bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — I propositionen föreslogs därför, som ett alternativ tillfinansiering på den allmänna kapitalmarknaden, att en möjlighet skulle öppnasför några affärsverk som innebar att tillhandahöll bådelöpande och dåvarande kreditgivning till affärs- /88:19 verken skulle kompletteras med längre krediter än de rörliga krediterna. DeBilaga 1 rörliga krediterna borde i så fall ses över och göras mer likaaffärsbankernas checkräkningskrediter. Räntesättningen för de långa krediternaborde kunna knytas till räntorna på marknadsmässigaupplåning kofnpletterad med ett tillägg för att täcka riksgäldskontoretshanteringskostnader. En upplåningsmöjlighet på detta sätt borde innebära lägrelänekostnader än om upplåningen sker genom resp. verk. En förutsättning fördetta var att kunde tillhandahålla krediter på så långtmöjligt marknadsmässiga villkor samt åstadkomma en rationell administrativhantering av låneverksamheten. skulle självfallet utlåningen intevara subventionerad. Förslaget innebar därutöver den fördelen att resp. affärsverksrelationer med med avseende på amortering och förräntning avkrediterna blev ovillkorliga till skillnad mot dittillsvarande ordning medstatskapital över budgeten. Dessa krediter borde inte redovisas överstatsbudgeten. Upplåningen måste däremot rapporteras och redovisas som statsskuld.En lösning enligt förslaget innebar att de uppnådda stordriftsfördelarna förstatsupplåningen kunde bibehållas och att överblicken och rapporteringen avstatsskulden inte försvårades. En utgångspunkt för kreditgivning via riksgäldskontoretvar enligt propositionens mening att den skulle omfatta investeringar där fullförräntning kan påräknas. Investeringar där så inte är fallet borde fortfarandeanslagsfinan-sieras över statsbudgeten. I samband med att ett enskiltaffärsverk av medges att direkt låna i borde dettaske inom en angiven ram. En motsvarande ram borde kunna ges för verkets behovav rörelsemedel. För /86 förutsågs att denna lånemöjlighet bordekunna utnyttjas för delar av luftfartsverkets och statens järnvägarsinvesteringar. För föreslogs ingen ändrad ordning. Avsikten var attdenna låneverksamhet i avvaktan på resultatet av en utvärdering endast bordeomfatta ett begränsat antal affärsverk med ett begränsat upplåningsbehov.Möjligheterna och metoderna att styra affärsverkens verksamhet vid denna typ avfinansiering borde successivt utvecklas och utvärderas, anfördes det ipropositionen. har senare getts samma rätt att låna såväl tillinvesteringar som till rörelsekapital. I budgetpropositionen 1985 föreslogs vidare attriksgäldskontorel efter en period av förslagsvis skulle utvärdera sindel av verksamheten och avrapportera den till . Berörda myndigheterborde ges tillfälle att yttra sig över utvärderingen. Kontoret borde därutöverlämna en regelbunden redovisning för verksamheten, t.ex. i samband medbudgetpropositionen. Utskottet anförde (FiU 1984/85:10) med anledning avförslagen.att den i propositionen föreslagna ordningen innebar flera fördelarjämfört med en finansiering direkt på kapitalmarknaden. Genom den föreslagnaordningen utnyttjade affärsverken speciella kompetens attlåna upp medel. Därigenom uppnås, anförde utskottet, vissa stordriftsfördelar.Det skulle sannolikt bli kostsamt och administrativt betungande om varje verk,dvs. även de med relativt små behov av krediter, skulle behöva utveckla egen kompetenseller anlita utomstående experter för detta ändamål. Genom att /88:19 svarar för upplåningen erhålls också en bättre överblickav Bilaga 1 statsupplåningen, anförde utskottet, vilket ger ett bättrebeslutsunderlag för statsmakterna samt underlättar redovisningen av statsskulden.