bet · GB01SfU29 · 1987-12-31 00:00:00 — För dessa kvinnor har dock änkepensionutgjort ett betydelsefullt komplement till egenpensionen. Om änkepensionen nuförsvinner blir det ännu viktigare för kvinnor som fött och fostrat flera barnalt kunna förvärva en betryggande egen pensionsräll. Motionärerna anser därföratt en förutsättning för den föreslagna förändringen i efterlevandeskyddetskall vara att reglerna för intjänande av egen ATP bibehålls för framliden ochalt pensionsberedningen i sitt fortsatta arbete utgår från detta. Motionärernabegär ett tillkännagivande till regeringen härom. Betydelsen av nämndabestämmelser för särskilt kvinnornas möjligheter att tjäna in en betryggandeegen pensionsrätt påpekas även i följande motioner, Sf44 SfU 1987/88:29yrkande 2 av m.fl.. Sf45 yrkande 1 av , Sf47 yrkande1 av m.fl. och Sf49 yrkande 3 av m.fl. De nuvarande reglerna för beräkning av egen ATP är ihuvudsak följande. Storleken av den ålderspension från tilläggspensioneringensom börjar ulgå motsvarar av del aktuella basbeloppetmultiplicerat med medeltalet av de pensionspoäng som har tillgodoräknats denförsäkrade. Pensionspoäng tillgodoräknas en försäkrad sompensionsgrundande inkomst har fastställts för den försäkrade. För attpensionsgrundande inkomst skall beräknas skall inkomsten avanställning eller annat förvärvsarbete ha överstigit det basbelopp som gälldevid årets ingång. har även vissa ersättningar som träder istället för förvärvsarbete - bl.a. sjukpenning, föräldrapenning ocharbetslöshetsstöd -gjorts pensionsgrundande inom ATP. finnsdessutom möjlighet för en förälder som vårdal barn som inte fyllt att fåtillgodoräkna det året som ett s.k. vårdar. Sådant år likställs med år förvilket pensionspoäng tillgodoräknats. Har pensionspoäng tillgodoräknats ,beräknas ålderspensionen på medeltalet av de 15 högsta poängtalen(15-årsregeln). Vidare gäller att om pensionspoäng har tillgodoräknats denförsäkrade för mindre än , minskas pensionen med 1/30 för varje felande år(30-årsregeln). Som bakgrund till den föreslagna reformen avefterlevandeskyddet ligger, som ovan nämnts, de förändringar i samhället somskett sedan det nuvarande systemet fick sin huvudsakliga utformning. Vidbedömningen av dessa samhällsförändringar har även beaktats betydelsen avnuvarande regler för intjänande av rätt till egen ATP. Pensionsberedningen hari sitt betänkande s. 13 angivit bl.a. följande; bör framhållas att kvinnorna ännu inte uppnåtten med männen fullt likvärdig ställning på arbetsmarknaden. T.ex. föreliggerrelativt stora skillnader när del gäller den genomsnittliga arbetstidens längd,och kvinnorna har bl.a. som en följd härav i regel lägre förvärvsinkomster ochdärmed lägre ATP-poäng än män. Även härvidlag har emellertid skett en utjämningmellan män och kvinnor . Att kvinnor sålunda fortfarande igenomsnitt har lägre ATP-poäng än män, främst på grund av att de i störreutsträckning deltidsarbetar, kompenseras också i viss mån av de regler somgäller för intjänande och beräkning ay tilläggspension. Utskottet instämmer i vad motionärerna anfört om att denämnda reglerna är av stor betydelse för särskilt kvinnornas möjligheter attskapa sig en trygghet i form av egen ATP-pension. Reglerna kan komma att fåökad betydelse genom de föreslagna förändringarna i efterlevandeskyddet sommedför att kvinnornas behov av all bygga upp en trygghet genom en egen ATP-pensionökar. Enligt utskottets mening är det dock inte möjligt att nu besluta attreglerna för intjänande av rätt till ATP skall kvarstå oförändrade för allframtid. Pensionsberedningen skall i sitt fortsatta arbete göra en översyn avATP-systemet i övrigt, och av betydelse för inljänandereglerna kan härvid bli beredningensställningstagande i bl.a. frågan om delning av pensionspoäng SfU 1987/88:29mellan makar. Utskottet utgår emellertid från att pensionsberedningen i sinafortsatta överväganden beaktar vad utskottet ovan anfört om betydelsen avnuvarande intjänanderegler. Med det anförda får enligtutskottels mening