bet · GB01FiU30 · 1987-12-31 00:00:00 — Den har ettfördelningspolitiskt innehåll som kan medverka fill omfördelning av hushällensefterfrågan till förmän för de lågavlönade. Medanledning härav yrkar utskottet bifall till den inriktning av skattepolitikensom förordas i motion Fi30 (vpk) yrkande 12. dels att utskoftets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande skattepolitiken att med bifall tillmotion 1987/88:Fi30 yrkande 12 och med avslag pä motionerna l987/88:Fi22yrkande 15, I987/88:Fi24 yrkandena 13 och 14, 1987/88:Fi27 yrkande 6 samt1987/88:Fi28 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Momseffekten på livsmedel (mom. 6) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Riksdagenhar" och pä s. 38 slutar med "av " bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion Fi30 (vpk) att fiden nu är mogenför att avskaffa momsen på matvaror. Regeringen bör förelägga riksdagenett förslag för att genomföra en sådan reform. Enslopad eller sänkt matmoms kan - beroende av hur reformen finansieras fåstor betydelse för mänga hushåll med ansträngd ekonomi.- 1avvaktan på ett förslag om slopad matmoms bör enligt utskottets meningmatpriserna sänkas med hjälp av ökade livsmedelssubventioner. Ett sådantförslag är i överensstämmelse med en rättvis skaftepolitik. Utskottet yrkarbifall fill motion Fi30 (vpk) yrkandena 13 och 14. dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande momseffekten på livsmedel att medbifall fill motion 1987/88:Fi30 yrkandena 13 och 14 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Höjning av vinstskatten (mom. 7) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Motbakgrund av de höga vinsterna och den därav följande överlikvidite ten i bolagen anser utskottet i likhet med vad som anförs i motion Fi30 (vpk) att regeringen bör återkomma med förslag om en vinstskatt pä en nivä som utifrån nuvarande förhållanden inbringar ytterligare ärligen. Bolagen har som stora indragningar skett frän kommunsektorn gått i stort sett fria från ökad beskattning. Med den föreslagna vinstskatten kan en del medel återföras till den offentliga sek- 93 tom för en nödvändigutveckling av dess socialt och samhällsekonomiskt FiU 1987/88:30 viktigadelar. Utskottet yrkar bifall till mofion Fi30 (vpk) yrkande 9. dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande höjning av vinstskatten att medbifall till motion I987/88:Fi30 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Kredit-och valutapolitiken (mom. 8) AnneWibble (fp), (), () och () anser . delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 38 börjar med "Utskottet seri" och på s. 40 slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: Utskottetser mycket positivt på den avreglering som ägt rum på kreditmarknaden sedanbörjan av . En väl fungerande kreditmarknad har stora fördelar fråneffektivitetssynpunkt. De krav på styrning eller begränsning av hushållensuppläningsmöjlighefer som framförts frän olika håll bör därför avvisas. Strävanbör enligt utskottet vara att avlägsna också äterstående rester avkredifregleringen. Det är vidare uppenbart att den av regeringen föreslagnautvidgningen av omsättningsskatten på aktier till fondkommissionärersegenhandel samt införande av en omsättningsskatt på penningmarknaden är steg ifel riktning. Sådana skatter kommer att höja transaktionskostnaderna och därmedförsämra marknadens funktionssätt. Detta kommer bl. a. att försvåra förriksbanken att driva en effektiv kreditpolitik. Utskottet konstaterar ocksåatt man i omvärlden går i motsatt riktning, dvs. sänker eller avskaffar sådanaskatter. Utskottetser posifivt på förslag att avskaffa diskontot. Det har numera misten stor del av sin betydelse och bankerna har frigjort sig alltmerfrån diskontot i sin räntesättning. noteras numera ett slagsjämförelseränla i form av STIBOR (Interbank Offered Råtes). Sä längediskontot finns kvar bör det