bet · GB01SoU10 · 1987-12-31 00:00:00 — Statskontoret har sålunda inom ramen för projektet myndigheters framlida roll avlämnat rapporten inför 1990-talet (Statskontorets rapport 1987:58). har i okto ber 1987 slutfört en granskning av verksamheten vid och av samordningen inom den statliga läkemedels- 33 3 1987/88.12 saml. kontrollen(Den statliga läkemedelskonlrol- SoU1987/88:10 len, dnr 1986:58).I en doktorsavhandling har under temat Tre ämbetsverki nya roller försökt belysa , och revisorer har beslutat att med börjanvåren 1988 göra en utvärdering av arbete och försökabelysa hur styrelsen uppfattas av andra. begärde i en skrivelse tillregeringen 6 milj. kr. för ytterligare insatser mol spridningen av HIV/AIDS. Iskrivelsen anfördes att styrelsen planerar en rad insatser för att stödjavårdpersonalen i deras tunga arbete. Där pekas på att betydligt fler grupper avvårdpersonal måste medverka i vården av smittade och sjuka. Enligtskrivelsen måste hälso- och sjukvårdsavdelning få ökadmöjlighet lill expertmedverkan för tillsyn över vården av AIDS- ochHIV-patienter. Enligt måste styrelsen stärka sin roll iinsatserna mot HIV och AIDS och man begärde därför medel att inrätta ettcentralt AIDS-kansli direkt under verkets generaldirektör och för att knytaresurser för vissa insatser till kansliet. I skrivelsen redovisade en avsikt attinrätta ett antal helfidsbefattningar på det nämnda AIDS-kansliet. Enligtstyrelsen bör AIDS-programmet ställas under ledning av en heltidsengageradbefattningshavare med kvalificerad medicinsk kompetens. Till kansliets stabbör knytas en befattningshavare med bred kompetens inom och enmed gedigen erfarenhet av informationsverksamhet. För alt klara av en rad specialiserade uppgifter fannsocialstyrelsen det nödvändigt med resurser för ökade expertinsalser främstinom de medicinska och socialvetenskapliga områdena. Här pekades på att manbehöver kunna anlita läkare för utarbetande av vårdprogram och för tillsynenligl smittskyddslagen. I skrivelse redovisades också en avsiktatt ombilda hittillsvarande medicinska expertgrupp till envetenskaplig expertgrupp genom tillförande av även annan sakkunskap än denmedicinska. Sålunda avsågs gruppen bli utökad med experter med social,beteendevetenskaplig och juridisk kompetens. återkom till sina avsikter att bygga uppett särskilt AIDS-kansli och en allmän förstärkning av styrelsens insatser förAIDS och HIV i sin anslagsframställning för /89 (se bl.a.anslagsframställningen del 1, Centrala verket). Den aviserade förstärkningen av socialstyrelsensorganisation för AIDS och HIV har därefter inletts. Medel för omorganisationenhar utgått inom ramen för budget . Årets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 7)innehåller ett särskilt avsnitt som generellt behandlar roll . Socialminis tern uttalar där bl.a. att hon avser att vidta åtgärder för alt i nära samarbete med precisera och konkreti sera roll, huvudsakliga uppgifter samt inriktningen av styrelsens verksamhet. I detta arbete skall bl.a. det underlag som styrelsen presenterat i sin treårsbudgeirapport användas. Vidare anförs att.en närmare bedömning av framtida resursbehov kommer alt ske i detta 34 sammanhang.I avvaktan på detta arbete föreslås att vissa medel tills vidare SoU1987/88:10 skall ställas till regeringens disposition (3 milj. för bl.a,personalförstärkningar, kompetenshöjande åtgärder och personalutveckling under1988/89. För det nu nämnda arbetet med struktureringen av socialstyrelsensframtida arbetsformer har tillsatts en särskilt ledningsgrupp i vilkenbl.a. de två statssekreterarna i och ,generaldirektör ingår. När det gäller resurser för arbetet medHIV och AIDS , återfinns anslagen härför för /88 under femtehuvudtiteln, förslagsanslaget E16. För SBL ochsocialstyrelsen beräknades en gemensam kostnadsram om 18 milj. kr. Ramen avsågbaskostnaderna för myndigheternas insatser för att bekämpa spridningen avHIV/AIDS (prop. 1986/87:100, SoU 19, rskr. Regeringen föreskrev i juni1987 att myndigheterna för sin basorganisation