syftet med motionerna Sf43 yrkande 1, Sf44 yrkande 2, Sf45yrkande 1, Sf47 yrkande 1 och Sf49 yrkande 3 i huvudsak anses varafillgodosett. Förmånertill efterlevande barn m.m. Rätt till barnpension tillkommer enligt de nu gällandereglerna inom både folk- och tilläggspensioneringen den avlidnes biologiskabarn och adoptivbarn. Pensionsrätt föreligger oberoende av om den avlidne hadevårdnaden om barnet och likaledes oberoende av om denne sammanbodde med barnetvid tidpunkten för dödsfallet. Rätten till pension efter biologisk förälderbryts först om barnet adopteras av annan än make till den avlidne föräldern. Idetta fall upphör pensionsrätten efter den biologiska föräldern. I ställetuppkommer en rätt till pension efler adoptanten. Barnpension från folkpensioneringen utgår till barn under18 år medan rätt till barnpension från tilläggspensioneringen tillkommer barnunder . Barnpension i form av folkpension utgår för år räknat med26 % av basbeloppet. Barnpension utgår dock alltid med sådant belopp attpensionen i förening med barnet tillkommande tilläggspension i form avbarnpension utgör av basbeloppet om båda föräldrarna har avlidit, avbasbeloppet om barnet uppbär bidragsförskott saml av basbeloppeti övriga fall då barnet uppbär pension efter en av föräldrarna. Storieken av barnpension i form av tilläggspension ärberoende av huruvida pensionsberåttigad änka finns samt av familjemedlemmarnasantal. Efteriämnar en man änka och ett pensionsberättigal barn, blir barnetspension av faderns egenpension. Är ett barn ensamt pensionsberättigal,blir barnels pension av den avlidnes egenpension. Finns flera barn än ett,ökas de nu angivna procenttalen med 10 för varje barn utöver det första, ochdet sammanlagda barnpensionsbeloppet fördelas lika mellan barnen. Är någon för samma månad berättigad till barnpension iform av tilläggspension efter både sin far och mor utges endast en avpensionerna. I propositionen föreslås alt den nuvarandebarnpensionsberälligade personkretsen bibehålls. Någon utvidgning av rätlentill barnpension till alt omfatta andra kategorier än biologiska barn ochadoptivbarn bör således inte komma i fråga. Däremot föreslås en utvidgning såtill vida alt utländska barn som tagits till i adoptionssyfte skalltillförsäkras rätt till ekonomiskt stöd i form av barnpension om någon av detilltänkta adoptivföräldrarna skulle avlida innan adoptionen genomförts.Skyddet från barnpensionering- en börhärvid uppkomma i och med att de blivande adoptivföräldrarna tar StU 1987/öö:29 faktisk vård om barnet här ilandet. Ett villkor är dock att de skall ha erhållit medgivandedärtill av socialnämnd. I fråga om rätten till barnpension från folkpensioneringenför utländska barn som är bosatta i föreslås att kvalifikationstidensänks från nuvarande , dvs. samma kvalifikationstid somgäller för bidragsförskott. I propositionen påpekas att båda förmånerna är avseddaatt trygga den grundläggande försörjningen för barn, och det är därförotillfredsställande alt ett invandrarbarn, för vilket utgått bidragsförskott,vid förälderns död kan gå miste om bidragsförskottet och därefter fåvänta på barnpension från folkpensioneringen under kanske fid. En gemensam åldersgräns föresl ås för såväl folk- somtilläggspensioneringen. För båda barnpensionsformerna bör finnas en generellåldersgräns med möjlighet att utge pension till barn som därefterfortsätter med grundläggande studier. Därmed kommer enhetlighet att gällamellan barnpension och bidragsförskott. När det gäller den generellaåldersgränsen för barn som inte studerar är det naturligt att för både folk-och tilläggspensioneringen anknyta till vad som gäller inomfolkpensioneringen. I propositionen föreslås därför att pensionen i dessa fallutbetalas t.o.m. den månad varunder barnet fyller . Barnet blir dåmyndigt, och enligt huvudregeln upphör rätlen till underhåll från föräldrarnavid denna tidpunkt. Det stora flertalet av de ungdomar som är gårockså kvar i grund- eller gymnasieskola, medan enbart omkring 1/3 av18-åringarna