bet · GB01FiU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Budgetproposifionen ochfinansplanen är unikt tunna fill både omfattning och innehåll, Även omlöneökningarna -mot förmodan - skulle hamna på den av regeringen förordadenivån, fortsätter ändå ekonomins försämring. Den ekonomiska politiken måste,enligt motionärernas uppfattning, läggas om så att den inhemska efterfråganhålls tillbaka och den konkurrensutsafta sektorn ges ett ökat utrymme. Dessutommåste ekonomin ges den utvecklings- och tillväxtkraft som är nödvändig för atfSverige skall kunna återta platsen som en ledande industrination i den globalaekonomin. Den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken somförordas i mofion Fi223 innebär i korthet: Därigenom hälls inflationen tillbaka och den offentli ga sektorns resursanspråk dämpas, vilket underlättar näringslivets ut byggnad och utveckling. - Sänkt skattetryck med år 1989.1 första hand skall marginalskatterna sänkas, så att det lönar sig bättre att arbeta och spara. Därigenom kan avtalsrörelsen underlätfas och konkurrensläget stärkas. ~ Ökat hushällssparande, för att hålla fillbaka den inhemska efterfrågan och för att öka det totala sparandet. Defta kan ske genom generellt sett gynnsammare sparvillkor, stabila spelregler och stimulans av särskilda sparformer. -- Borttagande av förbud och regleringar som hämmar näringslivets expan sion och utveckling, däribland pris- och valutaregleringarna. -- Anknytning av kronan fill EMS. Därigenom skulle den fasta växelkurspo litiken på allvar manifesteras. -- Stabila spelregler och slut på den ryckighet och kortsiktighet som präglat den ekonomiska politiken . Därigenom skapas ett klimat som befrämjar långsiktiga investeringar i näringslivet. ~ Bättre fungerande service fill medborgarna genom att statliga och kommunala monopol bryts upp och privata alternativ släpps fram. Enligt motionärernas mening bör budgetpolitiken inriktas på att de offenfiiga finanserna skall vara i balans. Självfallet måste detta mål ses över en konjunkturcykel. Som utgångspunkt för en politik som syftar till att hålla de offentliga finanserna i balans över en konjunkturcykel bör gälla, att offentliga underskott bemöts med utgiftssänkningar och offentliga överskott hanteras med skattesänkningar, vilket i sin fur förutsätter ett tillräckligtstort j sparande iden privata sektorn. 1 motionen,understryks att för atf en successiv FiU1987/88:20 sänkning av skattetrycket skall vara möjlig måste de offentligautgifternas andel av BNP löpande sänkas. Motionärernas förslag till statsbudgetför /89 innebär en utgiftsnivå som ligger 13,9 miljarder kronorlägre än regeringens förslag. Av dessa utgiftsminskningar är 5,7 miljarderkronor av mer eller mindre engångskaraktär. Vidare kan skatteintäkterna , viden statisk beräkning beräknas bli mindre än vad regeringenutgått från. Det kassamässiga underskottet blir därmed nästan 10 miljarderkronor mindre än vad regeringen föreslagit. Borträknas de icke-permanentaengångsåtgärderna kommer det föreslagna underskottet ' att bli drygt 3miljarder kronor mindre än regeringens. Enligt motionärernas bedömning lederden oroande utvecklingen av bytesbalansen fill att kravet på stramhet ifinanspolitiken måste ställas högre än i regeringens förslag. Vad gäller denkommunala ekonomin anförs bl.a. följande. Enligt finansplanen bör den kommunalakonsumtionen öka med högst . I den preliminära nationalbudgetenredovisas emellertid att den väntas öka både och år 1989.Denna, enligt motionärerna, alltför stora volymökning förmår inte mer än attungefär kompensera den produkti-vifetsförlust som sker. Om denpågående produktivitetsminskningen i den offentliga sektorn genoni i niotionenföreslagna åtgärder upphörde, skulle - som motionärerna ser det - sammaverksamhet kunna bedrivas inom ramen för oförändrade kommunala utgifter som nusker vid en real kostnadsökning med bortåt . Den av motionärerna förordadenolltillväxten, dvs. att de sammanlagda kommunala utgifterna skall varaoförändrade i fast penningvärde, skulle mot den bakgrunden kunna förenas medhöga ambitioner inom sådan verksamhet som främst ombesörjs av kommunerna. 