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1984/85:134). Utskottet anser inte att det finns skäl att ändra deprinciper som slogs fast av 1984/riksdag. För att ett affärsverk skallfå finansiera investeringar vid sidan av statsbudgeten direkt viariksgäldskontoret bör liksom gälla att full förräntning kan påräknaspå investeringen. För de investeringar där detta inte gäller bör finansieringenliksom ske via anslag på statsbudgeten. I de fall ett affärsverkmedges rätt att låna i bör det ske inorii en angiven ram. Enupplåning som sker på detta sätt skall på lämpligt sätt rapporteras ochredovisas som statsskuld för att överblicken och rapporteringen av den totalastatsskulden inte skall försvåras. Frågan om finansieringen av affärsverkensinvesteringar'har,,som fram-' gått, behandlats av vid ett antaltillfällen utifrån resp. affärsverks särskilda förhållanden.Möjligheterna att använda egna avskrivningsmedel liksom rörelsemedel i övrigttorde numera stå öppna för samtliga affärsverk. När det däremot gäller externfinansiering i form av anslagsmedel och lån i eller påkapitalmarknaden förekommer vissa skillnader. I några affärsverk medges ävenvissa former av leasing för finansiering av nya investeringar. Som framgår av den nu aktuella propositionen harregeringen för avsikt att låta även andra statliga verk än affärsverkfinansiera investeringar på annat sätt än via anslagsmedel. Utskottet har förståelse för de motiv som anförs för attinföra andra finansieringsformer för investeringar än via anslagsmedel. Det äremellertid viktigt att i detta sammanhang beakta de krav som ställerbeträffande möjligheter till inflytande och överblick. De förändringar beträffande riksgäldskontoretshuvudmannaskap som föreslagits i proposition 1986/87:143 kommer också attinnebära att ansvar och inflytande över den statliga upplåningenförändras. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört finns det skäl att göra enallmän översyn av de statliga verkens framtida finansieringsformer förinvesteringar. Detta bör enligt finansutskottets mening ges regeringen tillkänna. Förslagen om att bemyndiga regeringen att låta banverketoch finansiera investeringar vid sidan av statsbudgeten bör enligt utskottet, i avvaktan på den begärda översynen, inte ges den generella utformning som föreslås i propositionens hemställan. lån i bör därför endast avse investeringar i eldriftsanläggningar, produktionsanlägg ningar och de s.k. SL-investeringarna. En ram bör anges för . Behovet av eget rörelsekapital bör tillgodoses genom kredit i . Kostnaden för denna kredit bör slutgiltigt belasta de anslag som verket disponerar. lån bör endast avse tidigareläggning av väg- eller brobyggen där förskottering (lån) sker från kommuner eller företag. Förskotteringenfår givetvis inte innefatta lånevillkor som strider mot /88: 19 bestämmelserna i upphandlingsförordningen. I de fall investeringar föreslås finansierade med hjälp avintäkter från försäljning av statliga bolag utan direktanknytning till detinvesterande affärsverket [se motion 1987/88:T48 (c)] bör detta i enlighet medgällande redovisningspraxis ske genom att inkomsterna redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomster av försåld egendom. I propositionen sägs vidare att SJ i likhet medluftfartsverket, förutom egenfinansiering och finansiering genomriksgäldskontoret, bör få utnyttja intressentfinansiering. Vidare bör SJ,enligt propositionen, få lårui och placera medel utanför omdet skulle innebära mer fördelaktiga villkor än dem som kanerbjuda, I en utvärdering av kreditgivningen till vissa affärsverksom gjorts av (anslagsframställning /89 bil. 5) jämför kontoret kostnaderna för olikaupplåningsalternativ. Enligt kontoret skulle SJ sannolikt få betala minst 0,25procentenheter mer för sin korta upplåning och merför sin långa upplåning jämfört med vad verket nu betalar i räntekostnad.Dessutom tillkommer kostnader för provision, marknadsföring, tryckning,registrering m.m. samt personalkostnader. Kontoret konstaterarsammanfattningsvis att upplåning hos är billigare för verkenän både egen upplåning och upplåning hos bank. Enligt kontoret blir också densamhällsekonomiska kostnaden högre om myndigheterna/affärsverken finansierarsina projekt på annat sätt än via . Utskottet anser därför inte att det under normalaförhållanden med ett kontinuerligt tillflöde till marknaden av korta och långastatspapper skulle finnas långivare som skulle kunna acceptera sämre villkorför att låna till SJ än för att låna till . En korrektkostnadsjämförelse med beaktande av administrationskostnader