och 1/10 av 19-åringarna inte har avslutat sin grundutbildning.Huvuddelen av de 18- och 19-åringar som inte tillhör denna kategori är antingenförvärvsarbetande eller bedriver studier vid universitet eller högskola och ärdärmed berättigade till studiemedel för finansiering av studierna. De barndäremot som utan att fortsätta sina studier har lämnat grund- och gymnasieskolanbör sedan de uppnått myndighetsåldern själva kunna svara för sin försörjning.Det rör sig här närmast regelmässigt om barn som förvärvsarbetar, och det kandå inte längre anses motiverat att samhället går in med ekonomiskt biståndgenom barnpensioneringen. I de fall då barnet genomgår utbildning vid grundskolaeller gymnasieskola är det däremot angeläget att barnet får en grundläggandeekonomisk trygghet även för tiden efter fyllda . Denna trygghet kan intehelt tillgodoses genom det sludiesociala stödet. Samhällets ambition är attalla ungdomar skall kunna få gymnasial utbildning. för sådanutbildning är den studerande i regel huvudsakligen beroende av underhåll frånföräldrarna. I de fall att en av eller båda föräldrarna har avlidit bör enligtvad som anges i propositionen behovet av ekonomisk trygghet under studietidentillgodoses genom barnpensioneringen, som syftar till all ersätta den avlidneförälderns försörjningsinsats. Emellertid är det nödvändigt alt även för studerande barnfastställa en övre åldersgräns. Som jämförelse anges att studiehjälp enligt 3kap. studiestödslagen utbetalas till studerande i gymnasial utbildning längstt.o.m. första kalenderhalvåret det år under vilket den studerande fyller 20 år.Motsvarande övre åldersgräns gäller beträffande rätten till flerbarnstilläggoch för förlängt bidragsförskott. Enligt propositionen bör samma åldersgräns väljas förbarnpension från folkpensioneringen och ATP. Departementsche- SfU1987/88:29 fen framhåller att denna bestämmelse medför att etl barn i allmänhetkan uppbära barnpensionen att det hinner avsluta en fyraåriggymnasieutbildning. Vad gäller förmåner från folkpensioneringen föreslås attden nuvarande konstruktionen med grundnivåer och garantinivåer bör bibehållasockså för framtiden. Garantinivåerha inom barnpensioneringen har inneburit ettvärdefullt fillskott för barn som inte är berättigade till tilläggspensioneller har enbart låg sådan pension. De har i många fall medfört en förstärkningför flerbarnsfamiljerna eftersom pension på den nivån utges fill varje barn ien familj oberoende av hur många barn det finns i familjen. Liksom börfolkpensionen ta sikte på att ge ett för alla barn lika stort ekonomiskttillskott för att täcka den grundläggande försörjningen. Beloppen skall såledesinte variera med det totala antalet barn efler en avliden. Folkpension i formav barnpension bör utges av basbeloppet för år räknat för barn somförlorat en förälder och av basbeloppet för föräldralösa barn. Eftersom båda föräldrarna bidrar till atttillgodose barnets ekonomiska trygghet så länge de är i livet, anserdepartementschefen att detta bör återspeglas även i barnpensionsnivåerna. Engarantinivå om av basbeloppet får anses motsvara den ekonomiska insats förbarnels grundläggande underhåll som rimligen kan ankomma på en vårdnadshavare.Har en förälder avlidit, skall barnpension utgå på denna nivå. Om sedan ocksåden andra föräldern skulle avlida, synes det självklart all barnpensioneringenfullt ut skall kompensera också den del av barnets grundläggande försörjningsom ankommit på denna förälder. På motsvarande sätt bör full ersättning ges omden kvarlevande föräldern skils från vårdnaden om barnet och denna föräldersförsörjningsinsats skall ersättas av bidragsförskott. Garantinivån förföräldralösa barn föreslås därför höjd från nuvarande till avbasbeloppet efter envar av föräldrarna, dvs. till en sammanlagd garantinivå om80 % av basbeloppet. En motsvarande höjning från till av basbeloppetav garantinivån för barnpension föreslås i fall då del för barnetutges bidragsförskott. Bidragsförskottet liksom det särskilda bidraget