m.m. för bekämpning av AIDSunder innevarande budgetår får disponera, SBL högst 14 milj. kr och socialstyrelsen4 milj. kr. I årets budgetproposition beräknar föredragande statsrådetför /89 ca 14,5 milj. kr. till SBL (ingår i anslaget E16. Epidemiberedskap) och ca 4,2 milj. kr. till (anslaget El. )förderas arbete med HIV och AIDS. I proposition 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS hänvisas ifråga om resurser till budgetpropositionen. anför dock alt hon anser att resurser förAIDS-bekämpningen bör förstärkas genom att styrelsen även erhåller vissa medelfrån reservationsanslaget A5. Insatser mot AIDS. Utskottet'gör följande bedömning. Utskottet vill inledningsvis påpeka att endast anslagetA5. är föremål för utskottets behandling i detta belänkande. Anslagen El.Socialstyrelsen och E. 16 Epidemiberedskap kommer att behandlas av utskottet iandra sammanhang detta . Utskottet konstaterar att inlettett omfattande arbete för att förstärka sin organisation och sina insatser närdet gäller arbetet med HIV och AIDS. Utskottet konstaterar vidare att åtgärderkommer att vidtas också från regeringens sida för att precisera ochkonkretisera framtida verksamhet som central tillsyns- ochförvaltningsmyndighet på bl.a. hälso- och sjukvårdens och socialtjänstensområden. Utskottet anser att resultatet av det sålunda inledda arbetet böravvaktas. Utskottet vill dock understryka vikten av att har enändamålsenlig organisation och erforderliga resurser för arbetet med AIDS ochHIV. Utskottet är med hänvisning till del anförda inte berettatt förorda något intiativ från sida med anledning av del aktuellamotionsyrkandet. Utskottet avstyrker motion So4(ni) yrkande 1. Vissaforskningsfrågor SoU 1987/88:10 , I samma motion (m) begärs ett tillkännagivande lillregeringen om vad som anförs i motionen om ett vetenskapligt expertorgan somett led i AIDS-bekämpningen (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till attriksdagen år sedan ullalat sig för bildandet av en sådan organisationmen att någon sådan ännu inte kommit till stånd. Uiskottei behandlade i betänkandet SoU 1986/87:19 ettmotionsyrkande om en expertgrupp för ledningen av forskningsfrågorna. Frågan omen sådan expertgrupp härrörde ursprungligen från en av professor rapport om förutsättningarna för ett svenskt forskningsprogram förbekämpningen av sjukdomen AIDS, I belänkandet hänvisades också till ettuttalande av AIDS-delegationen öm tillsättandet av ett särskilt vetenskapligtråd med kompelens bl.a. inom epidemiologi, virologi, immunologi, sexologi,samhälls- och beleendevetenskap samt företrädare för infektionsläkare.Utskottet anförde i det nämnda betänkandet (s. 14) alt utskottet ansågforskning kring AIDS vara av avgörande betydelse för bekämpningen av sjukdomenAIDS. Utskottet delade uppifattningen alt étt vetenskapligt råd med bredkompetens skyndsamt borde komma lill stånd. Utskottet har fortfarande denna principiella syn.Utskottet vill dock erinra om vad som ovan redovisats om åtgärder som vidtagitseller planeras av för att förstärka dess arbete medAIDS-frågorna. Sålunda har uttalat avsikten alt förstärka sillmedicinska råd och ombilda detta lill ett vetenskapligt råd med företrädareäven för andra discipliner än de rent medicinska. Utskottet anseratt önskemåletom ett vetenskapligt expertorgan härigenom kommer att bli tillgodosett. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion So4 yrkande 2. I samma motion (m) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ettexpanderande och långsiktigt stöd till HIV/AIDS-forskningen (yrkande20).Motionärerna framhåller vikten av den kliniska forskningen. Man pekar särskiltpå vikten av att utveckla den epidemiologiska forskningen, prognostiska metoderoch utvärdering av diagnostiska metoder samt behandlingsforskning. I motionenanförs vidare att forskningen ställer stora krav på resurser och alt ettkraftigt behov av medel kan förväntas för framtiden. Detta får inte medföra attandra angelägna forskningsområden åsidosätts på grund av resursbrist. Del