bet · GB01SoU9 · 1987-12-31 00:00:00 — I motion 1987/88:So709 (c) begärs inifiativ förökadinternationellt samarbete vad gäller produktutveckling och testverksamhet ombildskärmsarbetets arbetsmiljö (yrkande 5). Arbetarskyddsstyrelsen har i sin vetenskapliga skriftseriepublicerat rapporten och hälsa. En utvärdering av kunskapsläget(1986:9). Boken sammanfattar all internationell vetenskaplig forskning kringbildskärmar och bildskärmsarbete. På bildskärmsområdel pågår ett internationelltstandardiseringsarbete under medverkan av WHO, IRPA (internationellastrålningsorganisationen) och ISO (internationellastandardiseringsorganisationen). a. iett internationellt projekt om utveckling och standardisering av mätteknikerför bestämning av elektromagnetiska emissioner från bildskärmar m. m. har utarbetat regler för denfrivilliga provning av bildskärmsterminaler som blev möjlig fr. o. m. den 1februari 1987. Reglerna bygger i hög utsträckning på internationellastandarder. Utskottet har inhämtat att det förekommer ett omfattandeinternationellt samarbete beträffande test och produktutveckling avbildskärmar. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet även motion1987/88:So709 (c) yrkande 5. I motion 1987/88:So709 (c) begärs att gravida kvinnor somarbetar vid bildskärm skall ges rätt till omplacering (yrkande 4). I motion 1987/88:So225 (c) aktualiseras frågan om rätttill omplacering från terminalarbete för alla arbetstagare som känner oro försin hälsa (yrkande 1 delvis). I motion 1987/88:So715 (fp) hemställs att regeringen gerlill känna vad i SoU 1987/88:9 motionen anförts beträffande arbetsmiljöför gravida kvinnor (yrkande 3). Enligt de regler som trädde i kraft hargravida kvinnor, som tvingas avstå från förvärvsarbete på grund av altarbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador, rätt till omplacering eller, omomplacering inte kan ordnas, rätt till havandeskapspenning. En föriitsättningär all kvinnan har avstängts från arbetet enligt föreskrifter som meddelats medstöd av 3 , kap. 16 § arbelsmiljölagen [3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring]. Föreskrifter om skydd för havande kvinnor finns förnärvarande endast såvitt gäller blyarbete (AFS 1982:1). I 1984 årsforskningsproposition (prop. 1983/84:107 bil. 7) uppgavs att brislen påkunskaper ännu var mycket stor om sambandet mellan arbetsmiljöfaktorer ochreproduktionsskador. Vidare uppgavs att arbetarskyddsstyrelsén skulle prioritera bl. a. forskning om ämnen som kanskada och arvsanlag (s. 9). Vad gäller gravida kvinnors rätt till omplacering frånbildskärmsarbete finns del på det statliga området tillbakaen överenskommelse mellan parterna som gör det möjligt för bildskärmsarbetandekvinnor att begära omplacering. Lokala avtal och överenskommelser med sammainnebörd har också träffats vid samtliga landsting, i flertalet kommuner samtvid många privata företag. Vid behandlingen av liknande motionsyrkanden våren 1986och förutsatte utskottet att arbetarskyddsstyrelsen uppmärksamtskulle följa fortlöpande forskningsarbeten vad gäller sambandet mellanarbetsmiljöfaktorer och graviditetsstörningar och skyndsamt utfärda föreskrifterom det skulle visa sig finnas,ett sådant samband. Utskottet anförde vidare attäven om det inte fanns vetenskapliga bevis för att bildskärmsarbete ledertill gravidiletsstörningar bildskärmsarbetande kvinnors oro borde respekteras.Utskottet såg därför med tillfredsställelse att allt fler avtal , träffasmellan arbetsmarknadens parter om rätt för gravida att slippa bildskärmsarbete(SoU 1986/87:17 s. 8). Del utskottet anförde vid tidigare riksdagsbehandling avfrågan äger aktualitet även . Utskottet avstyrker därför motionerna1987/88:So709 (c) yrkande 4 och So225 yrkande 1 delvis. Med anledning av vad som anförs i motion So715 (fp) villutskottet ånyo erinra om att kunskaperna om eventuella samband mellan olikaarbetsmiljöfaktorer och olika typer av reproduktionsskador ellergravidiletsstörningar är mycket