borde med tanke påstordriftsfördelarna tala för att utnyttja somkreditförmedlare. Utskottet anser att SJ bör åläggas att i dessa frågor samrådamed . Därigenom får också möjlighet attsamordna den totala statsupplåningen och förutsättningar skapas för att gestatsmakterna överblick över statens samlade finansiella aktiviteter: I defall SJ väljer att finansiera verksamheten med lån på den allmännakapitalmarknaden bör regeringen redovisa dessa lån och villkoren för dessa ibudgetpropositionen. Det bör i detta sammanhang konstateras att valet avfinansierings- och redovisningsform för de räntabla investeringarna - viaanslagsmedel på statsbudgeten eller vid sidan av statsbudgeten - inte innebärnågra skillnader i utnyttjandet av det samhällsekonomiska utrymmet förinvesteringar. Återverkningar av dessa investeringar på produktion, import ochsysselsättning är desamma oavsett finansieringsform. I exempelvis ettöverhetlningslä-ge, där efterfrågetillväxten är stark ochkapacitetsutnyltjandet i industrin är högt, innebär det således inte någonlösning på problemet med bristande samhällsekonomiskt utrymme att låta vissaverks investeringar finansieras vid sidanav statsbudgeten. Detta är en redovisningsfråga men också en fråga TU1987/88: 19 om inflytande över investeringarnas omfattning ochinriktning. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(), i (s), (), HansPetersson i (vpk), (), (),() och (). (), (), ().Lars De () och () anför: Flera av de problem som tas upp i yttrandet beror på i propositionen envist håller fast vid att SJ och vissa andra statligatrafikföretag skall bedriva sin verksamhet i affärsverksform. Om man i ställetväljer aktiebolagsformen, gäller inte regeringformens bestämmelser om fastegendom, vilket ger ökad frihet att disponera resurserna men också inskärperansvaret att utnyttja dem på bästa sätt. Därigenom skapas förutsättningar föratt bedriva verksamheten på Samma villkor som konkurrerande företag. Vi anser också i likhet med vad som anförs i yttrandet attmål för affärsverk bör godkännas av . Men eftersom SJ enligt vårmening bör drivas i aktiebolagsform blir aktiebolagslagen styrande. Frågan ompolitiskt fastställande av mål uppkommer dä inte över huvud taget. Affärsverksformen är i flera avseenden föråldrad. Dettaleder oss till slutsatsen att de nuvarande affärsverkens kommersiellaverksamhet bör bedrivas i aktiebolagsform. För en sådan förändring talar ävenatt bolag pä ett annat sätt än affärsverk och andia verk kan finansiera sinainvesteringar på kapitalmarknaden. i (vpk) anför: har avslagitregeringens förslag att bemyndiga regeringen att utan beloppsbegränsning frittfå sälja ut statlig egendom. Enligt min mening är de skäl som anförts tidigareoch som redovisas i yttrandet alltjämt giltiga. Det saknas redan av det skäletanledning aft medge regeringen att sälja ut tillgångar för att genomföra vadman kallar en finansiell rekonstruktion av SJ. Propositionens förslag skärper kraven på"affärsmässighet" genom att skilja ut ännu fler verksamheter. Talet om "marknadsmässigupphandling" .,-, liksom "rätt attavyttra egendom" osv. kan låta oförargligt, men öppnar i /88: 19förlängningen för nya strukturer av privatiseringstyp. Sammanslagning Bilaga 1vägverket - statens banverk är en av de idéer som lanseras. Argumenteringenhärför är minst av allt övertygande och en åtgärd ägnad att upplösajärnvägen som en fast och sammanhållen verksamhet. Det förtjänar allmänt attpåpekas att järnvägen är ett sammanhållet system med egen teknik och logik menäven ideologi. Järnvägssystemet bör byggas ut som helhet, inte bara söka uppunderordnade nischer i ett väg- och flygdominerat totalsystem. Järnvägstrafikenbör finansieras helt av staten över statsbudgeten. Finansiering påkapitalmarknaden eller i vid sidan av statsbudgeten bör inteförekomma. Investeringar i infrastruktur bör ske decentraliserat i samarbetemed kommuner och andra regionala intressenter i syfte att beakta miljöbehov ochbalanserad regional utveckling. Innehållsförteckning tu 1987/88:19 Sammanfattning............................................................... ... 