är av. mycket stor betydelse att långsiktigheten i forskningen garanteras. I den aktuella propositionen anförs all den medicinskaforskningen i kring HIV/AIDS pä olika sätt bör främjas. Bl.a. föreslåsatt en viss del av medlen under A5. Insatser mot AIDS avsätts för stöd lillmedicinsk forskning. Vidare föreslås alt medel avsätts lill samhälls- ochbeteendevelen-skaplig forskning kring HIV/AIDS. Delta anses särskilt viktigtför all man skall få underlag för del epidemiologiska arbetet. I propositionen konstaleras all den medicinska forskningeni ökat väsentligt under de två senasle budgetåren. Därvid pekas på stödet från medicinska forskningsrådet, styrelsen för teknisk utveckling och Industrifon den. Del hänvisas också till det ekonomiska stöd som utgått från del särskilda AIDS-anslaget till medicinska forskningsrådet och som möjliggjort extra '" Forskning och utveckling bedrivs också SoU1987/88:10 inom ramen för SBL:s verksamhet. Stödet från olika finansiärer iSverige för AIDS/HIV-forskningen beräknas enligt vad som anförs i propositionenlill totalt ca 30 milj. kr. under /88. I propositionen redovisas vidare att stöd ur AIDS-medlenockså utgått lill samhälls- och beteendevetenskaplig forskning omkring AIDS ochHIV. I det sammanhanget understryker föredragande statsrådet vikten av dennaforskning, inte minst som underlag för del epidemiologiska arbetet. Hon anföremellertid att hon anser att medel till den HIV/AIDS-relaterade samhälls-ochbeteendevetenskapliga forskningen i framliden bör kanaliseras via delegationenför social forskning. Under avsnittet Epidemiologisk forskning (prop. s.31-32)anförs del utrymme bör ges för ekonomiskt stöd till viktiga epidemiologiskaforskningsuppgifter. Här hänvisas till vissa påbörjade forskningsprojekt vidnågra häkten och till en s.k. kohortstudie vid i . Vidareanförs att projekt och studier av typen sociologiskt inriktad samhälls- ochbeteendevetenskaplig forskning bör få ekonomiskt stöd ävensom forskningen ommetoder för att utarbeta prognoser över HIV-smillans framlida utbredning samlom sambandet, mellan HIV-smitta och annan sexuellt överförbar sjukdom. I propositionen redovisas också lägel för ett särskiltsäkerhetslaboratorium inom statens bakteriologiska laboratoriums område. Medhänvisning lill bl.a. det stora behovet av HIV-antigen för såväl diagnoslik somforskning bör enligt föredragande statsrådet det nämnda säkerheislaboratorietkomma till stånd möjligt. Utskottet behandlade i betänkandet SoU 1986/87:19 (s. också olika forskningsfrågor. Utskottet hänvisade lill tidigaretillkännagivanden lill regeringen om den stora betydelsen av att satsningargörs när del gäller forskningen om AIDS (se bl.a. SoU, 1985/86:15). Utskottetkonstaterade att behovet av resurser för den medicinska forskningen vid dentidpunkten () var tillfredsställande tillgodosett men att ytteriigareåtgärder borde vidtas för att stimulera till den icke-medicinska forskningenkring AIDS och då särskilt när det gäller det samhäMs- ochbeleendevetenskapliga området. Utskottet underströk alt brist på resurser intefår hindra forskningen när det gäller sjukdomen AIDS. Utskottet konstateradeall denna forskning sannolikt kommer att kräva ytterligare förstärkta resurserför framtiden. Utskottet utgick ifrån att regeringen skulle komma att beaktadelta. Utskottets tidigare uttalanden gör sig alltjämt med storkraft gällande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att långsiktigheten istödet till AIDS- och HlV-forskningen måste garanteras. Denna forskning ställerstora krav på resurser och ett ökat behov av medel kan förväntas för framtiden.Det är enligt utskottet angeläget att samhället kan tillgodose detta behov. Utskottet konstaterar all insatser föreslås för enytterligare förstärkning av forskningen på olika områden. Utskottet delar bedömningen att särskilt stöd bör utgå lill den angelägna epidemiologiska forskningen. Med anledning av vad som anförs i den aktuella motionen So4 (m) vill utskottet understryka att' slödel till forskningen