bet · GB01SoU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Frågan omöppettiderna behandlades av utskottet i samband med införandet av del nugällande statsbidragssystemet (SoU 1986/87:35 s.12-13).Utskottet fann alt somvillkor för statsbidrag borde gälla en undre gräns för öppethållande och dennagräns borde enligl utskottets mening bestämmas så att lillsynsbehovel för barnlill föräldrar som arbetar skall kunna tillgodoses. Förinstitutioner med kortare öppettider utgår bidrag för dellidsförskola. Ulskoltet gör följande överväganden. De slatsbidragsregler som trädde i kraft den 1 januari1988 eliminerar vissa av det tidigare systemets brister. Grundläggandeinvändningar kvarstår dock. Systemet är inte neutralt gentemot olikaomsorgsformer och huvudmän. Dessutom består diskrimineringen av de enskildaalternativen, även om . regeringen tvingats ge med sig när det gällerföräldrakooperaliv och viss Föräldrarna har fortfarande inte möjlighet alt på SoU1987/88:13 jämbördigavillkor välja andra former av barnomsorg än med som erbjuds av Vidare innebär nuvarande regler om en öppettid av 8 limmarsom förutsättning för bidrag all de deltidsöppna daghemmen mister sina statsbidrageller endast erhåller del bidrag som kommer deltidsförskolan till del. bör enligt utskottets mening hos regeringenbegära all ett förslag lill nytt statsbidragssystem för barnomsorgen skyndsamtutarbetas Vägledande principer vid utarbetandet av ett. sådantförslag bör vara att statsbidraget skall vara neutralt gentemot alla omsorgsformer oavsett huvudman samt administrativt lätthanterligt.Familjedaghemmen och dellidsförskolan får inte diskrimineras.Statsbidragssystemet bör inte ensidigt gynna långa vislelselider. Vidare börkommunerna vara skyldiga alt i barnomsorgsplanerna uppta alla alternativaomsorgsformer som uppfyller de kvalitetskrav som alltid måste ställas. Vad utskottet nu anfört om förslag till nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen bör 'med anledning av motionernaSo602 (m) yrkande 5, So635(m, fp, c) yrkande 3, So640 (fp), So642 (m) yrkande1, So263 (fp) och So625 (m) som sin mening ge regeringen till känna. Del sagdainnebär att utskottet avstyrker motion So614 (vpk) yrkande 5. Mol bakgrund av detta ställningstagande avstyrks ävenvpk-molionens yrkande 7 om en höjning av barnomsorgsävgiften för all finansieradel , , föreslagna driftsbidragel. Även i motion So641 (c) föreslås en höjning avbarnomsorgsavgiften, avsedd att finansiera den av motionären föreslagnavårdlönen. Utskottet kan inte biträda detta förslag. Förslag till ändringar i nuvarande statsbidragsregler Statsbidrag till barnomsorg i regi I motion So209 av förste vice talman . (m) hemställs alt beslutar att deltidsförskolor och daghem somdrivs av församlingar inom skall få motsvarande statsbidrag somom de drevs av en borgerlig kommun. 1 motion So606 av och (båda c)yrkas alt som sin mening ger lill känna vad i motionen anförts om allstatsbidrag bör utgå till barnomsorg i regi. 1 motion So628 av och (båda fp) hemställs att som sin mening ger lill känna vad i motionenanförts om att statsbidrag bör kunna utgå till barnomsorg i svenska kyrkansregi. Imotion So633 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen som sin mening ger till känna vad i motionen anförts orri barnomsorgmed som huvudman f\7A:rti7(/e 5). I motion So642 av m.fl. (m), slutligen,yrkas ett tillkännagi vande all dellidsförskolor och daghem som drivs av församlingar inom j. skall få motsvarande statsbidrag som andra alternativa SoU1987/88:13 dellidsförskolor och daghem (yr/:ö«rfe 2). Frågan om statsbidrag till barnomsorg i svenska kyrkansregi behandlades ingående i betänkande SoU 1986/87:35 s. 15-17, Utskottethänvisade därvid till proposifion 1986/87:117 om statsbidrag lill barnomsorgenoch anförde följande. församlingar är jämställda medprimärkommuner med egen beskattningsrätt. Det är vanligt all en församlingbedriver verksamhet