1 Proposition 1987/88:50 bil. 1 () 2 Enframtidsinriktad järnvägspolitik.................................... ... 2 Anslagsfrågor................................................................... ... 4 Proposition 1987/88:100 bil. 8() 5 Motionerna ............................................................ ....... 6 Motionerväckta med anledning av proposition 1987/88:50 6 Motionerframlagda under den allmänna motionstiden 14 ' yttrandenfrån andra utskott .......................................... 20 Utskottet........................................................................... ... 20 / Bakgrund......................................................................... ... 20 2 Vägtrafikmodell.............................................................. ... 21 Propositionenshuvudsakliga innehåll................................ ... 21 Utskottetsöverväganden.................................................. ... 22 3 Indelningen av järnvägsnätet '..................................... 24 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. ... 24 Utskottetsöverväganden.................................................. ... 30 4 Godstrafiken .................................................................. ... 36 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. ... 36 Utskottelsöverväganden ................................................. ... 36 5 Kombitrafik..................................................................... ... 38 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................... 38 6 Trafiken på och ...................... 41 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. 41 7 Investeringar i infrastrukturen........................................ .. 43 7.1 Samhällsekonomisk investeringsplanering ......... .. 43 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. .. 43 Utskottetsöverväganden.................................................. .. 44 7.2 Investeringsbehov och investeringsresurser........ .. 44 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. .. 44 Utskottetsöverväganden........ :........................................ .. 46 7.i Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar ........... 47 128 Vissaövriga projekt i ........................ .. 48 /88:19 Bergslagspendeln............................................................. .. 51 Västkustbananm.m.......................................................... .. 51 ......................... :.................................................. .. 54 Blekingekustbana m. m.................................................... 55 Kust tillkustbanan (/) ......... 55 , Götalandsbanan................................................................ 58 , Vissaövriga projekt ......................................................... 59 8 Vissaservicefrågor......................................................... 60 9 Tåguppehåll ochtidtabellsfrågor ................................... .. 61 10 Vissasäkerhetsfrågor.................................................. .. 62 ' Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. 62 // Trafikavgifter för banutnyttjandet ............................... 64 Propositionenshuvudsakliga innehåll................................ 64 12 samt ekonomi och tidsplan................. 66 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. 66 SJ:sdotterbolag samt viss verksamhet inom affärsverket ..66 Ekonomioch tidsplan ...................................................... 67 Finansiellrekonstruktion av SJ m. m.................................. 69 Fastställandeav mål för SJ ............................................... 71 SJ:s ochbanverkets upplåning.......................................... 71 13 Anslagsfrågor................................................................ 73 Driftoch underhåll av statliga järnvägar....................... 73 D2.Reinvesteringar i stomjärnvägar................................. 73 D3.Försvarsinvesteringar i järnvägar................................ , 73 D4.Nyinvesteringar i stomjärnvägar ............................... 73 D5.Ersättning till för viss kapitalkostnader ........ 73 D6.Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar ................. 74 D7.Ersättning till statensjärnvägar för utveckling av godstrafik . D8.Ersättning till statensjärnvägar för köp av vissa tjänster ... ,74 D9. Ersättning till i samband med utdelning från ABSwedcarrier........................................................... .. 74 Övrigabudgettekniska frågor............................................ .. 75 Köp avinterrregional persontrafik på järnväg............. .. 75 H7.Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss persontra fik på järnväg..................................................................... _ 75 Övrigabudgetlekniska frågor .......................................... .. 75 14 Hemställan.................................................................... .. 75 129 Reservationer ..................................................... 86 /88:19 Uppdelning av SJ iett affärsföretag och ett banverk (vpk) 86 Privata konsultbolag (vpk)................................. 86 framtida roll (c)............................... 87 Rationaliseringar ochstyrelserepresentalion (m)..... 87 Avslag på förslaget att indelajärnvägsnätet i stomjärnvägar och länsjärnvägar (vpk) 88 och bandelenBoden-Haparanda (c, vpk) 89 Bandelen Nässjö-Hultsfred-Oskarshamn, Västerdalsbanan och Fryksdalsbanan (vpk) 89 Länsjärnvägar (c, vpk) vidbifall till res. Länsjärnvägar (vpk) - vidbifall till res. Förändringar ibannätsindelningen (c)................. 91 (m).......................... 91 Bidrag endast till tågtrafik(c, vpk)..................... 91 Trafikeringsrätten (m, fp)................................. 92 Förstärkning avirafikhuvudmännens resurser (vpk) 92 Nedläggning av vagnslasttrafik(vpk).................. . 93 Upprätthållande av godstrafik (c,vpk) .............. . 93 Prissättningen av kombitrafiken(m) ................. . 94 Kombitrafikens omfattning (m)........................... . 94 Kombitrafikens omfattning (c) .......................... . 95 Omfattningen av (c) ................... . 95 Omfattningen avinlandsbanan (vpk) .................. . 96 Upprustning av (vpk) .................... . 96 (vpk) .. .................................... 97 Samhällsekonomiskinvesteringsplanering (m)........ 97 Inriktningen av investeringarnai järnvägens infrastruktur (m) .. 98 Inriktningen av investeringarnai järnvägens infrastruktur (c) ... 98 Inriktningen av investeringarnai järnvägens infrastruktur (vpk) . (vpk) ...................................... 100 Vissa övriga projekt iStockholmsregionen (vpk).... lOl och (vpk)................ 101 Bergslagspendeln (vpk).................................... 102 m. m. (vpk) .............................. . 102 (vpk)........................................... . 103 (vpk)................................... . 103 Västerdalsbanan (vpk) .................................... . 104 Ostkustbanan m. m. (vpk)................................ . 104 Götalandsbanan (vpk) ................................... . 105 Klasskiktningen på tåg ochgratisresor med SJ (vpk) 105 Tågstopp vid Vårgårdajärnvägsstation (vpk)........ . 105 Riktlinjer föravgiftssältningen för banutnyttjandet (fp, c) 106 Den långsiktigamålsättningen för avgiftssättningen (m) 106 Ett alternativt avgiftssystem(vpk)..................... . 107 Försäljning av fast egendom m.m. (vpk).............. 107 Statens järnvägars lån ochplacering av medel utanför m. m. (vpk) 108 Anslag till drift och underhållav statliga järnvägar m. m. (m) ... 109 Anslag till reinvesteringar istomjärnvägar m. m. (m) 109 Anslag till nyinvesteringar istomjärnvägar m. m. (m) 110 Anslaget Ersättning tillstatens järnvägar för utveckling av godstrafik (m) 110 Anslaget Ersättning tillstatensjärnvägar för utveckling av gods-trafik (c) Ill 130 Anslaget Ersättningtill staten järnvägar för köp av vissa tjänster XU 1987/88" 19 (m) ................................................................. 111 och Svealandsbananav () ... 111 Anslag till nyinvesteringar istomjärnvägar m. m. av (vpk) 112 Finansutskottetsyttrande /88:3 y om trafikpolitiken inför 1990- talet (prop. 1987/88: 50)...................................... 113 Tryckeri, 1988 131