1 motion Fi232 (fp) anförs aft trots gynnsamma yttreomständigheter under en följd av år har regeringen försummat att vidta deåtgärder som skulle kunna öka den ekonomiska tillväxten och göra ekonominbättre inför framfiden. Enligt motionärerna har den ekonomiskautvecklingen inte följt den strategi - att arbeta och sparasig ur krisen - som redan den borgerliga regeringen lade fast i början av1980-talet och som socialdemokraterna döpte om fill den fredje vägen. Sammanfattningsvis konstateras att de strukturellaobalanserna i den svenska ekonomin i allt väsentligt består. Enligtmotionärerna står regeringen tomhänt inför problemen. 1 finansplanen saknashelt en diskussion om vilka förändringar i politiken som är nödvändiga för attskapa ett bättre utgångsläge framöver. Det enda konkreta budskapet är attregeringen frånsvär sig allt ansvar för årets avtalsrörelse - det skjuts istället över helt på arbetsmarknadens parter. Den fredje vägens politik är inteen politik, den är retorik. Vad gäller den allmänna inriktnjngen av rfc/ieAo;!o/? !/iA«/7o////Af/i anförs följande. 1 dagsläget kännetecknas delar avden svenska ekonomin av överhettningstendenser. De ätgärder som i dagslägetskulle fä tillräckligt snabbt genomslag på efterfrägenivån, om så skullebedömas nödvändigt, är . skaftehöjningar, t.ex. en höjd moms. skulle detemellertid vara fel att höja momsen eller andra skatter. FiU1987/88:20. skattehöjningar skulle få genomslag pä inflationen ochdärigenom förvärra läget i avtalsrörelsen. I stället måste den ekonomiskapolitiken nu inriktas på att minska dessa strukturella obalanser. De områdensom särskilt betonas gäller skatte- och utgiftspolitiken, lönebildningen ochmarknadsekonomins funktionssätt. I mofionen konstateras att det nu är för sent aft förändraförutsättningarna för årets avtalsrörelse. Ambitionen måste därför inriktas påatf dagens komplicerade läge infe upprepas . Folkparfiet anser därföratt det är nu förutsättningarna måste läggas fast inför nästa årsavtalsrörelse. Motionärernas förslag inom skattepolitiken ses som ett ledi en sådan politik. Sänkta marginalskatter och återinfört inflationsskyddskapar förutsättningar för lägre nominella löneökningar som inte försämrarkonkurrenskraften men ändå medger reallöneökning efter skatt. Vidare föreslås i motionen atf arbetslöshetsförsäkringenreformeras. Syftet är atf skapa inbyggda incitament för parterna att begränsalöneökningarna fill en nivå som inte försämrar företagefs kostnadsläge ochkonkurrenskraft och därigenom leder till ökad arbetslöshet. Slutligen understryks i motionen att en rad förändringar iden ekonomiska politiken krävs för att förbättra marknadsekonominsfunktionssätt. Löntagarfonderna måste avvecklas. Prisreglering får inteutnyttjas som ett permanent inslag i den ekonomiska politiken,jordbrukspolitiken bör läggas om; bosfadsregleringen bör luckras upp ochetableringskontrollen bör avvecklas. Valutaregleringen och lagen omregeringens,godkännande av affärsbankernas styrelseordförande bör avskaffas.Slufiigen framhåller motionärerna betydelsen av en skattereform med kraftigtsänkta marginalskatter för atf öka ekonomins fillväxtförmåga. Angående budgetpolitiken sägs i mofionen atterfarenheterna från senare år visar att det verkliga budgetutfallefregelmässigt avviker kraftigt från det budgetförslag som presenteras i januariett halvår innan budgeten börjar löpa. Det minskar budgetens användbarhet istabiliseringspolitiska sammanhang. Det är mot denna bakgrund meningslöst atfnu diskutera om regeringens budgetförslag /89 är rätt avvägt eller intemed hänsyn till konjunkturen , huvudsakligen nästakalenderår. Granskningen av budgeten har i stället inriktats på de merlångsiktiga, strukturella frågorna. Utgångspunkt har varit aft utgiftsökningar,besparingar, skatteskärpningar och skattelättnader sammantaget skall gå jämntut. statsbudgeten skall ge