bland barn och ungdomar. Den fråga som aktualiseras ipropositionen är om statsbidrag skall utgå lill församlingarför en verksamhet som motsvarar den som den borgerliga kommunen enligl ensärskild lagstiftning är ålagd. Statsrådet anför såvitt nu är i fråga(prop. s. 15) att kyrkans roll när det gäller verksamhet av detta slag enliglhans mening är av så stor principiell betydelse all ställning därtill bör las iett större sammanhang. I avvaktan därpå är han inte beredd all förorda särskildaregler om statsbidrag för barnomsorg i regi. Del påpekas dock i propositionen att del inte finns någothinder för enskilda medlemmar inom en församling tillhörande allbilda en föräldraförening eller annan ideell förening med uppgift att drivadaghem eller fritidshem med en speciell inriktning. Statsbidrag kan därvidlämnas på samma villkor som för kommuner och frikyrkliga trossamfund. Mot bakgrund av det anförda och vad i övrigt hade anförtsi propositionen var inte heller ulskoltet berett att förorda särskilda reglerom statsbidrag för barnomsorg i regi. Utskottet tillstyrktesålunda propositionen i aktuell del och avstyrkte motionerna. De av fastlagda reglerna för statsbidrag tillbarnomsorgen gäller fr. o. m. . Utskottet har inte ändratuppfattning belräffande statsbidrag till barnomsorg i regi.Utskottet avstyrker därför motionerna So209 (m), So606 (c), So628 (fp), So633(c) yrkande 5 och So642 (m) yrkande 2. Statsbidraget till nattöppna daghem m.iri. I motion So601 av m.fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom behovet av ändring i statsbidragsreglerna så att kommunerna även kan användastatsbidraget för natlomsorg i familjedaghem. Motionärerna erinrar om attenligt de nya stalsbidragsreglerna . skall lämnas som extra bidragtill nattöppna daghemsavdelningar. Merparten av barnomsorg på obekväm arbetstidlämnas dock av familjedaghemmen lill vilka extra bidrag inte lämnas.Motionärerna anför vidare att dagbarnvårdare som lar emot "naltbarn"får sämre ersättning för delta än föratt ta emot dagbarn. Följden blir enliglmotionärerna att dagbarnvårdaren måste ta emot även dagbarn, vilket leder dubbel arbetstid, som dagbarnvårdaren får svårt all orka med.Dettakan enligt motionärerna medföra att i kommuner där natlöppna daghem inte öppnaspå grund av att behovet är för litet, problem uppslår för de föräldrar som ändåbehöver nattbarnomsorg. Frågan om statsbidrag till natlöppna daghem behandlades avutskottet i belänkandet SoU 1986/87:35 som en del av frågan om det nya statsbidrags- 12 systemet.Utskottet erinrade om att kommunerna har full frihet alt organise- SoU1987/88:13 ra barnomsorgen pä del sätt som är lämpligast medutgångspunkt i de lokala förhållandena, men att den mest kostnadskrävandenatlomsorgen är de nattöppna daghemmen. Utskottet fann mot bakgrund av dettainga skäl föreligga att införa ett särskilt bidrag för andra omsorgsformernattetid. Utskottels uppfattning är - i likhet med motionärernas -alt natlomsorg i familjedaghem är en vanlig och även en bra omsorgsform.Utskottet är emellertid inte heller nu berett att förorda ett särskiltstatsbidrag för denna omsorgsform. Motion S06OI (s) avstyrks därför. I motion S06I8 av och ()hemställs alt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att statsbidraget för natlöppna daghem kompletteras såatt särskilt statsbidrag också kan utges lill barnomsorg som hålleröppet på annan obekväm arbetstid (yrkande 1). Motionärerna framhåller all denuvarande normala öppethållandeliderna inom barnomsorgen passar bäst för deföräldrar som har normala kontorstider och sämre för de föräldrar som arbetarpå obekväm eller oregelbunden arbetstid. Detta drabbar särskilt LO-gruppernaoch torde enligl motionärerna vara en viktig orsak lill dessa gruppers lägreutnyttjande av den kommunala barnomsorgen. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat behovetav barnomsorg på obekväm arbetstid (se SoU 1976/77:25 s.l7, SoU1983/84:12 S.40 och SoU 1986/87:35 s.22-23). I betänkandet SoU 1986/87:35erinrade utskottet om att hos regeringen begärt en översyn av densociala snedrekryteringen av barn lill den kommunala barnomsorgen (se SoU1985/86:30 s.29). Utskottet framhöll att en orsak lill skillnaden i olikagruppers utnyttjande av den kommunala barnomsorgen sannolikt är att den framförallt är tillgänglig för barn vars föräldrar arbetar på normal . Medhänsyn till all regeringen givit i uppdrag altgenomföra den av begärda översynen, som bl.a. skulle ge en bättrebild av behoven av barnomsorg på tidig morgonlid och på kvällslid avstyrkteutskottet den då behandlade motionen. Utskottet har inhämtat att nu har antagiten arbetsplan föi regeringsuppdraget alt belysa och identifiera orsakerna lillden sociala snedfördelningen inom barnomsorgen. Arbetet kommer att bedrivas iprojektform och omfattar enligt arbetsplanen nio delstudier. Frågorna ombarnomsorgens tillgänglighet vid olika tider och konsekvenserna förbarnen av barnomsorg pä obekväm arbetstid skall enligt planen behandlas i tvådelprojekt. Det samlade arbetet skall enligt planen vara avslutat /90. Mol bakgrund härav finns enligt utskottets mening inteanledning lill något inilitativ i frågan. Motion S06I8 (s) yrkande 1avstyrks således. I motion So621 av och () begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om lika villkor för enskild och barnomsorgsverksamhel all erhålla del statliga bidraget för fortbildning av personal. Motionärerna anför all fortbildningen inom den U3 kommunalabarnomsorgen generellt sett inte har den omfattning och den SoU 1987/88:13långsiktiga planering som krävs. Enligl motionärerna bör därför de idriftsbidragel ingående fortbildningsmedlen vara preslalionsrelalerade inteenbart i förhållande lill enskilda förskolor resp. fritidshem utan även lillbarnomsorgsverksamhel i regi. Kommunerna bör alltså enligtmotionärerna redovisa planer för fortbildning för all få statsbidrag. Enligl de gällande statsbidragsreglerna ingår ibidragsbeloppet lill daghem och fritidshem en viss summa som är avsedd förfortbildning av anställda. Då del gäller de alternativa daghemmen ochfritidshemmen förmedlas de delar av statsbidraget som avser bl.a. fortbildningtill den som driver barnomsorgen endast i den mån denne har kostnader för denverksamhet som avses. Statsrådet uttalade den 14 december 1987som svar på interpellation 1987/88:122 om forlbildningsbidraget förbarnomsorgspersonal bl.a. alt han skulle studera effekterna av statsbidragetunder del kommande årel och se om det just när det gäller fördelningen avfortbildningspengarna finns anledning att åstadkomma en förändring samt altregeringen således återkommer till den frågan . Utskottet anser mot den bakgrunden inte att det finns skälalt förändra stalsbidragsreglerna på del sätt som föreslås i motion So621 (fp),som alltså avstyrks. I motion So614 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen begär förslag angående extra förstärkningsresurser inom barnomsorgenatt utgå till bostadsområden med svåra sociala problem (yrkande 8). 1 motion So636 av () hemställs att riksdagenbegär förslag om en garantinivå på resurser,för hörselskadade barn i förskolan.Motionären hävdar att vad gäller hörselskadade barn man kan konstatera attintegration i förskola har stött på särskilda svårigheter bl.a, därför attgruppsituationen i sig är handikappande för ett hörselskadat barn. Motionärenfinner det nödvändigt att en viss garanlinivå av resurser för varjehörselskadat barn fastställs. Därigenom bör barnen försäkras t.ex. allgruppstorleken är liten, alt hörsellärarresurser finns och att teleslingafinns. Förutomdenna basnivå bör enligt motionären även lilläggsresurser kunnatillskjutas när behov föreligger., I driftsbidragel lill daghem och fritidshem ingår en visssumma för barn med behov av särskilt stöd. Några riktlinjer för vilkatilläggsresurser som skall finnas vid integration av