böra vara långsiktigt. Regeringens intentioner för forskningen så som de framgårav proposition SoU 1987/88:10 1987/88:79 ligger väl i linje med vad utskottettidigare ullalat. Det kan inte heller anses föreligga något motsatsförhållandemellan propositionens inriktning och de synpunkter som framförs i den aktuellarnotionen. Denna erfordrar därmed inte någon särskild åtgärd från riksdagenssida. Uiskottei avstyrker med del anförda motion 1987/88:So4 (m) yrkande 20, I samma motion begärs vidare ett tillkännagivande lillregeringen om vad som anförs i motionen i fråga om en riksförening mot AIDS(yrkande 21). Motionärerna anför att en riksförening för forskning mot AIDSskulle kunna få en stor betydelse för AIDS-forskningen på samma sätt som t.ex.Riksföreningen mot cancer haft för cancerforskningen. Motionärerna anser attregeringen bör agera så att en riksförening mol AIDS kommer till stånd. Åtta frivilligorganisationer har bildal ensärskild insamlingsliftelse för AIDS och HIV. 1 stiftelsen ingår Röda korset.Rädda barnen, , vissa av de s.k, R-förbunden (, RFSL och RFHL),FMN och Läkare mol AIDS. Man har ansökt om postgirokonto i den s.k. 90-serien,1 stiftelsens planer ingår en insamlingskampanj, även inom ramen för ,och vissa andra aktiviteter. Motioner av motsvarande innebörd som den nu aktuellabehandlades av utskottet i belänkandet SoU 1986/87:19. .Utskottet konstateradedärvid (s. 17) all det i finns en god tradition vad gäller alt skapaväl fungerande riksföreningar för att komplettera det statljgaforskningsstödet. Utskottet fann det angeläget alt en riksförening tillskapassom aktivt kan bidra och stimulera till ökade forskningsinsatser när del gällerAIDS och HIV. Ulskoltet hänvisade slutligen till vissa redanbefintliga planer på bildandet av en förening. Utskottet vill gärna på nytt framhålla önskvärdheten avall olika åtgärder vidtas som kan stimulera till ett ökat frivilligt stöd frånallmänheten för AIDS-forskningen. Det finns som ovan nämnts en mycket godtradition i närdetgäller att åstadkomma sådan stödjandeföreningsverksamhet. Utskottet ser här positivt på den särskildainsamlingsstiftelse som bildats av ett antal organisationer verksammainom hela del breda området för HIV och AIDS. Liksom tidigare ställer sig utskottet positivt till tankenpå bildandel av en riksförening mot AIDS. Utskottet förutsätter att frågan tasupp inom AIDS-delegationen. Något initiativ från sida synes därmedinte erforderligt. Utskottet avstyrker således motion So4 (m) yrkande 21. beslutade förra årel att lill Särskilda medelför bekämpningen av AIDS anvisa 80 milj. kr. för innevarande budgetårs arbete. Utöver dessa medel anslogs under anslaget E16. Epidemiberedskap 18 milj. kr. för den verksamhet rnot HIV/AIDS sorn bedrivs av statens bakteriologiska laborato rium (SBL) och . Under anslaget E18. Bidrag lill allmän sjukvård anslogs för dessutom 50 milj. kr. som ett extra 30 bidraglill vissa kommuner och landsting. Av de totalt 50 miljonerna SoU1987/skulle 25 milj. kr. gå lill länslandsting, 10 milj. kr. lill och 5 milj. kr. vardera tillGöteborgs kommun, kommun och . I den aktuella proposition 1987/88:79 föreslås altriksdagen till Insatser mot AIDS för /89 under femte huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag om 230 milj. kr. För de förebyggande insatsernaberäknas 110 milj. kr., vilket är en ökning med 30 milj. kr. i förhållande tilldet innevarande budgetåret. De förebyggande insatserna innefattar medel tillangelägna forskningsändamål, särskilda insatser för information orn HIV , ochAIDS och visst motivalionsarbete inom kriminalvården. Såsom ett extra bidragtill vissa landsting och kommuner för beräknas 85 milj. kr.,vilket är 35 milj. kr. mer än del bidrag som utgår för . För stöd tillutbyggnaden av hem för vård enligt lagen (1981:1243) om vård av missbrukare ivissa fall (LVM) beräknas 35 milj. kr. Reservationsanslaget Insatser mot AIDS föreslås ersättadet tidigare reservationsanslaget Särskilda medel för bekämpningen av AIDS. Utöver dessa 230 