bet · GB01JuU29 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är somdepartementschefen uttalar angeläget att domstolarna utnyttjar den möjlighettill kortare handläggningstider som lagändringen möjliggör. Det förtjänar förövrigt framhållas att lagändringen tillkom efter inifiativ frånförvaltningsdomstolshåll, varvid framhölls att de ändrade handläggningsrutinersom skulle bli följden av ändringen' skulle kunna bidra till att förkortahandläggningsfiderna. Med hänsyn fill att situationen vad gäller de långahandläggningstiderna har försämrats vill utskottet tillägga attdet kan finnas anledning för domstolarna att i större utsträckning än hittillsöverväga om det inte kan vara aktuellt att avgöra ett skattemål oaktat yttrandeinte har inkommit från den skattskyldiges motpart (jfr 10 §förvaltningsprocesslagen). Utöver nu redovisade uttalanden vill utskottet erinra omatf def arbete som i olika hänseenden pågår på en förenkling avtaxeringsförfarandet och skatteprocessen åtminstone torde medföra atfarbetsläget också i domstolarna kan förbättras. Någon åtgärd från riksdagenssida är för riärvarande inte påkallad enligt utskottets mening. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Ju409 och Ju411. Hemställan JuU 1987/88:29 attriksdagen med bifall till regeringens förslag fill Allmänna förvaltningsdomstolarnaför /89 anvisar eft förslagsanslag om , 2. beträffandesnabbare handläggning atfriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Ju409 och 1987/88:Ju411. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. Regeringen har under punkt D 4 (s. 91 och 92) föreslagitriksdagen att till Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag om . 1987/88:Ju403 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag innebärande att hyresnämnd ochbostadsdomstol avskaffas och ärendena överförs fill allmän domstol.Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Bo211. 1987/88:Ju410 av . m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en begränsad översyn av rättskipningensorganisation i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:Ju812 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. aft beslutar atf de s.k. eko-domstolarnaskall avvecklas fi.o.m. 1988/89, 6. att riksdagenhos regeringen begär aff en översyn av domsfolsorganisa-tionen görs i syfte attminska antalet specialdomsfolar, 7. att riksdagenbeslutar atf avveckla bosfadsdomstolen och hyresnämnderna i enlighet med vadsom har anförts i motionen, 8. att riksdagenunder anslaget D 4. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. för budgetåret1988/89 anslår 5 milj. kr. mindre än vad regeringen har föreslagit. I de föreliggande motionerna riktas erinringar mot detnuvarande systemet medspecialdomsfolar och partssammansaffa domstolar m.m. Särskilt vänder man sigmot hyresnämnderna och bosfadsdomstolen samt mot ordningen ' Mofionerna mynnar uf i yrkanden om översyn eller avskaffandeav det nuvarande systemet. Frågorom rättskipningens organisafion-däribland de frågorsom tas upp i JuU 1987/88:29 de nu aktuella motionerna - behandladesutförligt av utskottet i betänkandet JuU 1985/86:28. Frågornabehandlades på nytt i betänkandet JuU 1986/87:25. hänvisastill redogörelserna i de betänkandena. Sammanfattningsvis har utskottet vid tidigareställningstaganden i saken funnit aff det - i ett läge där snart sagt samtligadå aktualiserade motions-spörsmål antingen hade bedömts avstatsmakterna eller var under övervägande - inte fanns tillräckliga skäl förriksdagen att initiera någon översyn. Det sagda borde emellertid infe hindraatt man, då frågor av detta slag kominer upp fill bedömning i takt med aftreformarbetet fortskrider, noga överväger behovet och lämpligheten av ensärreglering. I anslutning till de nu aktuella motionerna vill utskoffeftillägga atf resultaten av de i betänkandet JuU 1986/87:25 nämnda arbetenaangående hyresprocessen och de s.k. eko-domstolarna numera framlagts ochövervägs i . Utskottet vidhåller den ståndpunkt i saken som utskottetintog . Regeringen föreslår en medelsanvisning om drygt 43.5 milj.kr., vilket innebär en planenlig real utgiftsminskning. 