ofullständiga. Det är angeläget med yllerligareforskning som kan ge underlag för effektiva skyddsåtgärder. Som ovan framgåttär sådan forskning prioriterad. I avvaktan på bättre kunskapsunderlag för olikayrkesområden kan utskottet inte tillstyrka generella regler om rätt lillomplacering vid graviditet, vilka skulle komma att slå i blindo. Utskottetavstyrker alltså även detta motionsförslag. Datautnyttjandepå arbetsmiljöområdet SoU 1987/88:9 I motion 1987/88:So712 av (in) tasfrågan om samordning av forskningsdata på arbetsmiljöomrädet upp. Enligtmotionären vore del av stort värde att samla forskningsdala i en särskilddatabas så att bl.a. yrkesinspektionens fältrrrän fick tillgång,tillmaterialet. I motion 1987/88:So713 begär samme motionär (m) attinformationssystemet om arbetsskador () skall användas för förbättringar avarbetsmiljön bl. a. genom att företag och organisationer borde ges möjlighetatt ta del av eller beställa körningar från denna databas. Databastjänsten blev allmänt tillgänglig 1985. är ett resultat av samordningssträvandena kring biblioteks-och dokumentationstjänsterna vid arbetarskyddsstyrelsén, arbetslivscentrum ochstatens naturvårdsverk (SNV). Syftet med är all ge information omarbetslivs- och miljöförhållanden i ett sammanhållet och lätt tillgängligtpaket av databaser. I ingår fem olika databaser: som producerasvid arbelslivscentrum, AMILIT som produceras vid arbetarskyddsstyrelsén, CISILOsom produceras vid internationella arbetsbyrån () i , NIOSHTIC somproduceras yid () iUSA samt SERIX som produceras vid SNV. I databaserna registrerasforskningsprojekt och forskningsresultat, utredningar och rapporter, böcker ochtidskriftsartiklar, lagar och avtal m. m. Genom finns således redan en sådan samlad informationom forskning på arbelsmiljöområdet som efterlyses i motion 1987/S8:So712 (m).Motionen avstyrks således. Företag och organisationer kan beställa material urinformationssystemet om arbetsskador (). En förutsättning för meningsfulltförebyggande skyddsarbete är all information om riskmiljöer och riskgrupperfinns tillgänglig. Arbetarskyddsstyrelsén informerar fortlöpande företag ochandra om möjligheten all göra specialbearbetningar av . Utskottet harinhämtat att arbelarskyddsstyrelsens inkomster från uttag ur ISA-systernetuppgår till ca . Detta belopp kan ställas i relation tillden totala kostnaden för som uppgår till ca 12 milj. kr. En anledning lilldet svaga intresset kan, enligt vad utskottet inhämtat, vara eftersläpningen istalislikproduklionen. Den senast färdigställda årsstatistiken avser . Arbetsmarknadsministern anför i årets budgetproposition(bil. 12 s. 41) alt det ökande antalet anmälda arbetssjukdomar har lett till enbesvärande eftersläpning av kodning och registrering av arbetssjukdomar inomramen för . Detta har i sin tur lett lill försenad arbelsskadesiaiistik ochsämre fillgång fill aktuella uppgifter. Med anledning härav föreslås (prop. s,105) att ISA-systemet fär en resursförstärkning. Det är således möjligt att redan nu utnyttja på delsätt motionären efterlyser. Utskottet förutsätter att de aviserade åtgärdernaför att förbättra aktualiteten hos systemet leder till all efterfrågan frånutomstående ökar. Med hänvisning lill det nu anförda anser utskottet inteatt motion 1987/88:So713 påkallar någon åtgärd av . Denpsykosociala arbetsmiljön SoU 1987/88:9 I motion 1987/88:So715 (fp) hemställs att regeringen ges tillkänna vad i motionen anförts beträffande fullskaleförsök med alternativaarbetsorganisationer i syfte att förbättra den psykosociala arbetsmiljön(yrkande 4). I årets budgetproposition (bil. 12 s. 37) upplyserarbetsmarknadsministern att arbetsmiljöfonden planerar nya programsatsningarpå områdena fysisk arbetsbelastning samt sociala och psykiska belastningarsbetydelse för uppkomsten av ohälsa. Stödet till utvecklingsarbete inom olikaområden planeras också bli utökat. Det gäller bl. a. frågor om arbetsorganisationoch deras samspel med införande av ny teknik