till vissaadoptivbarn och det förlängda bidragsförskottet för studerande bör höjas från30 % till av basbeloppet i fall då sådan förmån utbetalas parallellt medbarnpension eller då förskottet utges i förhållande till barnets bådaföräldrar. Sammanfattningsvis innebär förslagen att såväl barnpensionfrån folkpensioneringen som bidragsförskott i alla situationer då förmånernautges i förhållande till båda föräldrarna skall ha en nivå motsvarande avbasbeloppet i förhållande till var och en av dem. Barnet garanterashärigenom ett ekonomiskt stöd som sammanlagt motsvarar av basbeloppet. Någon avräkning av barnpension med hänsyn tillefterlevandepension åt vuxen bör i fortsättningen inte ske. För tilläggspensionsförmånerna anges följande. För attbarnpension från ATP skall fylla den centrala roll som den bör ha inom den reformerade efterlevandepensioneringen är av den avlidnes beräknade egenpension en rimlig kompensationsgrad. Om pension utges fill en vuxen efterlevandefrån ATP, bör den vuxnes pension reduceras i stället för SfU 1987/88:29barnpensionen. När del sedan gäller barnpensionens storlek i de fall därden avlidne efterlämnar fler än ett pensionsbe:rättigat barn angerdepartementschefen att nuvarande regler medför en alltför stor skillnad ipensionsnivån mellan efterlevande barn i ettbarnsfamiljer och barn i familjermed flera barn. Regeln att pensionsbeloppet per barn minskas vid ökande antalbarn bör dock behållas. För att förstärka det ekonomiska stödet för barn iflerbarnsfamiljer föreslås en kraftig höjning av det tillägg till densammanlagda barnpensionen som skall utges för varje barn utöver del första.Förslaget innebär att tillägget skall höjas från nuvarande till ayden avlidnes egenpension. Liksom bör det sammanlagda beloppetför barnpensionen i dessa fall delas lika mellan barnen. Efter en avliden skalldock inte kunna utges tilläggspension i form av efterlevandepension med högresammanlagt belopp än vad som motsvarar den avlidnes egenpension. Eftersom barnpensionen utgör en ersättning för förlustenav det underhåll som de avlidna föräldrarna svarat för bör barnpension frånfilläggspensioneringen kunna utges till föräldralösa barn efler bådaföräldrarna. De föreslagna nivåerna resp. bör därför gälla varderaförälderns egenpension. Enligt utskottets mening kommer barnpensionerna med detföreslagna systemet att utgöra en mycket viktig del iefterlevandeskyddet. Barnens ekonomiska trygghet blir härigenom vältillgodosedd. Särskilt påtaglig blir förbättringen för barn i flerbarnsfamiljeroch barn som mist båda sina föräldrar. Även för bidragsförskotten innebärförslaget en i vissa fall kraftig höjning. Utskottet tillstyrker härmedpropositionens förslag i denna del. Med nuvarande regler utgår änkepension i form avfolkpension enligt följande. En änka, som inte fyllt , har rätt tillänkepension under förutsättning att hon antingen har fyllt vid mannensdöd och varit gift med honom eller har vårdnaden om ochstadigvarande bor tillsammans med barn som vid mannens dödstadigvarande vistades hos änkan. Något krav på att det skall vara ettbiologiskt barn till änkan eller den avlidne finns inte. Upphör änkan att habarn i hemmet, skall vid bedömningen av hennes rätt tillänkepension i fortsättningen anses som om mannen avlidit då barnet upphördeatt påverka rätten fill pension och äktenskapet varat till nämnda fidpunkt. Med änka likställs i fråga om rätt till änkepension frånfolkpensioneringen ogift eller frånskild kvinna eller änka som stadigvarande sammanbodde med ogift eller frånskild man eller änkling vid dennes död och som har varit gift med eller har eller har haft barn med honom. Därvid jämställs den fid under . vilkenkvinnan oavbrutet har sammanbott med mannen fram till hans död SfU1987/88:29 med tid under vilken äktenskap bestått. En kvinna har däremot inte rätt till änkepension efter sinmake om hon levde åtskild från honom vid hans död och efter det sammanlevnadenupphörde stadigvarande har sammanbott med en annan man med vilken hon