t.ex. hörselskadade barnpå daghem finns inte och inte heller för vilka extra resurser som kan krävas omsocialt handikappade barn ingår i en grupp. Ett yrkande som motsvarar del som framställs i motionSo614 (vpk) behandlades av utskottet i betänkandet SoU 1986/87:.35 s. 14-15. Utskottet delade uppfattningen i motionen alt del är viktigt alt uppmärksam ma alt barngruppernas storlek och personalsammansältningen kan behöva variera beroende på bl.a. den sociala strukturen i bostadsområdena. Enligt utskottets då framförda uppfattning var dock kornmunerna själva bäst lämpade att göra dessa avvägningar. Utskottet påpekade även all inom , - ramen förbidraget till barnomsorgen medel har beräknats för barn med SoU 1987/88:13behov av särskilt stöd. Mot bakgrund av del anförda avstyrktes då aktuelltyrkande orn förstärkningsresurser till bostadsområden med svåra socialaproblem. Utskottet behandlade i belänkande SoU 1985/86:30 en motionvari påpekades behovet av att de hörselhandikappades teckenspråk ingår somobligatoriskt ämne i förskolans läroplan. I samband därmed uttalade utskottet(s. 18-19) att en vanlig förslärkningsresurs när ett hörselskadat barnintegreras på daghem är att en leckenspråkskunnig person anställs som extraresurs för barnet. Utskottet, som erinrar om att medel för barn med behov avsärskilt stöd redan utgår inom ramen för gällande statsbidragssystem, avstyrkermotion' So614 yrkande 8 (vpk). Av sammaskäl avstyrker utskottet även motion So636 (c). Dagbarn vårdares rätt att räkna in egna förskolebarn iunderlaget för anställning som dagbarnvårdare I motion So607 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dagbarnvårdares rätt till barnomsorg på samma grunder som övriga förvärvsarbetande. Enligt motionären är dagbarnvårdarna i praktiken den enda yrkesgrupp som inte kan få barnomsorg för sina egna barn. I och med att kommunerna infört vårdtak på är de dagbarnvårdare som också är föräldrar lill barn i förskoleåldern allvarligt diskriminerade, eftersom deras möjlighet att utöva sitt yrke reduceras med anledning av de egna barnen. För att undanröja denna orättvisa måste enligt motionären även dagbarnvårdar- nas förskolebarn erbjudas barntillsyn. Alla praktiska skäl talar för att detta bör ske i det egna hemmet. ' I motion So634 av () yrkas all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motioneri anförts omdagbarnvårdares räll lill stalsbidragsgrundad barnomsorg för sina barn.Motionären framhåller att familjedaghemmen är etl värdefullt alternativ inombarnomsorgen. För ah tillgodose föräldrarnas önskemål om familjedaghemsplatsersaml för att underlätta rekryteringen av dagbarnvårdare måste enligt motionärendag-barnvårdarnas yrkesroll stärkas och deras villkor förbättras. Dagbarnvårdarnamåste självfallet tillerkännas räll till kommunalbarnomsorg för sina barn påsamma grunder som övriga förvärvsarbetande. Enligl motionären skall statsbidragkunna utgå även för dagbarnvårdarens egna barn som är inskrivna i kommunalbarnomsorg och som med dagbarn vistas i dagbarnvårdarens hem. Utskottet avstyrkte såväl 1986 som 1987 en motion (c) medsamma syfte , som de nu aktuella. Enligt utskottets framförda uppfattning talade mycket för all ersättning lill dagbarnvårdare för vård av egna barn borde betraktas som ett förtäckt vårdnadsbidrag (SoU 1985/86:30 s.23). Utskottet hänvisade vidare lill att regeringsrätten fastslagit att vårdnadsbidrag inte är någon angelägenhet och att utgivandet därav således strider mot 1 kap. 4§ kommunallagen. utskotteti det aktuella betänkandet att det här inte bara är fråga om den SoU1987/88:13 kommunalakompetensen alt besluta om arrangemang av angivet slag, utan även omkommunens möjligheter att uppbära statsbidrag för verksamheten. Utskottetansåg för sin del att dagbarnvårdares tillsyn av egna barn inte kan jämställasmed all kommunen tillhandahåller platser inom barnomsorgen. Statsbidragborde sålunda inte utgå till kommunen i här aktuella fall, oavsett Utskottet behandlade förslag lill nyastatsbidragsregler för barnomsorgen. I propositionen (prop. 1986/87:117 s.l4)anförde statsrådet att han med kommunall familjedaghem avsåg att endagbarnvårdare är anställd av kommunen för att i sitt eget hem vårda andraföräldrars barn under 13 är. Som inskrivna barn medräknas inte dagbarnvårdarensegna barn. Utskottet och delade den i propositionen framfördauppfattningen. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning all ersättningtill dagbarnvårdare för vård av egna barn kan betraktas som ett förtäcktvårdnadsbidrag, vilket inte är någon angelägenhet. Vad gällerulskottets principiella syn på en allmän vårdnadsersättning vill utskotteterinra om vad som anförs i utskottets betänkandet SoU 1987/88:12. Utskottetanser inte heller all del finns skäl att ändra statsbidragsreglerna i nuaktuellt avseende. Utskottet avstyrker således motionerna So607 (c) och So634(m). I motion So618av och ()hemställs vidare att uttalar att del är kommunernas ansvar allkartlägga behovet av öppethållande inom barnomsorgen och att sehemaläggaverksamheten sä att den kommer alla grupper till del (yrkande 2). Motioner som från olika utgångspunkter log upp frågan omöppettider i daghem behandlades av utskottet i betänkande SoU 1986/87:35s.l2-13.Utskottet underströk uttalandena i den behandlade propositionen (prop.1986/87:117) att det är behoven av omsorg som skall vara vägledande föröppelhållandetiden i daghemmen. Utskottet anförde vidare all del är viktigt förföräldrar med tidiga eller sena arbetstider att det finns längre öppethållandeinom barnomsorgen. Slutligen konstaterade utskottet att ansvaret förorganisationen av barnomsorgen åvilar resp. kommun, men alt del som villkor förstatsbidrag bör gälla en undre gräns för öppethållande. Denna borde enliglutskottets mening bestämmas så alt tillsynsbehovet för barn lill föräldrar somarbetar skall kunna tillgodoses.Utskottet avstyrkte dåväckta motioner och förordade den i propositionen föreslagna gränsen - åttatimmar. 1 det ovan (s. 13) nämnda översynsarbetel kommersocialstyrelsen förutom de tidigare nämnda delstudierna med direkt inriktningpå barnomsorg på obekväm arbetstid även att göra en mer allmän delstudie avtillgång och efterfrågan på barnomsorg. Del åligger kommunerna alt bygga ut förskoleverksamhetenså alt alla barn mellan ett och ett halvt och kanerbjudas plats i barnomsorgen. I varje kommun skall enligl 17 §socialtjänstlagen finnas en barnomsorgsplan avseendeen period om minst fem år.I planen skall behovet SoU 1987/88:13 av förskolor,familjedaghem, fritidshem och andra förskole- och fritidshemsverksamheter inomkommunen anges. Planen skall inges till varifrån enkopia skall översändas lill , som bl.a. har alt sammanställa ochanalysera komunernas planer. har även ett ansvar att följa ochvidareutveckla barnomsorgen. En av de frågor som följer ärfillgången på barnomsorg på obekväm arbetstid i landets kommuner. För att följaupp detta arbete har i samband med redovisningen avbarnomsorgsplanen även ställt frågor fill kommunerna om barnomsorgpå obekväm arbetstid. Utskottetvill vidare erinra om vad som ovan (s. 13) anförts om uppdragatt belysa orsakerna fill den sociala snedrekryteringen av barn fill denkommunala barnomsorgen vilket också berör barnomsorgens fillgänglighet förolika grupper. konstaterat åvilar ansvaret för organisationen av förskole-ochfritidshemsverksamheten resp. kommun. Det är de faktiska behoven av barnomsorgsom bör avgöra öppeihållandetiderna i daghemmen. Utskottet noterar i denna delatt arbetar med hithörande frågor. Resultatethärav bör avvaktas. Enligl utskottets mening saknas därför anledning förriksdagen att nu ta något initiativ i denna fråga. Utskottet avstyrker såledesäven yrkande 2 i motion So618. Vänsterpartietkommunisterna föreslår att det skall utarbetas för kommunerna bindandekvalitetsnormer för barnomsorgen beträffande