i arbetslivet. Enligl vad utskottet erfarit har under de senasle fem årensådana försök som efterlyses i motionen genomförts på ett stort antalarbetsplatser. Försöken har skett på såväl offentliga som privata arbetsplatserinom ramen för utvecklingsfondens utvecklingsprogram för ny teknik,arbetsorganisation och arbetsmiljö. Mot den bakgrunden avstyrker utskottetbifall till motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 4). Under avsnitt C 1 i budgetpropositionen (bil. 12 s. 105)hemställs alt godkänner den föreslagna överföringen från fonden förarbetsmil-jöförbältringar till statsbudgetens inkomsttitel och attarbelarskyddsverket anvisas etl förslagsanslag för /89 om . Under avsnitt C 2 (s. 107) hemställs vidare att Institutet förarbetsmiljöforskning anvisas ett förslagsanslag om . Under avsnittC 3 (s. 108) hemställs att till vetenskaplig apparatur anvisas etl reservationsanslag av . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. 1. beträffanderehabilitering av arbetsskadade alt avslår motion 1987/88:So701, 2. beträffandeförebyggande förelagshälsovård att avslår motion 1987/88:So702, attriksdagen avslår motion 1987/88:So704, 4. belräffandesamverkan inom företagshälsovården att avslår motion 1987/88:So715yrkande 5, 5. belräffandeöversyn av gränsvärden attriksdagen avslår motion 1987/88:So715 yrkande 1, 6. beträffandegränsvärdet för etylenoxid att avslår motion 1987/88:So705, 7. beträffandeöversyn av arbetsmiljölagen att avslår motion 1987/88:So706, 8. beträftande facklig majoritet i arbetarskyddsverketsstyrelse och i SoU 1987/88:9 yrkesinspektionsnämnderna attriksdagen avslår motion 1987/88:So708, 9. beträffande yrkesinspektionens distriktsindelning att avslår motion 1987/88;So711, 10. beträffande forskning ombelastningssjukdomar att avslår motion 1987/88:So707 yrkande 2, r 11. beträffande ett samlat program 'notbelastningsskador alt avslår motion 1987/88;So707 yrkande 1, 12. beträffande skyddsombudsstoppningsrätt attriksdagen avslår motion 1987/88:So707 yrkande 3, 13. beträffande tvingande anvisningarom samverkan att avslår motion 1987/88:So707 yrkande 4, 14. belräffande arbetsmiljön inomhemtjänsten attriksdagen avslår motion 1987/88;So709 yrkande 1, 15. beträffande arbetsmiljön förlivsmedelsarbetare att avslår motion 1987/88:So709 yrkande 2, 16. beträffande samordningsansvar förskogsarbetsplatser att avslår motion 1987/88:So703, 17. beträffande säkerhetsdagar iskogsbruket attriksdagen avslår motion 1987/88:So710 yrkande 2, 18. belräffande ekonomiska konsekvenser förarbetsgivare vid ar betsmiljöbrott attriksdagen avslår motion 1987/88:So715 yrkande 7, 19. beträffande preskriptionstiden vidarbetsmiljöbrott att avslår motion 1987/88:So715 yrkande 6, 20. beträffande luftkuddeskydd iyrkesmässigt använda persoribilar att avslår motion 1987/88:So714, 21. beträffande mer precisa regler för arbete medbildskärmar att avslår motion 1987/88:So709 yrkande 3, 22. beträffande forskning omhälsorisker vid bildskärmsarbete att avslår mofion 1987/88:So225yrkande 1 delvis och motion 1987/88:So715 yrkande 2, 23. beträffande tvärvetenskapligforskning om skador vid bildskärmsarbete attriksdagen avslår motion 1987/88:So716, 24. beträffande ökat internationellt samarbete angående bild skärmar altriksdagen avslår motion 1987/88:So709 yrkande 5, 25. beträffandeomplacering vid bildskärmsarbete attriksdagen avslår motion 1987/88:So709 yrkande 4 och motion 1987/88:So225yrkande 1 delvis, 26. beträffande rätt tdl omplaceringvid graviditet att avslår motion 1987/88:So715 yrkande 3, 27. beträffande samordning avforskningsdata att avslår motion 1987/88:So712, 28. belräffande informationssystemetför arbetsskador attriksdagen avslår motion 1987/88;So713, 22 29. beträffande den psykosocialaarbetsmiljön SoU 1987/88:9 att avslårmotion 1987/88:So715 yrkande 4, 30. att godkänner den iproposifionen föreslagna överföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringartill statsbudgetens inkomsttitel, 31. att tillArbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 32. att lill Institutet förarbetsmiljöforskning för /89 anvisar ett förslagsanslag av :, 33. att till Institutet förarbetsmiljöforskning: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetår1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), MaudBjörnemalm (s) och (vpk). Rehabilitering av arbetsskadade (mom. 1 i hemställan) 1: (vpk) anser dels all det avsnitt i utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Mot denna" och slutar med "So701 (s)" bort ha följandelydelse: Utskottet delar motionärens uppfattning attmissförhållanden i arbetslivet är en mycket tungt vägande orsak till ohälsa ochmänskligt lidande. En lång rad åtgärder behöver vidtas för att åstadkomma ensäker arbetsmiljö och rehabilitering av arbetsskadade. Vid sidan av denmänskliga aspekten finns del stora ekonomiska vinster med en ordentligtuppföljning och rehabilitering av dem som utsätts för arbetsskada. Detta börges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffande.rehabilitering av arbetsskadade attriksdagen med anledning av mofion 1987/88:So701 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förebyggandeföretagshälsovård (mom. 2 i hemställan) SoU1987/88:9 (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Inte heller" och slutar med "av " bortha följande lydelse: Utskottet anser att åtgärder måste vidtas för att kommalill rätta med den ökande utslagningen i arbetslivet. Strävandena måste varaatt anställd med begynnande handikapp skall kunna vara kvar i företaget och attarbetsplatserna på ett bättre sätt anpassas lill den enskilda personen.Härigenom skulle behovet av skyddade och halvskyddade arbetsplatser bli mycketlitet. Enligt utskottets mening bör den förebyggande företagshälsovården sesöver och åtgärder skapas så all arbetsplatserna bättre än nu kan anpassas tillden enskildes behov. Detta bör ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande förebyggande företagshälsovård attriksdagen med anledning av motion 1987/88:702 som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört. Gränsvärdet för etylenoxid (mom. 6 i hemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottels yttrande pä s, 8 sombörjar med "Etylenoxid utgör" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Del är klarlagt alt arbetare som exponerats för etylenoxidäven i liten omfattning utsätts för en förhöjd cancerrisk. är detinte möjligt all fastställa en lägsta gräns under vilken koncentrationen kananses utesluta allvarliga skador. Mol bakgrund härav och etylenoxidensomfattande användning delar utskottet motionärens uppfattning alt omedelbaraåtgärder bör vidtas för att sänka gränsvärdet för etylenoxid till 0. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 6bort hemställa: 6. beträffande gränsvärdet för etylenoxid alt medanledning av motion 1987/88:So705 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört. Översyn av arbetsmiljölagen (mom. 7 i hemställan) (vpk) anser dels alt del avsnitt i utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet har tidigare" och slutar med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse: Miljöfrågorna, såväl om den inre som den yttre miljön, harunder haft en framskjuten ställning inom svensk arbetarrörelse och iden allmänpolitiska debatten. Allt fler också på arbetsgivarsidan har börjatinse att satsningen på en god arbetsmiljö främjar både kvalitet och produktion. Miljön på arbetsplatserna i många förelag är emellertidfortfarande dålig och ibland t.o.m. så undermålig att den leder till ohälsa.För att påskynda utvecklingenoch få till stånd förbättringar och förändringar i arbetsmiljön SoU 1987/88:9måste därför, enligt utskottets mening, arbetsmiljölagen reformeras. Dennalagstiftning har tillämpats och vunna erfarenheter talarför att många frågor bör utvärderas och ändras. Dit hör frågor om kemiskarisker, produktkontroll och gränsvärden. En dalamiljökommission bör tillsättas.Förslitnings- och