milj. kr. föreslås i åretsbudgetproposition vissa medel för och ;s verksamhet molHIV/AIDS. Dessa beräknas lill 18,7 milj. kr. (De nämnda anslagen behandlas avutskottet i andra sammanhang.) Regeringen föreslår därmed en total ram om 248,7milj. för bekämpningen av HIV och AIDS för nästa budgetår. I motion 1987/88:So3 (fp) hemställs att som sinmening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om användningen av de35 milj. kr. som i propositionen föreslås som stöd till vård enligl 18 § LVMm.m. (yrkande 7). Motionärerna instämmer i propositionens bedömning att ettstatligt stimulansbidrag behövs för utbyggnad av vården enligt 18 § LVM.Motionärerna anför emellertid all en utbyggnad också behövs för att vid behovkunna tillämpa isolering enligt smittskyddslagen. Motionärerna vill ha enprecisering av propositionens formulering och anser att bör .klargöra att från detta anslag även bör kunna ges bidrag till hem förivångsinternering enligt smiltskyddslagen. Utskottet har ovan (se s. 15-19) behandlat propositionensförslag och med anledning därav väckta motionsyrkanden om insatser för ochinriktning av narkomanvården. Utskottet har därvid ansett det vara av storbetydelse att den angelägna utbyggnaden av narkomanvården sfimuleras på dettasätt. När det gäller institutionsvården och antalet vårdplatser har utskotteterinrat om sina tidigare uttalanden om den absoluta nödvändigheten av attregeringen i samarbete med kommuner och landsting skyndsamt tar fram förslagtill hur problemen inom narkomanvården skall lösas. Utskottet har särskiltunderstrukit att tvångsvård måste kunna användas där så behövs. Utskottet har i andra sammanhang, i detta liksom i andrabetänkanden, också framhållit att tvångsvården enligt smiltskyddslagstiftningenmåste utvecklas. Givelvis innefattas i delta alt behovet av vårdplatser fördenna vård också måste fillgodoses. I propositionen föreslås nu att 35 milj. kr. av medlen förinsatser mot AIDS anvisas för bidrag till 18 § LVM-institutioner, Då detillgängliga vårdresur- serna närdet gäller hemmen för särskilt noggrann tillsyn enligl 18 § LVM i SoU1987/88:10 dagsläget är klart otillräckliga i förhållande till behoven delarutskottet propositionens bedömning av resursbehovet. Det är inte troligt atttvångsisolering enligt smittskyddslagen kommer att kräva tillnärmelsevis såmånga vårdplatser som LVM-vården. Utskottet vill i det sammanhanget ocksåerinra om den möjlighet som finns all låta en narkotikamissbrukare somtvångsvårdas enligt smiltskyddslagen vårdas i en institution där han kan fåbehandling för sill missbruk. Utskottet är alltså inte berett all tillstyrkaatt de medel som avses för LVM-vården används för andra ändamål. Utskottetavstyrker motion 1987/88:So3 (fp) yrkande 7. I motion 1987/88:So7 (c) hemställs att beslutaruttala alt resurserna för samlevnadsundervisningen i skolorna skall förstärkasmed 25 milj. kr. (yr/cflnrfe). Motionärerna anser alten del av de nutillkommande resurserna för insatser mot AIDS bör användas för skolanssamlevnadsundervisning. Motionärerna föreslår därför att 25 milj. kr. av delökade anslaget skall avsättas för detta ändamål. Utskottet har ovan (s. 9-12) redovisat sin syn påinnehållet i och formerna för skolans sex- och samlevnadsundervisning.Ulskoltet är inte berett att tillstyrka att 25 milj. kr. av AIDS-anslaget skallspecialdestineras för informationsarbetet inom skolan. Motion So7 (c) yrkande 4avstyrks. Flera motionsyrkanden behandlar det extra statsbidragetlill vissa kommuner och landsting för deras smitlskyddsarbele. I motion 1987/88:So5 av och (båda c) hemställs att beslutar att statsbidraget till Stockholmsläns landsting skall vara 90 milj. kr. och 115 milj. kr, (yrkande 1). Motionärerna framhåller att HIV-smiltan är koncentrerad tillStockholmsområdet, Hälso-och sjukvården där tvingas därmed ta huvudansvaret.Vad som händer i är avgörande för hur snabbt smittspridningen kommeratt ske i resten av landet. Liknande synpunkter framförs i motion l987/88:So2(vpk). Där hemställs att bör tilldelas 60 milj. kr.av det extra bidraget lill kommuner och landsting (yrkande 1). 