1 motion 812 föresläs -i konsekvens med yrkandet i samma motion om en avveckling av bostadsdomstolenoch hyresnämnderna - aff anslaget minskas med 5 milj. kr. Utskoffef, som i def föregående avstyrkt bifall fillavvecklingsyrkandef i mofion Ju8l2, godtar regeringens förslag. 1. beträffandespeclaldomslotar m.m. aftriksdagen avslår mofion 1987/88:Ju403, motion 1987/88:Ju410 och motion1987/88:Ju812 i denna del (yrkandena 5. 6 och 7). aftriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag på mofionl987/88:Ju812 i denna del (yrkande 8) till Bostadsdomstolen och hyresnämndernam.m: för /89 anvisar ett förslagsanslag om . Regeringen har under punkt D 5 (s. 92-94) föreslagitriksdagen att till Försäkringsdomstolarna för /89 anvisa eftförslagsanslag om . Motioner .JuU 1987/88:29 1987/88:Ju406 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom domstolarna i övre . 1987/88:Ju407av m.fl. (fp) vari yrkas aff som sin mening gerregeringen fill känna vad i mofionen anförts om väntefiderna iförsäkringsdomsfolarna. Mofiveringen återfinns i motion 1987/88:Sf266. Försäkringsdomsfolarna är försäkringsrätterna ochförsäkringsöverdomsfolen. Försäkringsrätterna prövar främst överklagade ärenden fränförsäkringskassorna som gäller socialförsäkringen. Def finns treförsäkringsrätter, en för i Handen (fem avdelningar), en försödra i (fem avdelningar) och en för norra i (två avdelningar). Försäkringsöverdomsfolen prövar som sista instans mål somöverklagas från försäkringsrätterna och eller som dennastyrelse underställer domstolen. Domstolen har tio lagfarna och nio andraledamöter. Anslaget D 5. Försäkringsdomsfolarna är nytt. Tidigareanvisades medel för dessa domstolar under femte huvudtiteln, anslagen B 1.Försäkringsöverdomsfolen och B 2. I budgetpropositionenanges- under hänvisning till bl.a. uttalanden av utskottet i betänkandet JuU1985/86:28 om rättskipningens organisation - atf försäkringsdomstolarna börföras över till ansvarsområde och att börfå uppgiften aft vara central förvaltningsmyndighet för dem. Jusfifieministernräknar med atf härigenom skall uppkomma rationaliserings- och effektivitetsvinsterav olika slag. Infe minst gäller detta möjligheterna aff ge domstolarnaadministrativ service, exempelvis genom utbildning och personalutveckling,ADB-utveckling m.m. Utskottet ansluter sig till justitieministerns bedömningar. Av statistiska uppgifter som fogats fillbudgetproposifionen (s. 135) framgår atf både antalet inkomna och antaletbalanserade mål vid försäkringsöverdomsfolen och försäkringsrätterna har gåttned . Som jusfitieministern anger är emellerfidarbetsläget vid försäkringsdomsfolarna alltjämt ansträngt, och degenomsnittliga omloppstiderna för målen, , är med hänsyn fillmålens betydelse för de försäkrade infe acceptabla. Även i motion Ju407 riktasuppmärksamheten mot väntetiderna i försäkringsdomsfolarna, och mofionärernabegär eff fillkännagivande till regeringen i saken. Utskottet noterar att regeringens förslag tillmedelsanvisning mot bakgrund av def bekymmersamma arbetsläget bygger på enbegränsad fillämp- ning avhuvudförslaget om besparingar. Förslaget innebär en uppräkning JuU1987/88:29 med i def närmaste 2 milj. kr. jämfört med innevarande budgetårsamtidigt som ytterligare 2,4 milj. kr. beräknas under anslaget F 5. Vissadomstolskostnader för kostnader för sakkunniga vid försäkringsdomstolarna. Detförtjänar också nämnas atf . beräknas för efterutbildning. Mot denna bakgrund och med beaktande av derationaliserings- och effektivitetsvinster som omnämnts godtar utskottetregeringens förslag. Vad gäller mofionsönskemålef utgår utskottet från aftdomstolsverket på sedvanligt sätt fortlöpande följer målufvecklingen ochinitierar de åtgärder som kan påkallas. Något tillkännagivande från riksdagenssida påkallas därför inte. I budgetproposifionen