förråd på andrasidan gränsen. Detta följdes i sin tur av ett nytt överfall mot en turkisk by,nära gränsen till , varvid åtta bybor, däribland flera barn,dödades. Det är uppenbar fara för en eskalering av våldet. Den 19 juli 1987hävdes den återstående militära undantagslagstiftningen efter att ha varit ikraft , då den infördes i 13 av 67 provinser avregeringen . Civila undantagslagar kvarstår i nio provinser. Detförfarande som inleddes genom att dllsammans med ,, och anmälde inför den europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna avslutades med den slutrapport somframlades . I enlighet med vad som stadgades i förlikningenskulle rapporten, som framför allt redogör för de åtgärder den turkiskaregeringen vidtagit för att se dll att tortyr inte förekommer i landet, inteoffentliggöras. har inga invändningar mot att dokumentet publiceras,men detta förutsätter att övriga berörda parter är införstådda. Procedureninför kommissionen har sannolikt bidragit till att påskynda den demokradskautvecklingen i . Den28 meddelade generalsekreterare att Turkietbeslutat medge individuell klagorätt till den europeiska kommissionen förmänskliga rätdgheter. gjorde emellertid vissa förbehåll, vilkas närmareinnebörd riu kommer att studeras av organ. Ett steg för attförbättra skyddet av de mänskliga rätdgheterna har därmed emellerdd tagits avTurkiet. Ettytterligare steg blir de parlamentsval som skall äga rum den 29 november 1987.Det nuvarande parlamentet valdes inte i demokratisk ordning, eftersom inte allapolitiska krafter dlläts delta. Ett fritt valt parlament med deltagande avsamtliga politiska krafter är en förutsättning för att landet skall kunnabetecknas som en parlamentarisk demokrad. Utskottet UU 1987/88:17 Utskottethar tagit del av den svenska Europarådsdelegadonens och regeringens berättelseroch konstaterar med dllfredsställelse att behandlat en rad frågorav central polidsk, ekonomisk, social, kulturell och rättslig betydelse. Arbetettill skydd för de mänskliga rättigheterna bör även ges hög prioritet.Vad gäller situationen i finner utskottet det angeläget att Europarådetäven framgent noga följer utvecklingen av landets återgång till demokratisktstyre liksom läget rörande de mänskliga rättigheterna. Utskottetföljer med intresse det pågående arbetet att skapa bättre och effektivaresamarbete med EG på ett sådant sätt att dubbelarbete undviks. Utskottet finnerdet angeläget att i det sammanhanget understryka att samarbetet bör utformas påett sådant sätt att idendtet och särprägel bibehålls. Utskottethar därutöver ingen kommentar till berättelserna utan föreslår att de läggs dllhandlingarna. Avredogörelsen ovan och av utskottets tidigare betänkanden har framgått attSverige spelat en särskilt aktiv roll när det gäller att kridskt granskautvecklingen i i fråga om mänskliga rättigheter. Utrikesministernuttalade i ett svar på interpellation 1986/87:187 om denpolitiska utvecklingen i : Detär regeringens avsikt att även fortsättningsvis noga följa utveckhngen iTurkiet och utnyttja de möjligheter som ges i organ, den internadonellaarbetsorganisationen och andra fora för att söka bidra till att hållademokratiseringsprocessen levande. Utskottetutgår från att även den svenska parlamentarikerdelegationen vid Europarådetfortsättningsvis kommer att bevaka utvecklingen i noga. Det återstårännu mycket innan kan kallas en fullvärdig demokrati. Det haremellertid skett förbättringar med avseende på mänskliga rätdgheter såsomTurkiets erkännande av kommissions för mänskliga rätdgheterbehörighet att pröva individuella fall, kampen mot tortyr och misshandel,upphävandet av den militära undantagslagsdftningen och de polidskabannlysningarna och det förestående valet dll pariamentet. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att något nytt initiativ avregeringen nu inte är meningsfullt. Yrkande 1 i motion U508och motion U517 avstyrks därmed. Detär den turkiska regeringens uppgift att skapa sådana förhållanden i de östradelarna av landet att de olika etniska grupperna kan leva i fred, få del av denekonomiska utvecklingen och bibehålla sina språk och kulturella särdrag. Frånsvensk sida har vi fördömt alla former av terrorism. Vår uppfattning är attterrorism bör bekämpas med politiska och polisiära medel och inte med krigshandlingar.Utskottet tar därför avstånd såväl från terroristdåden mot UU 1987/88:17civilbefolkningen som från militära aktioner som inte kan ansesförenliga med folkrättens principer. Bombningarna leder bara till att våldettrappas upp ytterligare. Såsom utskottet redan tidigare yttrat (UU 1985/86:2 och UU1987/88:4) är inte primärt forum för frågor rörande kurdernassituation och rätdgheter, eftersom endast är ett av de länder som haren kurdisk minoritet. Det borde trots detta vara möjligt att i Europarådetbehandla frågan om kurdernas situadon. Utskottet har med tillfredsställelse noterat Turkietsförklaring om att landet nu erkänner kommissionens behörighetatt pröva enskilda klagomål enligt artikel 25. Härmedöppnas eventuellt även möjligheter för kurder att få sina klagomål behandladeav europeiska kommissionen för mänskliga rättigheter. Utskottet anser dock att regeringen bör fortsätta attbevaka det kurdiska folkets situation för att, så snart tillfälle ges,undersöka möjligheterna att ta upp frågan i lämpligt forum. Yrkande 2i modon U508 får därmed anses besvarat. I motion U508 föreslås också att bör begränsakontakterna med så länge den nuvarande regimen har makten i landet. Utskottet vill med anledning härav framhålla att det stårfast vid sitt påpekande i betänkande UU 1986/87:8, att det inte ärsvensk praxis att med regeringsbeslut begränsa politiska, ekonomiska och andrakontakter med ett land i syfte att markera en viss uppfattning om förhållandenai landet. Yrkande 3i motion U508 avstyrks därmed. 1. att riksdagenavslår modon 1986/87:U508 yrkande 1 och motion 1986/87:U517, 2. att riksdagenförklarar modon 1986/87:U508 yrkande 2, besvarat med vad utskottet anfört, 3. att riksdagenavslår motion 1986/87: U508 yrkande 3, 4. att riksdagenlägger till handlingarna a) redogörelsen1987/88:12 från svenska delegadonen vid parlamentariska(rådgivande) församling rörande församlingsmötena april1986-januari 1987 (38:e sessionen), b) regeringensskrivelse /88:15 med redogörelse för verksamheten inom . Närvarande: (c), (), 1987/88:17 (m), AxelAndersson (s), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), ()och ().