1 propositionen föreslås en höjning av det extra bidragetlill vissa landsting och kommuner med 35 milj. kr. till 85 milj. kr. Enligt förslaget skall 35 milj. kr. fördelas till länslandsting, 20 milj. kr. till och 10 milj. kr. värdera tillGöteborgs kommun, kommun och . anför alt hon i delta förslag tagit hänsyn till vad som är känt omHl V-smittans utbredning och behovet av förebyggande insatser inorn resp.storstadsregion. Enligt förslaget skall det extra bidraget endast få användasför specificerade förebyggande insatser. De berörda huvudmännen skall före den1 redovisa en plan för de förebyggande insatserna. I propositionen aviseras också alt 120 milj. kr. kommeratt föreslås som ett extra bidrag till vissa landsting och kommuner för år1989. Bidrag blir dock inte aktuellt förrän i samband med anslagsberäkningenför . Föredragande statsrådet uttalar att finansieringsansvaret efter år1989 för de insatser som planerats och genomförts och för vilka extra statligamedel tidigareutgått enligt hennes mening bör överläs av resp. huvudman. SoU 1987/88:10(Utskottet återkommer nedan till denna sista fråga.) Utskottet gör följande bedömning. Sjukdomen AIDS har fått sin största spridning istorstadsområdena. Särskilda insatser krävs för att förhindra smittspridningentill övriga delar av landet. Utskottet delar bedömningen alt staten börmedverka till förstärkta smittskyddsåtgärder i de områden där smittan ärmest utbredd. Utskottet är dock inte berett att tillstyrka de förslag somframförs i motionerna. Utskottet tillstyrker således propositionens förslag ochavstyrker motionerna So5 (c) yrkande 1 och So2 (vpk) yrkande 1. Vad gällermotion So5 (c) vill utskottet tillägga att frågan om storleken på bidrag för år1989 får prövas i anslutning lill behandlingen av anslag för budgetåret1989/90. I motion 1987/88:So3 (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs om statsbidrag lill särskilt drabbade områden(yrkande 6). Motionärerna anser alt någon bortre gräns för statsbidragen tillstorstadsregionerna inte skall utstakas. En solidarisk kostnadsfördelning förutsätteräven statsbidrag till särskilt utsatta regioner. Liknande synpunkter framförs i flera andra motioner. 1motion l987/88:So4 (m) begärs sålunda ett tillkännagivande till regeringen omatt det extra bidraget lill landsting och kommuner bör ulgå tills vidare, ävenefter 1989 (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till statens ansvar förAIDS-bekämpningen. I motion 1987/88:So5 (c) hemställs aft avslårregeringens förslag att statsbidragen till storstadsområden förAIDS-bekämpningen skall upphöra (yrkande 2). Motionärernaanser att den statliga satsningen är otillräcklig med hänsyn lill problemetsnationella betydelse. Även i motion 1987/88:So6 av (),slutligen, begärs ett tillkännagivande lill regeringen om att statligt stöd förAIDS-bekämpningen i storstadsområdena bör utgå även efter 1989. Som framgått ovan anförts i propositionen att resp.huvudman själv bör överta finanseringsansvarel frän och med för sådanainsatser för vilka extra statliga medel utgått. Något formellt förslagframläggs emellertid inte i denna del. Utskottet gör följande bedömning. Det huvudsakliga ansvaret för det praktiska arbetet medalt begränsa spridningen av HIV vilar på landsting och kommuner. Varjelandsting skall således enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) erbjuda engod hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom landstingskommunen.Sjukvårdshuvudmännen bär huvudansvaret för provtagning och för att erbjudasmittade och sjuka medicinsk vård och psykosociall stöd. Enligtsmittskyddslagen (1968:231) åligger det vidare kommunerna all vidtaerforderliga åtgärder lill skydd mot smittsamma sjukdomar. Del huvudsakligaarbetet med att bekämpa de veneriska sjukdomarna sker dock inom hälso- ochsjukvården. Genom att spridningen av HIV i stor utsträckning är koncentreradlill Storstockholmsomrädet men även till och har dessa 4 1987/88.