dock anpassas efter ränteutvecklingen påmarknaden. mening har en alltför stor börda lagts på penningpolitiken.Regeringen har genom att avstå från begränsningar i de offentliga utgifternaunderlåtit att föra en tillräckligt stram finanspolitik. Följden har blivit etthögt ränteläge, som häller tillbaka den för landets framtida välfärdsökningnödvändiga utbyggnaden av produktionskapaciteten. Dethöga ränteläget medför också att det .privata kapitalinflödef förstärks,vilket skapar problem för penningpolitiken och sfatsskuldspolifiken. Denökande likviditeten medför svårigheter för att hålla räntan uppe päavsedd nivä. Pennningmängdens fillväxt skapar också.en risk för ökadinflafionstakt i ett senare skede. ser det har de problem som här berörts också ett starkt samband med den svenska valutaregleringen. En fullständig avreglering av valutapolitiken skulle leda till att den svenska räntenivån kunde sänkas avsevärt. Det skulle få avsevärda posifiva effekter för.både statsskuldens . finansiering ochnäringslivets utbyggnad. Genom att öppna möjligheter för FiU 1987/88:30valutautlänningar att köpa svenska kronobligafioner skulle statsskulden kunnafinansieras till en betydligt lägre räntekostnad. att staten inteskall nettolåna utomlands bör ligga fast. Imofion Fi22 (m) förordas en svensk anknytning till det europeiska monetärasystemet (EMS). Den nuvarande svenska växelkurspolitiken innebär att kronanskurs knyts till ett genomsnitt av omvärldens valutor, den s. k. korgen. Utskottetanser att frågan om en svensk anknytning till det europeiska monetärasamarbetet inte är aktuell. Motion Fi22 yrkande 4 avstyrksdärför av utskottet. anfört om kredit- och valutapolitiken med anledning av mofionernaFi24 yrkande 6 och Fi28 yrkande 6 bör som sin mening ge regeringenoch fullmäktige i till känna. Det anförda innebär också attutskottet avstyrker mofion Fi27 av () yrkande 4 i berörd del. dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse: . 8. beträffande kredit- och valutapolitiken att riksdagenmed anledning av motionerna 1987/88:Fi24 yrkande 6 och I987/88:Fi28 yrkande 6samt med avslag på motionerna 1987/88:Fi22 yrkande 4, 1987/88. :Fi27 yrkande 4,I987/88:Fi30 yrkande 5 och I987/88:N57 yrkande 2 som sin mening ger regeringenoch fullmäktige i fill känna vad utskottet anfört. Kredit- och valutapolitiken (mom. 8) , och (alla m) ariser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med "Utskottet ,ser i" och på s. 40 slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: Utskottetser mycket positivt på den avreglering som ägt rum på kreditmarknaden sedanbörjan av . En väl fungerande kreditmarknad har stora fördelar fråneffektivitetssynpunkt. De krav pä styrning eller begränsning av hushällensupplåningsmöjligheter som framförts frän ohka håll bör därför avvisas. Strävanbör enligt utskottet vara att avlägsna också återstående rester av kreditregleringen.Det är vidare uppenbart att den av regeringen föreslagna utvidgningen avomsättningsskatten på aktier till fondkommissionärers egenhandel samt införandeav en omsättningsskatt på penningmarknaden är steg i fel riktning. Sådanaskatter kommer att höja transaktionskostnaderna och därmed försämra marknadensfunktionssätt. Detta kommer bl. a. att försvåra för att driva eneffekfiv kreditpolitik. Utskottet konstaterar också att man i omvärlden går imotsatt riktning, dvs. sänker eller avskaffar sådana skatter. Utskottetser positivt på förslag att avskaffa diskontot. Det har numera mist en stor del av sin betydelse och bankerna har frigjort sig alltmer från diskontot i sin räntesättning. a. noteras numera ett slags jämförelseränta i form av STIBOR (Interbank Offered Råtes). Så länge diskontot finns kvar bör det dock 95 anpassas efterränteutvecklingen på marknaden. FiU 1987/88:30 mening har en alltför stor börda lagts pä penningpolitiken.Regeringen har genom att avstå från begränsningar i de offenfiiga