belastningsskadorna kan undvikas bl.a. genom förändradarbetsorganisation. Sanktionsbestämmelserna bör ses över. Vidare börarbelarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens roller övervägas. Skyddsombudensmöjligheter att stoppa farligt arbete bör utvidgas. En översyn av kvinnorsarbetsmiljöskydd är nödvändigt. Utskottet tillstyrker alltså motion1987/88:So706 (vpk) vari föreslås en utvärdering av arbetsmiljölagen ochförslag lill åtgärder i enlighet med vad som ovan uttalats. dels all utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7. beträffande översyn av arbetsmiljölagen attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So706 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Facklig majoritet i arbetarskyddsverkets styrelse och iyrkesinspektionsnämnderna (mom. 8 i hemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Motsvarande yrkanden" och slutar med "därförmotionen" bort ha följande lydelse: Uiskottei har tidigare uttalat sig till förmån förprincipen att inte konstruera de statliga tillsynsmyndigheterna som partsorgan.Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet har emellertid visat alt arbetslagarnasrätt till en god arbetsmiljö ej tillräckligt tillgodoses med nuvarandesammansättning av arbelarskyddsstyrelsens styrelse ochyrkesinspektionsnämnderna. Regeringen bör därför föranstalta om erforderligaändringar i instruktionerna för arbetarskyddsstyrelsen resp. för yrkesinspektionenså att de fackliga organisationernas representanter tillförsäkras kvalificeradmajoritet i dessa organ. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa: 8. beträffande facklig majoritet iarbetarskyddsverkets styrelse och i yrkesinspektionsnämnderna altriksdagen med anledning av motion 1987/88:So708 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Forskning om belastningssjukdomar (mom. 10 i hemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i ulskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet ser med tillfredsställelseatt arbetarskyddsstyrelsén särskilt satsar på belastningsskador somforskningsområde. Utskottet vill understryka att forskning kring och åtgärdermot belastningssjukdomar måste utgöra prioriterade områden med hänsyn till denstora utbredning dessa sjukdomar Denna forskning bör bedrivas med ökad inriktning på SoU1987/88:9 sambandet mellan förslitnings- och belastningsskador och ackord och arbetsorganisation som ökar intensitet och ensidighet i arbetet. Detta börges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 10 bort hemställa: 10. beträffandeforskning om belastningssjukdomar attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So707 yrkande 2'som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ett samlat program mot belastningsskador (mom. 11 ihemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Beträffande yrkande 1" och slutar med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse: Belastnings- och förslitningsskadorna är arbetslivetsstörsta gissel. Med' kraftåtgärder kan dock dessa skador och kostnaderna fördem halveras. Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringen bör gesi uppgift att lägga fram ett samlat program mot belastnings- ochförslitningsskador. Detta bör med anledning av motion 1987/88:So707yrkande 1 ge regeringen lill känna. dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa: 11. beträffandeett samlat program mol belastningsskador attriksdagen med anledning av motion 1987/88;So707 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Skyddsombuds Stoppningsrätt (mom. 12 i hemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Yrkanden liknande" och slutar med "(yrkande 3)"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har det i arbetsmiljölagen gjortsen alltför snäv avgränsning av de situationer då skyddsombud har rätt attavbryta arbetet. Utskottet delar alltså uppfattningen i motion 1987/88;So707yrkande 3 att den snabbaste vägen att angripa belastnings- ochförslilningsskador.vore