ytkrav, gruppstorlek,personaltäthet och fasta vikarier (motion So614 yrkande 4). Likartade yrkandenhar behandlats av utskottet. Utskottetavstyrkte ett i huvudsak motsvarande motionsyrkande ochhänvisade till tidigare i olika sammanhang gjorda uttalanden att kommunerna vadgäller barnomsorgsverksamheten inte bör bindas av detaljerade föreskrifter somfastslagits av statsmakterna (SoU 1986/87:35 s.25). Utskottet erinrade även omtidigare uttalanden att detta innebar att ett stort ansvar lades på kommunernadå det gällde kvalitetskraven på barnomsorgen och om alt borttagande av vissastatliga regler inte fick leda till en kvalitativ utarmning av förskolan. Iproposition 1984/85:209 om förskola för alla barn underströks också att det ärkommunen som beslutar i frågor av organisatorisk art, t.ex. när det gällerbarngruppernas storlek, personaldimensionering, lokalulformning m.m. Ipropositionen framhölls dock att även fortsättningsvis noggrantbör följa utvecklingen i kommunerna i dessa frågor (s.l7). Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker alltså motion So414(vpk) såvitt där föreslås att bindande normer skall fastställas beträffandeytkrav, gruppstorlek, personaltäthet och fasta vikarier (yrkandena 4 a, b, coch d). 2 1987/88. Utbyggnadenav barnomsorgen m.m. SoU 1987/88:13 I motion So614 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen hos regeringen begär att förslag till lag som garanterar alla barn rätt till platsi daghem och fritidshem t. o. m. skall föreläggas och att därvid skall beaktas vad i motionen sägs om inriktningen mot kollektiv barnomsorg (yrkande 1). Motionärerna anser att alla barn skall ha rätt till vistelse i daghem och fritidshemjust för att denna barnomsorg är utvecklande för barnen. En lagreglering av rätten till barnomsorg skulle påskynda utbyggnaden. Vidare anser motionä rerna att resurserna för en utbyggd och kvalitativt bra barnomsorg skall läggas på daghem och fritidshem. Antalet familjedaghemsplatser bör minskas och ersättas med platser i daghem och fritidshem. De kvinnor som arbetar som dagmammor bör erbjudas utbildning för att sedan arbeta i den kollektiva barnomsorgen? Familjedaghemmen kan dock vara ett alterna tiv för vissa barn (allergiker m.fl.) samt utgöra en praktisk omsorgsform i glesbygd. I samma motion, föreslås alt hos regeringen begär initiativ lill att göra upp avyeeklingsplaner för familjedaghemmen i takt med att dag- och fritidshem byggs ut (yrkande 3). I motion So633 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om utbyggnaden av barnomsorgen (yrkande 1)-. I motionen anförs alt barnomsorgen skall byggas ut till full behovstäckning. Detta skall dock enligt motionärerna inte ske genom en ensidig satsning på barnomsorg utanför hemmet och utan tillgodoseende av behovet av en vårdnadsersätt ning. Motionärerna vill ge större utrymme för mångsidighet genom såväl daghem som familjedaghem, drivna av kommiiner, kooperativ, ideella föreningar eller enskilda. Man skall inte på förhand bestämma proportioner na mellan dessa olika former utan del skall föräldrarna göra. I samma motion begärs etl tillkännagivande av vad i motionen anförts om familjedaghemmen (yrkande 6). Motionärerna anför att familjedaghemmen är ett nödvändigt alternativ i den kommunala barnomsorgen. De är flexibla, lätta att inrätta och tillgodoser väl önskemål från många föräldrar. En plats i familjedaghem måste enligl mofionärerna i sig vara likvärdig med en plats i daghem eller fritidshem och inte först om den kombineras med en plats i öppen förskola eller öppet fritidshem. Slutligen hemställs i samma motion att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om skolbarnsom sorgen (yrkande 7). Motionärerna framhåller på samma sätt som då det gäller barnomsorgen fördelarna rried en mångsidig skolbarnsomsorg och pekar sårskilt på familjedaghemmen sorii ett utmärkt alternativ till frilidshemsverk- samhet iinsfilutionaliserad form.