utgifternaunderlåtit att föra en tillräckligt stram finanspolitik. Följden har blivit etthögt ränteläge, som håller tillbaka den för landets framfida välfärdsökningnödvändiga utbyggnaden av produktionskapaciteten. Dethöga ränteläget medför också att det privata kapitalinflödet förstärks, vilketskapar problem för penningpolifiken och statsskuldspolitiken. Den ökandelikviditeten medför svårigheter för att hålla räntan uppe på avseddnivå. Pennningmängdens tillväxt skapar också en risk för ökad inflafionstakt iett senare skede. ser det har de problem som här berörts också ett starkt samband medden svenska valutaregleringen. En fullständig avreglering av valutapolitikenskulle leda fill att den svenska räntenivån kunde sänkas avsevärt. Det skullefä avsevärda posifiva effekter för både statsskuldens finansiering ochnäringslivets utbyggnad. Genom att öppna möjligheter för valutaufiänningar attköpa svenska kronobligafioner skulle statsskulden kunna finansieras fill enbetydligt lägre räntekostnad. att staten inteskall nettolåna utomlands bör ligga fast. mening bör riksbanksfullmäktige överväga en svensk anknytning tillEMS växelkurssamarbete. Det skulle understryka vär beslutsamhet att hålla enfast valutakurs och därmed möjliggöra en ytteriigare anpassning fill den lägreintemafionella räntenivån. Den ekonomiska politiken i skulle i så fallfå utformas med utgångspunkt i de krav på pris- och lönestabilitet som denfasta växelkurspolitiken ställer. Det skulle inte längre bli möjligt aft medensidigt beslutade devalveringar parera en alltför snabb inhemskkostnadsökning. nu anfört med anledning av motionerna Fi24 (c) yrkande 6 och Fi28(fp) yrkande 6 bör med bifall till motion Fi22 (m) yrkande 4 som sinmening ge regeringen och fullmäkfige i till känna. Det anförda innebärockså att utskottet avstyrker motion Fi27 av () yrkande 4 iberörd del. dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffande kredit- och valutapolitiken att medbifall till motion 1987/88 :Fi22 yrkande 4 och med anledning av mofionerna1987/88:Fi24 yrkande 6 och 1987/88:Fi28 yrkande 6 samt med avslag pä motionerna1987/88:Fi27 yrkande 4, 1987/88:Fi30 yrkande 5 och 1987/88:N57 yrkande 2 somsin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad utskottetanfört, Kredit- och valutapolitiken (mom. 8) iHallstahammar (vpk) anser dels.att den del avutskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Som utskottet" och slutarmed "ökat kraftigt" bort ha följande lydelse: 96 Denhögt uppdrivna vinstnivån har skapat stora ekono- FiU1987/88:30 miska resurser som i händerna på kapitalägarna slussats ut ispekulativa verksamheter, drivit upp börskurserna och via olika kreditbolaglånats ut till konsumenterna. Enbenägenhet att lånefinansiera konsumtion har för mänga löntagare funnits pägmnd av med svag reallöneutveckling. Detta tillsammans medavregleringarna pä kreditområdet har spätt på kredithandeln. Enligt utskottetfinns det risk att denna marknadsinriktade kreditpolitik nu slår tillbakabl.a. i en högt uppdriven länekonsumtion, som för många låginkomsthushåll kaninnebära att framtida eventuella löneförbättringar redan är rntecknade genomhöga räntebetalningar på och amorteringar av lån. Det är därvid uppenbart attdet är de ekonomiskt svagaste hushållen som fill slut stär som förlorare tillföljd av denna politik. delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 38 börjar med "Utskottet seri" och på s. 39 slutar med "fall medför" bort ha följandelydelse: Utskottetser i likhet med vad som anförs i motion N57 kritiskt på den fördaavregleringspolitiken. Här, som på så många andra områden, är det fel att lämnafritt spelmm för de marknadskrafter som uteslutande söker snabb och högavkastning pä kapital. Det är uppenbart att detta kapital ökat snabbt under desenaste åren och drivit upp hastigheten på spekulationskarusellen. Detär enligt utskottet positivt att regeringen