har varitgift eller har eller har haft barn. Änkepensionen dras in om änkan ingår nytt äktenskap ellerom hon stadigvarande sammanbor med man med vilken hon varit gift eller hareller har haft barn. Om det nya äktenskapet upplöses resp. omsamboendel upphör börjar änkepensionen ånyo att ulgå, om övrigaförutsättningar för rätt ti|l änkepension alltjämt är för handen. Änkepension från folkpensioneringen kan aldrig utgåsamtidigt med folkpension i form av förtids- eller ålderspension ellerhustrutillägg. Ånkepension i form av tilläggspension utgår till en merbegränsad personkrets. Således utgår änkepension efter försäkrad om äktenskapethar varat och har ingåtts senast den dag då den försäkrade fyllde60 år. Även om dessa förutsättningar inte är uppfyllda, är änkan likvälberättigad till änkepension om den försäkrade efterlämnar barn som också ärbarn till änkan. Det är härvid utan betydelse om barnet är minderårigt ellerhar uppnått vuxen ålder. För rätten till änkepension från ATP finns alltsåingen nedre eller övre åldersgräns vad beträffar änkan. Till skillnad från vadsom gäller inom folkpensioneringen krävs för rätt till tilläggspension i formav änkepension alltid att legalt äktenskap har förelegat. Änkepensionen dras in om änkan ingår nytt äktenskap.Upplöses det nya äktenskapet innan det har bestått , skallänkepensionen emellertid ånyo börja utgå. Rätten till änkepension från tilläggspensioneringenpåverkas inte av om änkan är berättigad till förfidspension ellerålderspension. Beträffande pensionsnivåerna gäller följande. Till änkasom vid mannens död eller den därmed jämställda tidpunkten har fyllt 50 årutgår änkepension i form av folkpension med samma belopp som ålderspension från65 år för en ensamstående ålderspensionär, dvs. av basbeloppet för årräknat. Samma belopp utgår till änka vars rätt fill änkepension grundar sig påsammanboende med barn . För annan änka minskas pensionen med enfemtondel varmed änkans ålder vid mannens död eller den tidpunktdå hon upphörde att ha barn i hemmet understeg . Änkepension i form av tilläggspension är däremot beroendeav om den försäkrade förutom änkan efterlämnar barn som är berättigat filltilläggspension i form av barnpension efter honom. Om så är fallet utgöränkepensionen av den avlidnes egenpension. Finns inte någotpensionsberättigal barn är änkepensionen av egenpensionen.Tilläggspensionen utgår oberoende av om kvinnan är berättigad till annanpensionsförmån. Allmänt omde föreslagna förmånerna SfU 1987/88:29 Till vuxna efterlevande föreslås kunna utgåomställningspension och särskild efterlevandepension från både folk- ochtilläggspensioneringen enligt i princip helt överensstämmande regler. Rätt till efterlevandepension föreslås tillkomma - män ochkvinnor på lika villkor - såväl sammanlevande gifta som vissa kategorier därmedjämställda. Med gifta bör jämställas vissa grupper ogifta som stadigvarandesammanbott i en samlevnad med familjefunktioner och som i och för sig skulle hakunnat ingå äktenskap med varandra. I propositionen föreslås att med makarskall inom båda pensionssystemen jämställas man och kvinna som vid dödsfalletstadigvarande sammanbodde med varandra om de tidigare varit gifta med varandraeller har eller har haft eller väntade gemensamt barn. En efterlevande man eller kvinna som inte har fyllt 65 årföreslås få rätt till omställningspension efler dödsfallet.Omställningspensionen föreslås utgå av efter dödsfallettill alla som uppfyller de nämnda villkoren. Om den efterlevande efterellårsperiodens utgång har vårdnaden om och sammanbor rned barn som inte harfyllt , skall omställningspensionen kunna utges ,nämligen fram till dess det yngsta barnet har uppnått ålder. Om en efterlevande inte kan försörja sig genom eget arbeteoch inte heller har rätt till förtidspension, ålderspension eller samhällsstödi annan form, skall denne härefter kunna få fortsatt efterlevandepension i formav särskild efterlevandepension. Sådan skall kunna utgå som hel, två tredjedelseller halv pension. Såväl