far justitieministern upp frågan omarbetsformer, organisafion m.m. när det gäller försäkringsdomstolarna. Enligtjusfitieministern bör närmare analysera förutsättningarna atfpå sikt samordna försäkringsrätterna med de allmänna förvaltningsdomstolarnaoch därvid belysa de konsekvenser av skilda slag som följer med olikalösningar. Arbetet bör redovisas senast vid utgången av . Med utgångspunkt i uppdraget fill anges imofion.Ju406 ett sammanförande av de tre försäkringsrätterna med kammarrätternasom en möjlighet som kommer aff övervägas. Motionärerna rikfar uppmärksamhetenpå att den kammarrätt som finns i ligger i medanförsäkringsrätten ligger i . De föreslår därför atf såsom ett särskiltalternafiv prövas aff i den nya ordningen fill förlägga en kammarrätteller någon avdelning av kammarrätten i . För detta alternativ talarenligt motionärema allmänhetens och nämndemännens intresse av närhet filldomstolen. En sådan lösning skulle också leda fill en bättre överensstämmelsemed landets indelning i hovräftsområden som den skulle främjadomarrekryteringen. Utskottet vill för sin del först erinra om aft underuppbyggandet av kammarräffsorganisationen i början av 1970-falet tvåavdelningar av kammarrätten i tjänstgjorde i Sundsvall.Mofionärernas tanke på en motsvarande anordning är alltså infe oprövad. Iövrigt anser utskottet att uppdraget fill i budgetpropositionenär så öppet beskrivet aft verket inte gärna kan underlåta atf pröva dealternativ som motionärerna skisserar. 1 linje härmed vill utskottet endastanmärka att vid uppdragets fullgörande givetvis också böröverväga försäkringsöverdomsto-lens ställning. Något fillkännagivande tillregeringen som mofionärerna önskar påkallas infe. 1. beträffande medebanvistungen aff fill Försäkringsdomstolarna för /89 anvisar eff förslagsanslag om , 14 2. beträffandeväntetider J"'- 1987/88:29 aff riksdagenavslår motion 1987/88:Ju407, 3. beträffandedomstolarna i övre Norrtand aff avslår motion 1987/88:Ju406. Utrustning till domstolar m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 95) öch hemställer att fill Utrustning titt domstolar m.m. /89 anvisar ett reservationsanslag om . Närvarande: (), (). i (s), (), (), (), (), (), (). (), (), (), (), () och Ingbrift Irhammar (c). Antalet nämndemän (punkt 3, mom. 2) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s.5 som börjarmed "Med hänsyn" och slutar med "aktuella motionsyrkandena"bort ha följande lydelse: När utskottet nu på nytt har att behandla frågan omantalet nämndemän i tingsrätt vill utskottet - i likhet med - framhålla aff det frånsåväl allmänt demokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl är angeläget aff den i ett mål medverkande nämndemannagruppen har en så bred förankring i samhället och allsidig sammansättning som möjligt. Minskningen av nämn demännens antal från fem fill fre i de flesta mål i tingsrätt innebär att den önskvärda allsidigheten och bredden har försämrats inom den del av rättskipningen där tyngdpunkten i prakfiken ligger för de allra flesta människor. Utskoffef vill här som sin bestämda mening framhålla atf de skäl som 1983 ansågs fala för atf nämndemännen bör vara fem i mål om brott för vilka gäller eff visst straffminimum i princip talar med samma styrka för denna sammansättning även i övriga mål. Gränsen mellan å ena sidan mål som innehåller komplicerade bevisvärderingsfrägor och grannlaga överväganden i fråga om påföljdsval och å andra sidan mål utan sådana inslag går inte vid fängelse som sfraffminimum för brottet. kannämligen infe sägas aft frågorna om bevisvärdering och påföljdsval JuU1987/88:29 generelltsett är vare sig mera ofta förekommande eller mera grannlaga i mål av denallvarligare kategorin än i mål av den andra kategorin. hellersägas atf påföljderna i mål av den ena kategorin generellt är mera ingripandeför den tilltalade än i mål av den andra kategorin. omsorg ochgrannlagenhet vid rätfens bedömning kan i stället med fog sägas vara likastor