nu avser att tillsätta en särskildutredning med uppgift att föreslå ätgärder i syfte att begränsa hushållensskuldsättning och undvika de sociala skadeverkningar som en Stor skuldsättningkan medföra. Utskottet anser dock bl.a. mot denna bakgrund att det är nödvändigtatt återföra kreditgivningen till mera reglerade former. En skärpning avvinstskatten och en investeringsstyrning kan verksamt bidra till en överföringav ekonomiska medel från utlåning för konsumtion till varaktiga investeringaroch en social välfärdspolitik, vilket både den offentliga sektorn och industringynnas av. Med anledning av regeringens förslag att tillsätta en särskildkommission vill utskottet särskilt understryka möjligheterna att nu påprofitens bekostnad höja de lågavlönades löner som en väg att både minskahushållens lånebehov och att minska utrymmet för bolagens spekulativaplaceringar. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Utskottetanser sammanfattningsvis att den i motionerna Fi30 (vpk) och N57 (vpk)framlagda inriktningen av kreditpolitiken bör genomföras. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionerna Fi22 (m), Fi24 (c), Fi27 av AlfSvenssson (c) och Fi28 (fp) i här aktuella delar. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "och valutakursutvecklingen" bort haföljande lydelse: Riksdagenhar redan vid tre fillfällen behandlat och avstyrkt mofiönsyrkandenom valutaregleringens avskaffande (FiU 1987/88:20, FiU 1987/88:27 och UU1987/88:24). Utskottet vill även här tillägga att de erfarenheter som gjortsunder av en avreglerad 7 1987/88. valutapolitik visar atf enomprövning av denna politik nu är nödvändig. FiU 1987/88:30 Enligt utskoftetbör i första hand ett återtagande av de avregleringar som gjorts genomföras.Därutöver behövs i likhet med vad som anförs i motion FiU 30 (vpk) vissaskärpningar äga rum av såväl lagstiftning som tillämpning av befintliga reglerför atf i ökad grad hävda en för värt land självständig ekonomisk politik. Enfortsatt liberalisering, eller redan ett fasthållande vid dagens situation,kan enligt utskottets mening innebära en fortsatt snabb transnationalisering avnäringslivet. Detta kan innebära att både det fackliga och ekonomiskasjälvbestämmandet raseras. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 41 som börjar med "Med det"och slutar med "restriktiv valutapolitik" bort ha följande lydelse: Meddet anförda fillstyrker utskottet motion Fi30 (vpk) yrkande 5 och avstyrkermotionerna Fi22 (m), Fi24 (c), Fi27 av AlfSvensson (c) och Fi28 (fp) i berördadelar. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffandekredit- och valutapolitiken att med bifall fill motionerna1987/88:Fi30 yrkande 5 och 1987/88:N57 yrkande 2 samt med avslag på motionerna1987/88:Fi22 yrkande 4, l987/88:Fi24 yrkande 6, 1987/88:Fi27 yrkande 4 och1987//88:Fi28 yrkande 6 som sin mening ger regeringen och fullmäktige iriksbanken till känna vad utskottet anfört. 22.Statsskuldspolitiken (mom. 9) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med "Hushållensinsättningar" och pä s. 43 slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Hushällensinsättningar i allemanssparandet har blivit något störreän som fömtsägs . Fram hade drygt 40miljarder kronor safts in i i denna sparform. mening har med tiden allt fler problem blivit uppenbara med dennauppläningsform. För det första ärallemanssparandet en dyr upplåningsform för staten. Fördet andra leder en fortsatt ökning av allemanssparandet till attlikvidiseringen av statsskulden tilltar. Allemanssparandet är en avistasparform som ger insättaren rätt att ta ut sina insatta medel mot enmindre uttagsavgift. Upplåningen är således extremt kort fill sin karaktärvilket underminerar . Fördet tredje får ett skattegynnat sparande i statsskulden egendomliga och störandekonsekvenser när som det offentliga sparandet visar ett överskottoch de icke-finansiella företagen har ett negativt sparande till följd avökade investeringar. Allemanssparandet i infördes i dåstaten hade ett stort sparandeunderskott och näringsli- vet ett överskott. Det vardå rationellt att låta hushällen placera sina FiU 1987/88:30 sparmedeldirekt i statsskulden. När nu det omvända förhållandet råder bör detskattegynnade sparandet i stället styras till näringslivet för att underiättadess utbyggnad. Fördet fjärde skulle möjligheter aft bedriva en effektiv kreditpolitikunderlättas om vid sin upplåning i större utsträckning kundeanvända sig av statsskuldväxlar och riksobligationer. Detär inte bara allemanssparandet utan också sparande i premie- ochsparobligationer som är förknippat med betydande skattefavörer. De bådaobligationsformerna är dessutom administrativt krävande, vilket ytterligarehöjer kostnaderna. Utskottet finner det svårt att motivera varför just sparandeät staten frän hushållens sida skall vara särskilt gynnat i skattehänseende.Sparstimulanser bör i stället ges en mer generell utformning. uppfattning är statsskuldväxlar och riksobligationer tväupplåningsformer som fungerar smidigt. De är dessutom kosfnadseffekfiva,varför de bör ges företräde framför andra uppläningsinstmment. Vidden förestående översynen av finns det enligt utskottetsmening anledning att beakta den målkonflikt som föreligger. mening är kontorets primära uppgift att på ett kostnadseffektivtsätt svara för statens upplåning och för förvaltningen av dess skuld. Därvid mästestatsuppläningens konsekvenser för penningpolitiken beaktas. Däremot är det enkomplikation, om också tilldelas uppgiften att främjahushållssparandet, även till priset av högre skuldtjänstkostnader. Hushållenssparande bör i stället sfimuleras främst med generella ekonomisk-politiskaåtgärder. dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande statsskuldspolitiken att med bifalltill motion 1987/88:Fi22 yrkande 3 som sin mening ger fullmäktige iriksgäldskontoret till känna vad utskottet anfört. Inbetalning på likviditetskonto (mom. 10) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Bankeroch" och på s. 49 slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar inte propositionens uppfattning att en likviditetsindragning är enlämplig åtgärd för att hejda kreditexpansionen, minska löneglidningen ochstoppa fusionsaktiviteten i näringslivet. Det är en åtgärd som möjligenangriper symptomen pä en del av svagheterna i den svenska ekonomin. Detendenser till överhettning som noterats i den svenska ekonomin borde i ställetha motverkats genom en stramare finanspolitik innebärande lägre offenfiigautgifter. Redan av det skälet bör regeringens förslag tilllikviditetsindragning avvisas. Det finns också anledningatt avvisa förslaget pä grund av dess mycket 99 bristfälliga utformning.Företagen gottgörs en ränta på de innestående FiU 1987/88:30 medlen som ärmindre än hälften av den som medlen skulle kunna avkasta på penning- ochobligationsmarknaden. Konsekvensen härav blir att likviditetsindragningen iverkligheten är ett slags beskattning. Basen för denna beskattning är en heltannan än den som använts vid tidigare likviditetsindragningar. Utgångspunktenför beräkningen av det belopp som skall sättas in på likviditetskonto iriksbanken är vissa av de likvida tillgångarna i företagets balansräkning.Företagens likvida tillgångar är emellertid inte detsamma som deras likviditet,vilket är det begrepp som används i propositionen. Ett företag kan ha storalikvida tillgångar utan att för den skull ha hög likviditet. Vid beräkning avett företags Ukvidilet, dvs. betalningsberedskap, måste nämligen hänsyn ocksåtas till företagets kortfristiga skulder. Detta beaktas emellertid inte enligtlagförslaget. Genomatt utgå frän vissa poster i företagens balansräkningar skapas också en storosäkerhet beträffande tillämpningen av förslaget. Företagen är nämligen intebundna att följa bokföringslagens schema. Andra uppställningar får användas omde ger en med lagens schema likvärdig överblick över rörelsens ställning. Detinnebär att vad som redovisas under de olika posterna varierar från företagtill företag och att någon enhetlig praxis inte finns. Balansräkningen ärsåledes inte ett användbart underlag för denna typ av åtgärder. Det finns risk för att företagen, inte kommer att . Somframgår av skrivelser till utskottet finns det dessutom ett stort antalgränsdragningsproblem. Detär allvarligt att regeringen inte utrett förslaget ordentligt eller låtitremissbehandla det. Lagrådets yttrande visar att så borde ha skett. Lltskotfetanser mot bakgrund härav att förslaget om inbetalning på likviditetskonto böravvisas av . Därigenom behöver inte vidta nägra åtgärder medanledning av motionerna Fi21 och Fi23. dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande inbetalning på likviditetskonto atf riksdagenmed bifall till motionerna l987/88:Fi22 yrkande 12, 1987/88:Fi26 ochl987/88:Fi28 yrkande 11 avslår mofionerna 1987/88:Fi21, l987/88:Fi23 och1987/88:Fi30 yrkandena 7 och 8 samt det i proposition 1987/88:150 bilaga 3punkt 2 framlagda förslaget till lag om inbetalning på likviditetskonto. Inbetalning på likviditetskonto (mom. 10) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med "I propositionen"och på s. 49 slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Ipropositionen föreslås att en likviditetsindragning i de större företagengenomförs. Indragningen beräknas uppgå till ca . De indragnamedlen skall enligt förslaget återbetalas . Imotionema Fi22 (m), Fi26 av () och Fi28 (fp) motsät ter sig motionärerna alla former av likviditetsindragning. I motionerna Fi21 100 av Per ()och Fi23 av () godkänns FiU 1987/88:30 förslaget ipropositionen under förutsättning att vissa undantag bl. a. för deallmännytfiga bostadsföretagen görs. 1motion Fi30 (vpk) föreslås att en likviditetsindragning av den angivnastorleksordningen ersätts med en engångsskatt och att denna förstärkning avstatsinkomsterna tillförs den gemensamma sektorn och utnyttjas för enförstärkning av främst vården, omsorgen och utbildningen i samhället. tidigare nämnt i betänkandet har den förda polifiken inneburit att stora likvida tillgångar skapats inom näringslivet. skett som denoffenfiiga sektorn och de fördelningspolifiska reformerna hållits tillbaka. Denstora likviditeten har medverkat till spekulation och snabba klipp, uppköp avindustrier med fusionering och nedläggning av företag som följd.Kreditexpansionen är också ett resultat av detta likviditetsöverskott. Dessaresurser måste enligt utskottet användas för en investerings- ochfördelningspolitik i enlighet med vad som föreslås i motion Fi30 (vpk).Utskottet förordar därför att de indragna medlen skall dras in fill statskassani form av en engångsskatt och sålunda inte återbetalas. Utskottetavstyrker följaktligen förslaget i proposition 150 bilaga 3 punkt 2 ochtillstyrker motion Fi30 (vpk) yrkandena 7 och 8. Avvad utskottet här anfört följer att övriga mofiönsyrkanden som behandlarförslaget till inbetalning på likviditetskonto avstyrks. rfe/j att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: . 10. beträffande inbetalning på likvidUetskonto attriksdagen med bifall fill mofion 1987/88:Fi30 yrkandena 7 och 8 avslårmotionerna 1987/88:Fi2I, I987/88:Fi22 yrkande 12, I987/88:Fi23, I987/88:Fi26 och1987/88:Fi28 yrkande II samt i proposition 1987/88:150 bilaga 3 punkt 2framlagt förslag till lag om inbetalning på likviditetskonto. Prisregleringar (mom. 11) AnneWibble (fp), (), (), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetbehandlade" och slutarmed "yrkande 12" bort ha följande lydelse: Svenskaoch internafioneila undersökningar har gång efter annan slagit fast attprisregleringar har negativa verkningar på det marknadsekonomiska systemetsfunktionssätt och aldrig varaktigt kan hålla ned prisstegringen.