samma saldo som redovisas av. Utgiftsökningarna består främst av det gemensammaborgerliga förslaget om vårdnadsbidrag på . per förskolebarn och är.Utgiftsminskningarna gäller i första hand sådana transfereringar som riktarsig till alla medborgare. Förslagen innebär sammantaget en minskning av skattekvotenmed främst genom en sänkning av marginalskatten. Enligt motionärernas uppfattning är det samhällsekonomisktnödvändigt' att kommunernas expansion begränsas t\l\ . Detta utrymme börfördelas i något högre grad till landstingskommunerna, både på grund av denväntade befolkningsutvecklingenoch med hänsyn till prioritering av I-"* Förslagen i mofionen innebär att statens bidrag fillkommunsektorn FiU 1987/88:20 reduceras med netto . I motion Fi220 (c) framhålls atf den tredje vägens polifikhar kommit in i en återvändsgränd. Den inleddes med en stor devalveringsom gav ett uppsving för svensk exportindustri. Eftervården av devalveringenskötfes dock enligt motionärerna dåligt. kostnadsutveckling har varjeår varit för hög, vilket urgröpt resultatet av devalveringen. Den för högakostnadsutvecklingen har emellerfid dolts av dollar- och oljeprisfall, fallandeinternationell inflafion och ränta. Detta går inte längre aft dölja.Tillväxten i den svenska ekonomin väntas avta liksom den privatakonsumtionen och industriinvesteringarna. Bytesbalansen försämras kraftigt. Mot denna bakgrund kräver mofionärerna en omläggning avinriktningen av den ekonomiska politiken. ekonomiska polifik på kortsikt sammanfattas i motionen på följande sätt: - Stimulerasparandet- begränsa den inhemska efterfrågan. En dämpning av den inhemskaefterfrågan är nödvändig genom atf ge kraftiga sparstimulanser till hushållen,bl.a. genom införande av personliga investeringskonfon. Därutöver föreslås endämpning av efterfrågan på sällanköpsvaror med högt importinnehåll genominförande av en differenfierad moms. Defta krävs för att upprätthålla externbalans. - I mofionenföreslås åtgärder för att pressa ned räntan. Exempel på sådana åtgärder är enminskning av statens uppläningsbehov genom utförsäljning av statliga tillgångarsamt ett avskaffande av valutaregleringen. - Bekämpainflationen - utveckla den svenska modellen. Förslag ges i motionen som syftarfill att ge incitament för låga löneökningar. Bl.a. föreslås en differentieradmoms, sänkta marginalskatter, begränsad offentlig konsumtionsökning som gerutrymme fill reallöneökningar. Vidare föreslås införande av kassabegränsningari den offentliga sektorn. De senare förutsätter förändrade anslagssysfem,löneförhandlingar pä myndighetsnivå och fastställda minimikrav påverksamheterna vilka ej får beröras av besparingar. I motionen skisseras också partiets strategi för denekonomiska politiken på lång sikt. Det betonas att miljöhänsynen måste byggasin i marknadsekonomin genom ekonomiska styrmedel, atf investeringar iinfrastruktur och utbildning är nödvändiga för att upprätthålla konkurrenskraftenpå sikt, att regionalpolitiken måste ta fasta på att skapa långsiktigaförutsättningar för utveckling, att den ekonomiska politiken skall styraekonomin mot ett småskaligt samhälle, samt att en avreglering är nödvändig föraft åstadkomma en ökad flexibilitet i ekonomin. Vidare anförs i motionen att det är ett problem aftden svenska tillväxten är koncentrerad till några få geografiska områden. Dettaskapar överhettning inom dessa områden med löneglidning och inflation som följdmedan andra områden upplever en recession. Enligt mofionärerna innebär dettaäft en generell stabiliseringspolitik är närmast omöjlig att genomföra. I motionen understryks att den valda ekonomisk-polifiskastrategin är beroende av hur budgetpolitiken utformas. För det första bör budgetunder- , skottet pressas tillbakaför att uppnå balans i ekonomin. För det andra måste pj U1987/88:20 enstram finanspolitik föras dels för att pressa fillbaka konsumtionsökningen såatt denna inte översfiger tillväxten, dels för att inte penningpolitiken skallbehöva bära en alltför stor del av det