i båda slagen av mål, och prövningen av alla enskildheter i ett mål kanallmänt sett antas ske på ett bättre sätt och med större säkerhet om fem lekmändeltar i stället för endast fre. Vad nu sagts leder utskottet till uppfattningen attdomförhetsreglerna för tingsrätt bör ändras på så sätt att den ordning somgällde före ändringen återinförs. Def antal nämndemän som normalt skalldelta i avgörandena bör således bestämmas till fem. Den nu förordade ändringenav domförhetsreglerna bör få till följd aff också de gamla omrösfningsreglernaåtertas. De skäl som i samband med underrätfsreform anfördes för denomrösfningsordningen äger fortfarande bärkraft (se prop. 1969:44 s. 197-221, ILU38 s. 51 och JuU 1981/82:40 s. 8). Sammanfattningsvis anser ufskottet aft de före den 1 juli1983 gällande reglerna för nämndemans medverkan i tingsrätt bör återinföras.Detta bör ske möjligt och på ett sätt som föranleder minsta möjligaövergångsproblem. Vad utskoffef sålunda anfört med anledning av de nuaktuella mofionerna bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels aff utskottets hemsfällanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande antalet nämndemän atfriksdagen med anledning av mofionerna 1987/88:Ju401, 1987/ 88:Ju404 och1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 23, delvis) som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört. Antalet nämndemän (punkt 3, mom. 2) dels aff den del av utskottets yttrande pä s. 5 som börjarmed "Med hänsyn" och slutar med "aktuella motionsyrkandena"bort ha följande lydelse: När utskoftet nu på nytt har att behandla frågan omantalet nämndemän i tingsrätt vill utskottet - i likhet med - framhålla aff def frånsåväl allmänt demokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl är ahgelägef att den i eff mål medverkande nämndemannagruppen haren så bred förankring i samhället och allsidig sammansättning som möjligt. Minskningen av nämn demännens antal från fem till fre i de flesta mål i tingsrätt innebär aff den önskvärda allsidigheten och bredden har försämrats inom den del av rättskipningen där tyngdpunkten'i prakfiken ligger för de allra flesta människor. Utskottet vill här'som sin bestämda mening framhålla aff de skäl som 1983 ansågs fala för atf nämndemännen bör vara fem i mål om brott för vilka gäller ett visst sfraffminimum i princip talar med samma styrka för denna sammansättning även i övriga mål. Gränsen mellan å ena sidan mål som innehåller komplicerade bevisvärderingsfrågor och 16 grannlagaöverväganden i fråga om påföljdsval och å andra sidan mål utan JuU1987/88:29 sådanainslag går inte vid fängelse som straffminimum för brottet. kannämligen infe sägas aff frågorna om bevisvärdering och påföljdsval generelltsett är vare sig mera ofta förekommande eller mera grannlaga i mål av denallvarligare kategorin än i mål av den andra kategorin. hellersägas aft påföljderna i mål av den ena kategorin generellt är mera ingripandeför den tilltalade än i mål av den andra kategorin. omsorg ochgrannlagenhet vid rättens bedömning kan i stället med fog sägas vara likastor i båda slagen av mål, och prövningen av alla enskildheter i ett mål kanallmänt sett antas ske på ett bättre sätt och med större säkerhet oin fem lekmändelfar i stället för endast tre. Vad nu sagts leder utskoffef fill uppfattningen atf domförhetsreglernaför tingsrätt bör ändras på så sätt atf den ordning som gällde före ändringenår 1983 återinförs. Det antal nämndemän som normalf skall delta i avgörandenabör således bestämmas fill fem. Detta bör ske möjligt och på ett sätt somföranleder minsta möjliga övergångsproblem. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av de nuaktuella motionerna bör som sin mening ge regeringen till känna. dels aft utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande antalet nämndemän attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Ju401, 1987/ 88:Ju404 och1987/88:Ju811 i denna del (yrkande 23, delvis) som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört. Ersättningen till nämndemän (punkt 3, mom. 4) och () anser deb aft den del av utskoffefs yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Ufskottet delar för sin del infe departementschefensuppfattning att den aviserade höjningen skall avse tilläggsbeloppet. Ettersättningssystem för förtroendevalda skall enligt utskottets mening utgå fränprincipen aff alla deltagande nämndemän ersätts lika. Arbetsinsatsen idomstolen är nämligen oberoende av vilken inkomst nämndemannen har i sittordinarie yrke. Den höjning av ersättningen som har förutskickats bör såledesenligt utskottets mening i sin helhet användas för atf höja grundbeloppet.Detta bör med anledning av motion Ju81l som sin mening ge regeringenfill känna. dels aft utskottets hemsfällanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande ersättningen tillnämndemän att med anledning av motion l987/88:Ju81l i denna del(yrkande 24) som sin mening ger regeringen fill känna vad utskoffef anfört. Ökaddelegering (punkt 3, mom. 6) JuU1987/88:29 och () anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "inte erforderlig" bortha följande lydelse: Utskottet har samma inställning som den som nuredovisats och noterar därför med tillfredsställelse atf delegeringsarbetet harfortsatt, senast med beslut om ökad delegering i vissadomstolsärenden (prop. 1987/88:8, JuU 9, rskr. Med hänsyn fill denbetydelse eU effektivt domstolsarbete har för den dömande verksamheten och förpersonalens arbetstillfredsställelse är det angeläget att även fortsättningsvisde möjligheter som finns till delegering fas till vara. Fortsättningsvis bördärför enligt utskottets mening arbetet med fortsatt delegering bedrivas ommöjligt än intensivare. I samband med eft aviserat förslag angående densummariska processen bör t.ex. frågor om ytterligare delegering fillkanslipersonal kunna övervägas. Vad utskottet uttalat bör medanledning av motion Ju812 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande ökad delegering attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Ju812 i denna del (yrkande 3) som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Snabbare handläggning (punkt 4, mom. 2) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utöver nu" och slutar med "och Ju4ir' bort haföljande lydelse: Utöver nu redovisade uttalanden vill utskoftet erinra omatt det arbete som i olika hänseenden pågår på en förenkling av faxeringsförfarandetoch skafteprocessen åtminstone torde medföra att arbetsläget också idomstolarna förbättras. I avvaktan härpå och med beaktande av vad utskoftet iövrigt uttalat får emellerfid tiden nu anses vara mogen aft föreskriva entidsfrist inom vilken taxeringsbesvär senast skall vara avgjorda. Dennatidsfrist bör enligt .utskottets mening bestämmas så aft beslut i länsrättenskall fattas senast efter taxeringsåret. Vad utskottet sålunda uttalat bör med anledningav de nu aktuella motionerna som sin mening ge regeringen till känna. dels aft utskottefs hemsfällanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande snabbare handläggningatt med anledning av motionerna 1987/88:Ju409 och 1987/ 88:Ju411 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 6.Specialdomstolar m.m. (punkt 5, mom. 1) JuU 1987/88:29 (), (), (),(), (), () och Ingbrift Irhammar (c)anser dels atf den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse: Den bild som organisationen av rättskipningen i specielladomstolar och liknande organ företer ger enligt utskottets mening onekligenintryck av splittring, svåröverskådlighet och inkonsekvens. Remissopinionen vidutskottets behandling av saken var också positiv till atf en översynbör ske i riktning mot att nedbringa antalet speciella domstolar och liknandeorgan. Ett flertal av ifrågavarande domstolar och organ är partssammansaffa,dvs. utöver lagfarna ledamöter finns även ledamöter utsedda av vissaintresseorganisationer. Förekomsten av dessa domstolar och organ kan - såsompåvisats vid riksdagsbehandling av liknande frågor tidigare - ge upphov tillnackdelar som ytterst drabbar de enskildas rättssäkerhet. Snarlika rättsligafrågor kan bedömas olika i specialdomstolar och allmänna domstolar. Allmänhetenfår svårare aft förutsäga följderna av vissa rättshandlingar. Detta problemaccentueras i de fall en specialdomsfols avgörande infe kan överklagas fillhögre rätt. Ordningen strider också mot huvudprincipen aff rättskipningen skallvara lokalt förankrad och i prakfisk omfattning ske under medverkan av ortenslekmän. Vad särskilt gäller domstolar och organ som är partssammansaffa kanifrågasättas om dessa kan anses vara oavhängiga och opartiska på det sätt somstadgas i arfikel 6 i konvention om de mänskliga rätfigheterna. Mot denna bakgrund gör utskottet den bedömningen att det -utan hinder av aft näraliggande frågor aktualiserats i olika sammanhang - finnsanledning atf överväga att avskaffa vissa speciella domstolar och liknandeorgan. Som anförts i tidigare sammanhang kan rättens behov av särskildsakkunskap tillgodoses på annat sätt än genom systemet med specialdomstol,t.ex. genom sakkunnigbevisning eller genom medverkan av experter i den vanligadomstolen. Starka skäl talar vidare för aft införa en sådan ordning aft vissasådana domstolars och organs, avgöranden kan i vanlig ordning prövas av hovrättoch högsta domstolen. Vad särskilt gäller hyresprocessen vill utskoffef i likhetmed mofionärerna framhålla aft övertygande skäl talar för att detta målområdeförs över till allmän domstol och aft således hyresnämnderna ochbosfadsdomstolen , avskaffas. Atf så sker med def snaraste är i själva verketenligt utskottets mening av central betydelse för vidmakthållandet av vårrättskulfur. Sammanfattningsvis bör enligt utskottets mening göras enpå sätt framgår av det föregående begränsad översyn i syfte att nedbringaantalet speciella domstolar och organ. Av särskild vikt vid deställningstaganden som sålunda föresfår är aft beakta intresset av attvidmakthålla en bred kunskap och en allmän överblick över hela def juridiskafältet hos dem som är verksamma inom det ordinära domstolssystemef. framhållit i eff fidigare sammanhang är detta nämligen av vifalbetydelse infe bara för de enskilda medborgaresom kommer i kontakt med rättsväsendet utan också för JuU 1987/88:29 Under översynsarbefef är det enligt utskottets meningnaturligt atf överväga den lämpliga fördelningen av målgrupper mellan deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Samordningbör också ske med det pågående översynsarbefef rörande Det bör ankomma på regeringen atf besluta om formernaför den översyn utskottet sålunda förordar. beaktasbehovet av ändrad inriktning för de överväganden som redan pågår, t.ex.rörande de s.k. eko-domstolarna, hyresprocessen och rättegången i Vad utskoftet nu med anledning av de aktuellamofionsyrkandena anfört bör ges regeringen fill känna. dels atf utskottets hemsfällan under moment I bort haföljande lydelse: 1. beträffandespecialdomstolar m.m. atfriksdagen med anledning av mofion 1987/88:Ju403, mofion 1987/ 88:Ju4lO ochmotion 1987/88:Ju812 i denna del (yrkandena 5, 6 och 7) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en översyn i syfte aff nedbringaantalet speciella domstolar och organ m.m. Medelsanvisningen (punktS, mom. 2) (), (), (),(), (), () och Ingbrift Irhammar (c)anser-H/Ter förutsättning av bifall titt reservation 6 - dels aff den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "regeringensförslag" bort ha följande lydelse: I konsekvens med sitt uttalande i det föregående om dencentrala betydelsen av aft hyresnämnderna och bosfadsdomstolen avskaffas meddet snaraste bedömer utskottet att belastningen på det förevarande anslaget kanförutses nedgå med 5 milj. kr. under nästa budgetår. Medelsanvisningen bör - ienlighet med yrkandet därom, i mofion Ju812 - bestämmas mot denna bakgrund. dels aff utskottets hemsfällan under moment 2 bort haföljande lydelse: