bet · GB01JoU25 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagenuttalade att det är angeläget att de medel som staten under enövergångsperiod ställer till förfogande för att underlättaproduktionsanpassningen utnyttjas för alt stödja en inriktning av produktionensom minskar belastningen på samhällets och på lantbruketsekonomi. Jagvill i detta sammanhang betona vikten av att detta utnyttjande sker på ett sättsom även i vidare mening bidrar till uppfyllandet av de fastställdamålen för livsmedelspoliliken. Vid valet av åtgärder för att minskabelastningen är det således viktigt att beakta de regionala,fördel-ningsmässiga och miljöpåverkande effekterna av de olika former somprövats eller kan komma i fråga för att främja en ändamålsenlig produktionsstruktur. Världsmarknadsprisernafluktuerar väsentligt över tiden. ligger priserna på en mycketlåg nivå. Det är inte möjligt att avgöra till vilket pris det svenskaspannmålsöverskottet av skörd kan exporteras. Exportkostnaderna, dvs.skillnaden mellan svenskt pris och världsmarknadspris, är höga,men är alltså svåra att förutsäga även på relativt kort sikt. Enannan faktor som är av stor betydelse i sammanhanget är skördens storlek. Detär av naturliga skäl omöjligt att förutsäga den exakta storleken pådenna. Jordbruksnämndenhar lämnat förslag till ändringar av de preliminära spannmålspriserna. Jag haringet att invända mot förslagen. De definitiva priserna fastställs emellertidförst då såväl skördens storlek som världsmarknadspriserna kan anges medstörte säkerhet. Denstörsta osäkerhetsfaktorn är nivån på världsmarknadspriserna. Med hänsyntill osäkerheten om éxportkostnaden anser jag det därför inte vara meningsfulltatt söka precisera beloppet för statens delansvar. Det bör görasförst . Jaghar i min anmälan till budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 11)beräknat att delansvarskostnaden blir 250 milj. kr. med anlagande av enexportkostnad på . per kg spannmål. Jag har därvid utgått från ettöverskott på I 000 milj. kg. har uttalat att delta är den kvantitetsom normalt bör betraktas som överskott i detta sammanhang. Riksdagenhar vidare beslutat att statens delansvar skall utgöra av kostnaderna förexportöverskoltet vid normalskörd (1 000 milj. kg) och alt delansvaret skalltrappas ned för vilken staten påtagit sig detta ansvar. Minutgångspunkt har varit alt statens delansvar avsåg hela kvantiteten fem ha trappats ned . Detta är den avtrappning som ursprungligen användes för att söka förutsäga kostnader na för delansvaret . Kostnaden per kg har ökat väsentligt - och därmed totalkostnaden men avtrappnings- 30 modellen vad avserkvantiteten är fortfarande tillämplig. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. Il), JoU 1987/88:25mot bakgrund av den osäkerhet som föreligger, föreslagit att den underförslagsanslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område upptagnaanslagsposten Samhällets delansvar för överskottsarealen tas upp som enförslagsvis post av . har beslutat i enlighet med regeringensförslag (JoU 1987/88:17, rskr. Jordbruksnämndenföreslår att en reserv inom regleringsekonomin bör övervägas för att finansieraunderskott vid skördevariationer. Jaganser att regeringen bör ta ställning till huruvida en sådan reserv skallinrättas först när nämnden närmare har övervägt frågan. Utskottetbehandlar i detta avsnitt dels följdmotioner angående statens delansvar förkostnaderna för exportöverskoltet, dels ett antal fristående motioner somhuvudsakligen berör omställningsprogrammet och utveckhng av alternativaråvaror m.m. Samtligaoppositionspartier har framlagt motioner av innebörd att statens delansvar böruppgå till och ej avtrappas. Dessa är Jo59(vpk) yrkande 5, Jo61 (m) yrkande 4, Jo64 (c) yrkande 4 (delvis) och Jo69 (fp)yrkande 4. I motionerna framhålls bl.a. att tidigare riksdagsbeslut i dennafråga inte ger stöd för den avtrappning av kostnadsansvaret som föreslås ipropositionen. Utskottet får medanledning härav anföra följande. Regeringensförslag i proposition 1984/85:166 om livsmedelspolitiken innebar bl.a. attsamhället borde ta ett delansvar för överskottsarealens kostnader. Andelen församhället borde vara , medan näringen borde svara för , räknat vidnormalskörd. Samhällets kostnader för beräknades till 160 milj.kr., för att därefter minska. Kostnaderna för en femårsperiod beräknades tillsammanlagt 600 milj. kr. Det skulle i första hand ankomma på jordbruket attaktivt arbeta för att anpassningsåtgärderna på vegetabilieområdel ledde framlill att samhällets delansvar i finansieringen av överskottsproduktionen kundeupphöra. En utvärdering av anpassningsåtgärderna skulle ske efterfemårsperiodens slut, varvid en bedömning skulle göras om uppställdaanpassningsmål uppnåtts också beträffande kostnadsansvaret. I utskottets betänkandeJoU 1984/85:33 anfördes bl. (s. 36): Detförslag till fördelning av ansvaret för överskoltsarealens kostnader mellansamhället och näringen som läggs fram i propositionen finner utskottet för sindel väl avvägt och kan därför biträda detsamma. Andelen för samhället börsålunda vara medan näringen svarar för . Utskottet har heller ingenerinran mot de i propositionen gjorda kostnadsberäkningarna i sammanhanget. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det i första hand bör ankomma på jordbruketatt aktivt arbeta för att anpassningsåtgärderna på vegetabilieområdel ledertill att samhällets delansvar i finansieringen av överskoltsproduktionen kanupphöra. Som sägs i propositionen bör en utvärdering av anpassningsåtgärdernaske efter en femårsperiod. mening borde vidare samhällets kostnader för överskotts arealen få belasta statsbudgeten. förslag godkände dels vad som förordats i propo- JoU1987/88:25 sitionen om samhällets delansvar, dels vad utskottet förordat omfinansieringen av hithörande kostnader (rskr. 1984/85:393). Regeringensförslag i proposition 1984/85:166 baserade sig på del förslag som lämnades av1983 års livsmedelskommitté i betänkandet (SOU 1984:86) Jordbruks- ochlivsmedelspolitik. Till grund för beräkningarna låg antagandet om ettspannmålsöverskott av I milj. lon och en exportkostnad av . per deciton.Samhällets kostnader för blev därmed40% av 400 milj. kr., dvs. 160 milj. kr. Enligt vad utskottet erfarit skulledelta belopp enligt beräkningarna minska med 20 milj. kr. underfemårsperioden så att beloppen vid oförändrad exportkostnad per kg spannmålskulle bli 160, 140, 120, 100 och 80 milj. kr., dvs. sammanlagt 600 milj. kr. Efterdet att livsmedelskommittén gjort sina beräkningar ökade eriiellér- tid exportkostnaderna per kg högst väsentligt. Detta resulterade i att betydligt högre belopp har konimit att betalas ut än vad som ursprungligen beräknats. Således anförde utskottet (JoU 1985/86:24) att utskottets utta lande om kostnadsfördelningen mellan staten och näringen i fråga om 1985 års skörd (/86) borde tillämpas på én exportkostnad som uppgick till . per deciton spannmål. Det spannmålsövei-skoti som omfattas av statens åtagande gentemot näringen borde enligt utskot tets bedöhining i detta sammanhang fastställas till en miljon ton, vilket är den överskotlsmängd som livsmedelskommittén ansåg motsvarade be greppet normalskörd. beslutade i enlighet med utskottets hem . Del belopp som slutligen kom att utgöra samhällets del av kostna derna för överskottet baserade sig således på en exportkostnad som var mer än dubbelt så hög som ursprungligen beräknats. I förhållande till det ursprungliga beloppet av 160 milj. kr. gjordes således en uppräkning med 84,5/40 x 160 milj. kr. 1111338 milj. kr. '' Vadgäller exportkostnaderna skörd föreslog regeringen i proposition1985/86:100 bil. 11 en särskilt beräknad anslagspost om 140 milj. kr. ienlighet med den ursprungliga avtrappningsplanen för ifrågavarande ändamål.Utskottet ansåg det därvid inle vara nödvändigt att riksdagenanvisade ytteriigare medel under anslaget med bestämt belopp. Om såerfordrades borde även anslaget för /87 få överskridas. Idetta sammanhang avstyrkte utskottet yrkandena 3 och 5 i motion Jo261 attstatens kostnader för överskottsarealen skulle - med ändring av tidigareriksdagsbeslut - uppgå lill och ej avtrappas. Isamband med de särskilda överiäggningar som genomfördes rörande bl.a. underskottet i spannmålskassan fastställdes samhällets delansvar föröverskottet lill 460 milj. kr. Beloppet baserade sig på den då aktuellaexportkostnaden av . per deciton..Emellertid gjordes i detta sammanhangett avsteg från avtrappningsplanen. Beloppet fastställdes således enligtföljande: 115/40 x 160 milj. kr., dvs. 460 milj. kr. Enligtvad utskottet erfarit klargjorde regeringens företrädare entydigt för jordbruksnäringens representanter att det här rörde sig om ett avsteg från den avtrappningsmodell som gäller. För1987 års skörd fastställdes beloppet för samhällets delansvar ånyo JoU1987/88:25 enligt den fastlagda avtrappningsplanen. Beloppet beräknades därvidtill 115/40 x 120 milj. kr., dvs. kr., vilket belopp ävenfastställdes av regeringen. I proposition 1987/88:100 bil. 11 har regeringenvad avser skörd antagit en exportkostnad av . Medden angivna avtrappningen uppgår därför samhällets delansvar till 100/40 x 100milj. kr., dvs. 250 milj. kr. Regeringen fullföljer således den beslutadeavtrappningen av samhällets delansvar för spannmålsöverskottet. Utskottet villåter understryka att det i första hand får ankomma på jordbruket att aktivtarbeta för att anpassningsåtgärderna på vegetabilieområdel faktiskt leder tillatt samhällets delansvar i finansieringen av överskottsproduktionen kanupphöra. Detär därför angeläget alt de medel som staten ställertill förfogande för att underlätta produktionsanpassningen utnyttjas för attstödja en inriktning av produktionen som minskarkostnadsbelastningen på samhället och på lantbrukets ekonomi. Del bör ocksåeftersträvas att denna anpassning sker under socialt acceptabla former. nu aktuella propositionen betonar regeringen vikten av att dettautnyttjande sker på ett sätt som även i vidare mening bidrar till uppfyllandetav de fastställda målen för livsmedelspolitiken. Jordbruksutskottetdelar jordbruksministerns åsikt att det vid valet av åtgärder för att minskabelastningen är viktigt att beakta de regionala, fördelningsmässiga ochmiljöpåverkande effekterna av de olika former som prövats eller kan komma ifråga för att främja en ändamålsenlig produktionsstruktur. Meddet anförda instämmer utskottet i regeringens överväganden om statens delansvarför överskotlskostnaderna och avstyrker motionerna Jo59 yrkande 5, Jo61 yrkande4, Jo64 yrkande 4 (delvis) och Jo69 yrkande 4. Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad utskottet anfört om statens ansvar i angivna hänseende. Utskottetövergår härefter till att behandla de fristående motioner som gälleromställningsprogrammet och närliggande frågor. Centerpartietspartimotion Jo234 innehåller en rad yrkanden som när mast lar sikte på bevarandet av all brukningsvärd och på en inriktning av jordbrukspolitiken, som bl.a. medverkar till produktionsan passning och avsättning av alternativa råvaror (yrkandena 1 och 9). Övriga yrkanden innebär i huvudsak en precisering av vilka åtgärder som enligt motionärerna bör vidtas för att nå de angivna målen (yrkandena 4-8 och 10). Inriktningen på omställningsarbetel bör vara att arealen foder- och proteingrödor ökas. Alternativ användning av spannmål samt odling av fibergrödor och råvaror i övrigt till industrin bör främjas. Omställningsstö det bör i medeltal utgå med . Den ekonomiska omfattningen av omställningsarbetet bör uppgå lill ca 250 milj. kr., utöver kostnaderna för statens delansvar om . Riktade insatser bör göras för en tryggad avsättning av alternativa råvaror. En del av de ekonomiska resurserna bör användas även för åtgärder som på kort sikt begränsar exportbehovel. Ett utvecklingsprogram bör upprättas för omställningsarbetet och för informa- 33 lionsinsatser m. m. tillindustrin. 3 1987/88. Ocksåi följdmotion Jo64 (yrkande 4 delvis) understryks JoU1987/88:25 behovet av stimulanser av alternativa råvaror. Utskottetvill erinra om att stora ansträngningar görs för att minska kostnaderna förspannmålsöverskottet och stimulera till alternativ markanvändning. Inom ramenför omställningsprogrammet - Omställning 90 -utgår ersättning för minskning avarealerna spannmål och ändra prisreglerade grödor. Ersättningen varierar efterskördeområde . För skogsplantering på åkermarkutgår engångsersättning motsvarande årsersätlningen. Ett särskiltstöd utgår för baljväxtodling med . De åtgärder som vidtas skallutvärderas efter femårsperioden, som utgår . I propositionen anförs bl.a. (s. 8) att det är naturligt att en sådan utvärdering påbörjas relativtsnart, så att underlag för beslut om åtgärder efter föreliggerföre utgången av femårsperioden. Som anförs i propositionen pågår vidare samtalmellan företrädare för regeringen, riksdagspartierna, LRF och jordbruksnämndenskonsumentdelegation om den långsikliga omställningen av produktionen ochanvändningen av åkerarealen. Utskottetanser att motion Jo234 i viss mån får anses tillgodosedd genom den gjordaredovisningen av omställningsarbetel. I övrigt går utskottet inte närmare in påde olika förslag som framförs i motionen men förutsätter givelvis alt dessabeaktas i de fortsatta diskussionerna rörande åkerarealens användning. Iavbidan på resultatet av den utvärdering som aviseras i propositionen och avövriga insatser pä området bör motionen inte föranleda någon ytterligare åtgärdfrån sida. Ifolkpartiets partimotion Jo205 (yrkande 2) föreslås alt ersättningen förskogsplantering höjs till ett belopp motsvarande ersättning. Utskottetavstyrker detta yrkande med hänvisning till redovisningen ovan. Utskottetkonstaterar vidare att yrkandet i moderata samlingspartiets partimotion Jo213(yrkande 21) om användning av åkerarealen för skogsproduktion får ansestillgodosett genom de ersättningsregler som tillämpas i omslällningsprogrammet.Samma bedömning gäller i viss mån motion Jo221 (s) om ett utjämnande lånesyslemför att finansiera skogsplantering, liksom Jo227 (m) om statliga stödformer förskogsplantering: Utskottetär inle berett alt föreslå någon ändring av lagen om skötsel av jordbruksmark ienlighet med yrkande 20 i motion Jo2l3, så att överföring av tillskogsplantering kan ske ulan tillståndsprövning. Motionen avstyrks i denna del. motion från /87, Jo901 (c, m), föreslås åtgärder för attstimulera fältmässig odling av lingon. Utskottetvill nämna att glesbygdsdelegalionen gett ut en rapport om odling av bär och svamp i . Vidare har frågan om tillvaralagande av vilda bär uppmärksammals i lantbruksnämndernas skriftserie Praktiska råd (nr 11 1987). Det kan tilläggas att det särskilda ålgärdsprogrammet för jordbruket i norta ger möjligheter till statligt stöd till verksamheter som bedrivs i kombination med ett jord- eller skogsbruksföretag. Utskottet ställer sig positivt till motionens syfte men anser, med hänvisning bl. a. till det nu anförda, att något särskilt initiativ från sida inte är 34 påkallat i denna fråga. Prisregleringenpå jordbruksprodukter utom sockerbetor och JoU 1987/88:25 socker /89 Regeringens förslag innebär i korthet altprisregleringsperioden skall omfatta tiden 30 juni 1989. Kompensationsbeloppet skall uppgå lill1409,7 milj. kr. Av detta skall 1009,7 milj. kr. tas ut i form av prishöjningarpå olika produkter . Resterande 400 milj. kr. skall tas avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Den skall prisjusleringar ske endast omutvecklingen av PM-index februariseptember 1988 överstiger 2,5%.Överstiger indexutvecklingen nämnda procenttal skall jordbruket tillerkännasett å conto-belopp av 425 milj. kr. Det skall ankomma på regeringen alt besluta om de pris-och avgiftsändringar som kan bli aktuella med anledning av förslagen. Utskottet har ingen erinran mot regeringens överväganden idetta avsnitt. Utskottet behandlar i detta sammanhang även någrafristående motioner om förmalningsavgiften och om folkhälsosynpunkler ijordbruksprisregleringen m. m. I motion Jo208 (m) yrkas att förmalningsavgift bör utgåför spannmål som används vid tillverkning av spritdrycker i syfte att uppnåstörre konkurtensneutralitet både beträffande råvaran och biprodukterna vidframställningen. Utskottet erinrar om alt frågan berörts bl. a. ijordbruksnämndens utredning om socker och stärkelse m. m., vilken förnärvarande bereds i . Nämnden konstaterar att det videventuellt uttag av förmalningsavgift på spannmålsråvaran inte kommer attfinnas något lön-samhetsulrymme kvar för sprittillverkningen. I avbidan påresultatet av den fortsatta beredningen av nämndens förslag avstyrker utskottetmotion Jo208. Yrkanden om avskaffande av förmalningsavgiften föralternativt odlad spannmål framförs i moiionerna Jo214 (s) och Jo248 (c)yrkande 6. Utskottet erinrar om att frågan berörts avjordbruksnämnden i en delrapport om kvalilelsbetalning inom jordbruksprisregleringen.Därvid har nämnden av flera olika skäl - både praktiska och principiella -avvisat tanken på generella avgiftsbefrielser för viss odling. Med hänvisninghärtill och till tidigare ställningstaganden från utskottets sida i denna frågaavstyrker utskottet motionerna Jo214 och Jo248 yrkande 6. Enligt motion Jo246 (m) bör jordbruksnämndens kungörelseom fetl-emulsionsavgift upphävas, med den huvudsakliga motiveringen att antaletlagar och författningar bör hållas nere och att särskilt de som inte fyllernågon funktion bör avskaffas. Utskottet konstaterar att det inomjordbruksprisregleringens ram läm nats ett flertal bemyndiganden för regeringen eller jordbruksnämnden att besluta om avgiftsbeläggning m:m. av olika produkter. Även om den av motionären åsyftade avgiften inte tillämpas, saknas enligt utskottets mening anledning att särskilt peka ut denna författning bland den mångfald bestämmelser som finns på området. Imotion Jo260 (s) yrkande 2 anförs en rad synpunkter på s. k. odlings- JoU1987/88:25 stöd och regleringsavgifter, som i huvudsak går ut på alt stödet ochavgifterna i större utsträckning bör främja vissa högkvalitetssorter. Vidarebör en översyn göras av systemet med förmalnings- och slaktdjursavgifter isyfte att åstadkomma lägre livsmedelspriser och högre kvalitet. Utskotteterinrar om att jordbruksprisregleringens inverkan på livsmedelspriser ochlivsmedelskvalitet behandlats av livsmedelsutredning i betänkandet(SOU 1987:44) om livsmedelspriser och livsmedelskvalitet. Betänkandet harremissbehandlats och bereds i . Utskottetutgår från att frågan kommer att underställas för vidareöverväganden i samband med det förslag om livsmedelskontroll m. m. som, enligtvad jordbruksministern aviserat, skall framläggas senare under år 1988.Motionen påkallar således i denna del ingen särskild åtgärd från riksdagenssida. Imotion Jo282 (s) understryks behovet av ökad hänsyn till folkhälsosynpunkter ijordbruksprisregleringen. Dagens syslem innebär enligt motionen vissakonkurrensbegränsningar, framför allt på matfeltsmarknaden. Genomkostnadsövervältringen från smör till mjölk - som delvis underlättas avmjölksubventionerna - hålls smörpriset nere på en nivå som innebär attmargarinkonsumtionen minskar och smörkonsumtionen ökar. Delta är olyckligt medhänsyn lill margarinets större värde från närings- och hälsosynpunkt. Utskottetutgår från att de allmänna synpunkterna i motionen beaktas bl. a. i samband meddet beredningsarbete som utskottet ovan hänvisat till i fråga omlivsmedelspriser och livsmedelskvalilet. Vad särskilt beträffar frågan omeventuell koslnadsövervältring mellan smör och mjölk bör framhållas att densvenska mjölkproduktionen ger en viss mängd mjölkfett som antingen måsteavsättas inom landet eller exporteras till världsmarknadspris. Iprisregleringshänseende skiljer sig mjölkproduktionen från andra produktionsgrenarså lill vida att en enda råvara ger flera olika produkter. Som utskottettidigare anfört (JoU 1986/87:26 s. 16) måste de olika produkternas priseranpassas efter marknadssituationen för att mjölkproducenler-na skall uppnååsyftad inkomstnivå. En prissättning som försämrar konkurrenssituationen förde mera priskänsliga produkterna innebär minskad inhemsk konsumtion och därmedökad export med åtföljande exporlförlus-ler. Dessa exportförlusler belastarregleringsekonomin totalt sett och leder därmed till sänkta avräkningspriser.Med del anförda avstyrker utskotlet motion Jo282. Jordbruksnämndenföreslår att amortering och räntebetalning av ränte- stödslån senareläggs och börjar först /91. Det fordras inga nya medel för räntestödet. Vidare föreslår jord bruksnämnden att medel för etableringsstöd anslås endast till de jordbru kare som redan har anslutits till stödformen. Etableringsstödel finansieras av regleringsmedel inom den ram som tilldelats jordbruket. /89 bedömerlantbruksstyrelsen vid oförändrad räntenivå medels- JoU 1987/88:25 behovettill 15-20 milj. kr. Detankommer på regeringen att besluta i dessa frågor. Jordbruksministern har föravsikt att föreslå regeringen att jordbruksnämndens förslag godkänns. Utskottetinstämmer i de överväganden som redovisas ovan. I enlighet härmed avstyrkerutskotlet motion Jo66 (c) yrkande 2 om stöd till viss nyetablering avanimalieproducenter. Låginkomslsalsning m. m. inom jordbruket disponerarjordbruksnämnden 435 milj. kr. för /88. Regeringen har ibudgetpropositionen 1988 under anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde tagit upp oförändrat 435 milj. kr. under denna anslagspost.Jordbruksnämnden föreslår att det belopp av 50 milj. kr., som enligtregeringsbeslut skulle användas för sociala åtgärder inomjordbruket, används tillsammans med medlen under anslaget Låginkomstsatsningm. Dessutomföreslås att 40 milj. kr. av införselavgiflsmedel utanför fördelningsplanenanvisas för sociala åtgärder inom jordbruket. Av de 90 milj. kr., som såledesanvisas utöver anslaget på 435 milj. kr., används 60 milj. kr. föravbytarverksamhet och 30 milj. kr. att 88 milj. kr. anvisas för leveranstillägg för mjölk, 210milj. för avbytarverksamhet, 23 milj. kr. för företagshälsovård, 100 milj.kr. för socialförsäkringsskydd och 104 milj. kr. förproduk-tionsanpassningsålgärder m. m. Jordbruksministern avser senare föreslåregeringen att besluta enligt nämndens förslag. Imotion Jo6l (m) anförs att låginkomslsalsningen är att betrakta som enlivsmedelssubvenlion. I fråga om leveranstillägget för mjölk erinras om att enlåg produktion av mjölk kan bero på flera olika faktorer. Stödet har enligtmotionen inte avgörande betydelse för lönsamheten och bidrar inte till atthålla kvar småskalig mjölkproduktion. Stödet bör därför avskaffas, ochfrigjorda medel bör överföras till avbylarverksamheten. Härigenom kommer dehuvudsakligen mjölkproducenlerna lill godo. Utskottetär inte berett att frångå den disposition av medel som redovisats ovan, ochsom för övrigt bl.a. innebär att en betydande ökning av resurserna kommeravbylarverksamheten till del. I enlighet härmed avstyrks motion Jo61 yrkande5. Utskottettillstyrker även förslaget att 40 milj. kr. av ulomramsmedel anvisas för sociala åtgärder i jordbruket och avstyrker således motion Jo59 yrkande 6 (vpk), vari yrkas avslag på propositionen i motsvarande del. Utskottet tillstyrker propositionens förslag och övervägandenom ändring i lagen om prisreglering på jordbrukets område och om uppsamling avsjälvdöda djur m. m. s. 16-17). Införselavgiftsmedel m. m. Regeringen föreslär att inflytande införselavgiftsmedel /89 skall disponeras i enlighet med redovisningen inedanstående tabell. Pälsdjursuppfödare skall erhålla prisåterbäring vidanvändning av vegetabiliskt fett i utfodringen. En del av den prisåterbäringsom återbetalas för detta och andra fodermedel bör användas för uppbyggnad aven forskningsfond för pälsdjursnäringen. Tabell 2.4.1 Huvudsaklig medelsdisposition avinförselavgiftsmedel m. m. reglerings-åren 1986/87, 1987/88 och 1988/89 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. 1 000-lal kr. Under resp. regleringsår influtna a) Av medel inom fördelningsplanen Sverigespotatisintressenter 27 500 27500 Föreningenför mejeriprodukter 161000 69500 Regleringskassanför fågelkött 3 000 6000 Regionalt kostnadsbidrag, norra -mjölk 45 500 45 500 - kött 5000 5000