att ge skyddsombudet och den lokala fackföreningenutökade befogenheter i detta hänseende. bör därför hemställa hosregeringen om förslag om att skyddsombud och lokala fackföreningar ges utvidgadrätt att stoppa arbeten som misstänks utsätta den arbetande för belastnings-och förslitningsskador. dels all utskottet under mom. 12 bort hemställa: 12. beträffandeskyddsombuds stoppningsrätt attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So707 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Tvingandeanvisningar om samverkan (mom. 13 i hemställan) SoU 1987/88:9 (vpk) anser dels alt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "16 kap." och slutar med "(yrkande 4)" bort haföljande lydelse: ' Enligt utskottets mening är det dags-att utarbetamedicinska gränsvärden för belastning och arbetstempo, så att yrkesskador inteuppstår. Täta raster är nödvändiga vid monotona och förslitande jobb. Lägrearbetstempo, arbetsväxling och arbetsrotation är viktiga medel som motverkarensidig . Införande av ny teknik medför ofta nya belastningsskadorav fysisk och psykisk art. Tekniken måste anpassas fill människans helalivsarbetstid. För att stärka den anställdes position skall, enligt utskottetsmening, ny teknik och arbetsorganisation bara få införas med fackelsgodkännande. Utskottet anser således att arbetarskyddsstyrelsen bör få iuppdrag att ge ut tvingande anvisningar om facklig organisations rätt atttvinga fram raster och pauser, lägre arbetstempo, arbetsväxling och rotationoch arbetsorganisalionsmodeller som minskar belastnings- och förslitnings-'skadorna. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 13 bort hemställa: 13. beträffande tvingande anvisningar om samverkan attriksdagen med anledning av mofion 1987/88:So707 yrkande 4 som . sin mening gerregeringen tillkänna vad utskottet anfört. Säkerhetsdagar i skogsbruket (mom. 17 i hemställan) och (båda c) anser dels all det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 14 med "Arbetsmiljöfonden är" och slutar på s. 15 med"(yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Del självverksammaskogsbruket äi såsom framgått av motionen en synnerligen olycksfallsdrabbadbransch. Det är därför enligt utskottets mening högst befogat attarbetarskyddsstyrelsen anordnar sådana "säkerhetsdagar iskogsbruket" som föreslås i motionen. Detta bör rned anledningav motion So710 (c) yrkande 2 ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 17 bort hemställa: 17. beträffande säkerhetsdagar i skogsbruket att riksdagenmed anledning av motion 2987/88:So710 yrkandet som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Luftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar (mom. 20i hemställan) och (båda c) anser iie/5 att del avsnitt i utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet vi]]" och slutar med "motion So714"bort ha följande lydelse: Mol bakgrund av de övertygande erfarenheter som gjorts iSverige och, bör luftkuddeskydd införas i alla bilar som nyttjasyrkesmässigt. är ett ledi utvecklingen av bilförares arbetsmiljö. Härigenom kan risken för SoU1987/88:9 allvarligskallskada bland obällade och bältade bilförare minskas i väsentlig utsträckning.Tekniken är väl prövad och den är tillämplig som motåtgärd gentemotett av arbetslivels svåraste skadeproblem. Det bör således vara i enlighetmed arbetsmiljölagens intentioner att alla yrkesmässigt använda personbilarutrustas med luftkuddeskydd när nu tekniken visat sig täckande för detta syfte. Arbetarskyddsstyrelsén bör få i uppdrag att utforma föreskriftermed närmare riktlinjer för införandet av luftkudde i personbilar. Detta börriksdagen med anledning av motion 1987/88:So714 ge regeringen dels att utskottet under mom. 20 bort hemställa: 20. beträffande luftkuddeskydd i yrkesmässigt användapersonbilar att med anledning av motion 1987/88:So714 ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Omplacering vid bildskärmsarbete (mom. 25 i hemställan) och (båda c) anser