omställningspension som hel särskildefterlevandepension föreslås inom folkpensioneringen utgå på samma nivå somnuvarande änkepension och ålderspension, dvs. med etl årsbelopp motsvarande av basbeloppet. I förekommande fall skall efterlevandepensionen kunnakompletteras med pensionstillskott om maximalt av basbeloppet och medkommunalt bostadstillägg till folkpension. Efterlevandepensionen utgörskatteplikfig inkomst för den efterlevande men berättigar till extra avdragvid beskattningen enligt samma regler som för annan folkpension. Inom ATP skallpensionen utgöra av den avlidnes egenpension i de fall då ävenbarnpensionsberättigat barn finns och i andra fall av egenpensionen. Med tillämpningen av basbeloppet . innebärförslagen att det från folkpensioneringen alltid utbetalas etl årsbelopp om . i form av efterievandepension. Alla efterlevande med sådan pensionsförmån får alltså en garanti förett årsbelopp om . Någon inkonrstskatl ullas inte förefterlevande som inte har andra inkomster vid sidan därav. Dessutom får sådanaefterlevande bidrag i form av kommunall bostadstillägg (KBT) tillbostadskostnader upp till i vart fall . (avkostnader som överstiger ). I många fall utges KBT med högre belopp. FrånATP utbetalas efterlevandepension med belopp som varierar med den avlidnestidigare inkomster. Om barnpension inte utbetalas , kan utges högst . (beräknat med angivna basbelopp). efler denavlidne, kan tilläggspension i form av efterlevandepension utges SfU1987/88:29 med högst . Änkor och änklingar som inte fyllt bör få en iprincip generell rätt till omställningspension. Denna bör utges avett år efter makes bortgång eller för viss till sådana efterlevandesom tar vård om minderårigt barn. För att omställningspension skall kunna utgå krävs att parternasammanbodde stadigvarande för dödsfallet och att de dessutomhade bott tillsamrnans oavbrutet av fram tilldödsfallet eller vid dödsfallet hade vård om barn som var . I propositionen anges att omställningspensionens generelladel skall utgöra etl reellt stöd för den efterlevande att anpassa ekonomin,bostads- och arbetsförhållanden m.m. till den nya situationen. Den bör därförutges under inte alltför . Å andra sidan bör pensionsrätten inteutsträckas alltför långt i tiden, eftersom pensionen skall utgöra ettekonomiskt fillskott . Anknytningen till dödsfallet ochdess följder blir givetvis allt mindre ju som flyter därefter. Viden avvägning mellan dessa och andra synpunkter föreslås alt omställningspensionsom huvudregel utges av etl år räknat från dödsfallet.Departementschefen anför att efter utgången av denna övergångstid torde mankunna räkna med att den efterlevande har anpassat sig fill de nya förhållandenaoch har möjlighet att utan särskilt ekonomiskt stöd själv svara för sinförsörjning på en tillfredsställande nivå. De särskilda svårigheter iekonomiskt hänseende som dödsfallet gett upphov till bör då i regel varaövervunna. Såsom ovan nämnts föreslås i propositionen även attefterlevande som tar vård om minderårigt barn under vissa förutsättningar skallkunna uppbära omställningspension än ett år.Omställningspensionen skall i dessa fall kunna utbetalas fram till dess detyngsta barnet fyller . Denna form av omställningspension skall börjautbetalas först när rätten till den generella pensionen upphört, dvs. först närett år har förflutit från dödsfallet. Den förlängda omställningspensionen utgessedan så länge som förutsättningarna härför är uppfyllda. Om den efterlevandehar flera barn, är det avgörande givetvis det yngsta barnets ålder. Som särskilt villkor för rätt fill omställningspension förförlängd tid bör gälla att den efterlevande för dödsfalletstadigvarande sammanbodde med just det barn som avses grunda rätt till förlängdpension. Del bör krävas att det är fråga om ett barn som fölls före dödsfalleteller som en efterlevande då väntade gemensamt med den sedermera avlidne. Barnsom den efterlevande efter dödsfallet kan ha fått med annan bör inte kunnagrunda rätt till omställningspension.