stabiliseringspolitiska ansvaret, Icenterparfiets budgetalternafiv föreslås insatser för bättre miljö, rättvisarefördelning och en varakfig fillväxt i ekonomin. Förslaget innebär även attskattetrycket sänks av BNP uiider nästa budgetår och attbudgetunderskottet minskar med drygt 1 829 rnilj. Sänkningen avskattetrycket åstadkoms främst genom att löntagarfondskatterna avskaffas. Vadgäller den kommunala ekonomin anförs följande. Enligt finansplanenkommerkommunernastillväxttakt att öka till . Motionärernakonstaterar att pressen på kommuner och landsting är ökande. För detta talarinte bara det stora antalet äldre, utan också de långa köerna inom t.ex.ortopedi och ögonsjukdomar samt den hotande spridningen av sjukdomen AIDS.Kommunernas äldreomsorg blir också aUtmer resurskrävande. Centernhar utöver regeringens ramar för den kommunala sektorn föreslagit besparingarpå brutto för att finansieravårdnadsbidragsreformen. Motionärernaföreslår en ökad ram för skatteutjämningen, för,att undvika .kommunalskattehöjningar. Förslageninnebär en nettobesparing motsvarande av denberäknade tillväxten i kommunsektorn , Enligt motionärerna behöveringen befintlig verksamhet skäras bort till följd av denna besparing. Ej hellerskall skattehöjningar behöva vidtas. Imotion Fi214 (vpk) understryks att det behövs en förnyelse i svenskarbetarrörelse. Rörelsen måste återerövra siri historiska roll sorri bärare avett samhälleHgt alternativ till kapitalismen. Den måste forma ett riyttekonomiskt tänkande. En sådan förnyelse nödvändiggörs av samhällets självautveckling och den polifiskä situafionen. De transnationella kapitalen hotarbåde nafionen och dess medborgare. Det behövs ett försvar'öch en utveckling avdemokrafin och den nationella självständigheten. De ökade klasskillnadernaskärper makfiöshet och litanförställdhet hos folkets breda lager.Samhällsstrukturen måste förändras genom en kraftfull jämlikhétspo-litik. Denekologiska krisen kräver nya arbetsprocesser och én annan organisering avproduktionen. S.k. gröna partier saknar verkliga program härför, eftersom de ärbundna fill borgerliga maktstrukturer öch ägandeformer och alltför myckethämtar inspiration ur det förgångna. Endast arbetarrörelsen - i samverkan medmiljöopinionen - kan gå i spetsen för uppgiftens lösning. Denallmänna inriktningen för kommunisternas ekonomiska politiksammanfattas i motionen på följande sätt: - Demokrafisk styrning av övergripande rikfiinjer förekonomins utveckling. Det innebär ett slut på bankers och storföretagsmaktmonopol över investeringarna. Demokratisk beslutsordning via valdarepresentantskap och styrelser i de samhälleliga fonderna. - En ekologisk närings- och teknologipolitik som kanupphäva motsättningen mellan produktionssystem och natur. 2Riksdagen 1987/88.5 saml. - En omfördelningav resurser i samhället till de breda folklagrens förmån. FiU 1987/88:20 - Stärkt skolningoch ökad social medvetenhet hos folkflertalet vilket gynnar både demokratin ochden ekonomiska aktiviteten. - Större resursertill infrastruktur och offentlig sektor. - Enteknologiutveckling som sprider makt och motverkar elitism. - Kortarearbetsdag för alla. I motionen framhålls att det är en felaktig föreställningoch utgångspunkt för den ekonomiska polifiken att låga löneökningar är enförutsättning för balans i ekonomin. Det avregeringen beslutade lönetaket avvisas som det enligt motionärernafinns utrymme för vikfiga reformer. Åtgärder \ .. måste vidtas mot hyreshöjningarna och de ständigt stigandematpriserna. Matmomsen bör slopas. En sänkning kan ske med hjälp avökade subventioner till viktiga livsmedel. En omläggning av skatteskalorna fillförmån för de vanliga inkomsttagarna krävs med ett ökat skattekravpå stora inkomster, förmögenheter, bolags- och spekulafionsvinster. För eneffektiv regionalpolitik krävs investeringsstyrning och långsikfig planering.Vidare framhålls att ett program för arbete åt alla, en reformeradarbetsmarknadspolitik med inriktning mot fler fasta arbeten i den offentligasektorn samt en arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag bör genomföras. I motionen hävdas att en flerårig budgetplan bör utarbetasför hiir den . ekonomiska politiken och budgetpolitiken skall medverka i de av motionärer- , na föreslagna strukturella förändringarna av de ekonomiska och sociala förhållandena. bör eftersträvas en omfördelning från privat till , offentligsektor av en summa motsvarande den årliga ökningen av BNP. I anslutning tillårets budgetförslag kräver mofionärerna bl.a. högre anslag fill skolan,kulturen, barnomsorgen och regionalpolitiken. Vad gäller den offentliga sektorn och den kommunalaekonomin framhåller motionärerna nödvändigheten av en förstärkning av såvälverksamheterna som ekonomin, föreslås ekonomiska besparingar inom detmilitära försvaret, men också ökade satsningar inom civilförsvaret. Motbakgrund av de angelägna behov som finns och den strategiska roll som dengemensamma sektorn har i ekonomin anser mofionärerna att det finns starka skälatt låta denna växa utöver den begränsning till konsumtionstillväxt i kommunernasom regeringen förordar. Ett rimligare mål är en 3-procentig utveck-, ling medinriktning mot att fillfredsställa de särskilda behov som utpekats i motionen. Utskottet ' FiU 1987/88:20 Den ekonomiska politiken , ' Den internationella utvecklingen ;, De internationella förutsättningar som ligger till grundför propositionens bedönining av den svenska ekonomins utveckling under de tvåkommande åren anges i tabell 1. BNP i ,% 2 3/4 2 1/4 (KPI årsgenomsnitt), % ' 3 1/2 3 3/4 3 3/4 Arbetslöshet i , % 8 1/4 Räoljepris, dollar/fat Som utskottet framhöll vid behandlingen avproposition. 1987/ 88:60 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder (FiU1987/88:10), har gjorda prognoser för den internationellautvecklingen skrivits ned. Tillväxten i OECD-området, som uppgicktill nära .3 %, väntas falla till och till 2 %under år 1989. Efter utskottets bedömning harkonjunkturinsfitutet,(Kl) och presenterat nya prognoser. Aydessa framgår att omdömena om den internationella utvecklingen i stora dragöverensstämrner med vad som redovisades i FiU 1987/88:10. Den stora skillnadenmellan de tre största bytesbalanser, som utgör det främstahindret mot en fortsatt uppgång av. den internationella konjunkturen, kvarståroförändrad. Emellertid har obalansen i handeln mellan dessa länder utjämnats pågrund av att dollarcleprecieringen resulterat i en förbättring av FörentaStaternas konkurrenskraft och gett ett klart utslag i de realahandelsströmmarna med ökning av den amerikanska exportvolymen. harJapan och Västtyskland.haft en relativt svag utveckling av exporten. Somframhålls i Kl:s deceniberrapport har fallet i dollarkursen inneburit attförändringarna i de tre största terms of trade varit större änvolymeffekterna. Detta är orsaken till aft varken handels- ellerbytesbalans-saldona för dessa länder förändrats i nägon avgörande utsträckning. kommer sannolikt tillväxten i dämpas främst pä grund av en minskad tillväxt i den privata konsumtionen.Det leder fill att importen stagnerar medan exportvolymen vid rådandedollarkurs kan förväntas expandera kraftigt. I har vissa försök gjorts för att tillgodoseomvärldens krav på én expansiv finanspolitik. Ökningen äv den inhemska efterfrågan bedöms kunna ligga kvar pä samma höga nivå som . Mot den bakgrunden förutser en ökning av importvolymen på irite . Det kan nämnas att den kraftiga importökningen som kom till stånd under är 1987 har inneburit att andelen färdigvaror i den japanska importen nu ökar. Exportvolymen vänfassamtidigt stagnera som följd av yenens kraftiga FiU 1987/88:20 apprecieringmot dollarn. Såväli finansplanen som i förutses utvecklingen iVästtyskland bli fortsatt svag. Någon minskning av överskotten i handels- ochbytesbalansen förväntas inte. ser det borde en stabilisering av de gällande växelkursrelationernaoch den här beskrivna utvecklingen av de reala handelsströmmarna leda till enreducering av de externa obalanserna även räknat i löpande priser. De senasteuppgifterna om utvecklingen av utrikeshandel tyder också påen förändring i denna riktning. Det är emellertid infe uteslutet attunderskottet i den federala budgeten kan stiga även om storanedskärningar gjorts under kongressens budgetbehandling. Oro på valutamarknadenmed ytterligare fall för dollarn skulle kunna orsaka höjda räntor i FörentaStaterna. Aktiemarknadernas reaktion på sådana "signaler" från denamerikanska ekonomin innebär att nya störningar på de finansiella marknadernainte kan uteslutas. FörentaStaterna har varit motorn i den gynnsamma ekonomiska utvecklingen.Den nödvändiga anpassning som måste komma fill stånd för aft minska obalansernai världshandeln förutsätter en lägre inhemsk efterfrågan i ,Det kan nämnas att svarar för av hela OECD-områdetstotala produktion och av världsimporten för bearbetade varor . Omden ekonomiska aktiviteten i inte skall försvagas krävs attdämpningen av den inhemska efterfrågan i kan ersättas av enefterfrågeupp-gång i andra länder. Som utskoftet framhöll (FiU1987/88:10) är det av stor vikt atf den ekonomiska politiken i de storaindustriländerna samordnas för att undvika att världsekonomin går in i enallmän recession. Drygten fjärdedel av den svenska exporteq går fill de nordiska grannländerna. Denekonomiska tillväxten i och har dämpats kraftigt under 1987.Defta skedde i stor utsträckning till följd av en restriktiv ekonomisk polifik,vilken medförde en kraftig sänkning av den inhemska efterfrågan i dessa länder.I däremot ökade bruttonationalprodukten förhållandevis kraffigt år1987. är en viss försvagning av tillväxttakten att vänta iFinland, närmar sig med stor sannolikhet nollfillväxt i produktionenmedan man för del kan förutse en fortsatt minskning av den samladeproduktionen. Utskottetdrar den slutsatsen att den förväntade dämpningen av fillväxten ivärldsekonomin, såväl i som i de skandinaviska länderna, kankomma att bidra till en svagare ekonomisk utveckling i , Deninhemska efterfrågan ökade starkt i den svenska ekonomin , Den privata konsumtionen steg med inte och de totala investeringarna med , För industriinvesteringarna var uppgången . Inom flera branscher och olika delar av landet fanns tendenser fill överhettning på arbetsmarknaden. kännetecknades av fallande priser på olja och andra råvaror, vilket fillsammans med dollardepreciering- _ en medförde en markantförbättring av bytesförhållandet, I volym ökade emellertid importen mer änexporten. När bytesförhållandet stabiliserades och den negafivareala utvecklingen i handeln med utlandet fortsatte fick detta till följd attöverskottet i bytesbalansen vändes fill ett underskott. Som framgår av tabell 2gav bytesbalansen ett underskott på ca , vilket ijämförelse med var en försämring med . Försörjningsbalans och nyckeltal 1987-1989 Årlig procentuell förändring Alt. II Ah. -0,3 -4,0 -8,4 -6,1 -0,3 Prisökning, dec.-dec. Bytesbalans, miUar. -4,8 -15,4 -12,2 -14,2 -15,6 -21,0 ' Förändring i procent avföregående ärs BNP. I tabell 2 beskrivsfinansplanens utvecklingsscenario för de kommande två åren. Alternativ I bygger på antagandet om en 4-procentig löneökning ochalternativ II förutsätter en löneökning på . Avsikten med de angivnalöneantagandena är att visa ekonomins känslighet för variationer ilöneökningarnas storlek. Somockså framgår av tabell 2 kommer produktionstillväxten enligt såväl KIsom finansplanen att avta, främst beroende på att.utvecklingen i världsekonominhar dämpats efter nedgången på börserna världen över och att ovissheten omvalutakursutvecklingen ökat. KI och finansplanen skiljer sig emellertid åt vadgäller bedömningen av exportutsikterna och investeringsutvecklingen. Ifinansplanen förutsätts att den svenska industrin vid en löneökning på intekommer atf drabbas av några marknadsandelsförlus- ter medanen 7-procentig löneökning ger förluster och leder till enstagnation 1989; däremot gör denbedömningen aft de svenska företagen måste räkna med marknadsandelsförlustertill följd äv de försämrade relativpriserna .