bet · GB01TU12 · 1987-12-31 00:00:00 — om postväsende (prop. 1987/88:100 bil. I detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionens bilaga 8 under avsnittet G. Postväsende samt nära 30motionsförslag. har yttrat sig över motionsförslag om ettlägre porto för böcker m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i här aktuelldel av budgetpropositionen. Utskottet föreslår med anledning av motionsförslagen omett lägre porto för böcker m.m. att frågan härom övervägs i en förutskickadutredning om postens regionalpolitiska och sociala ansvar. Motionsförslagen iövrigt i ärendet avstyrks eller föreslås lämnade utan särskild åtgärd. Till betänkandet har fogats tio reservationer. M- och fp-ledamöterna reserverar sig i fråga ommedelsanvisning till ersättning för tjänsteförsändelser. C- och vpk-ledamöterna reserverar sig i frågor omutdelning av tidningar och medelsanvisning till ersättning förtidningsdistribution. C-ledamöterna reserverar sig i frågor om postensserviceplikt, sociala och regionalpolitiska mål för posten, tid förpostutdelning vid lantbrevbäring, ambulerande postservice i förortsområden,gårds-och ortnamn i utdelningsadresser samt samverkan med lanthandel m.m. förlokal postservice. Vpk-ledamotenreserverar sig i fråga om ekonomiporto för allmänheten. Två särskilda yttranden har avgetts, nämligen avfp-ledamöterna om ekonomiporto för allmänheten och av vpk-ledamoten om socialaoch regionalpolitiska mål för posten. 1 1987/88. SJÄTTEHUVUDTITELN tu 1987/88:12 Proposition 1987/88:100 bilaga 8() Regeringen har under avsnitt G. Postväsende (s. 49-60)föreslagit att 1. godkänna vad ipropositionen förordats om inriktningen av postens verksamhet under perioden1989-1991, 2. godkänna attpostverkets verksamhet skall inriktas på de resultat- och servicemål som ipropositionen har förordats för , 3. till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /89anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Ersättningtill postverket för tidningsdistribution för /89 anvisa ettanslag av . 1987/88:T201 av m.fl. (c) vari yrkas (delvis) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsociala och regionalpolitiska mål för posten och , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samråd medsociala myndigheter vid förändringar av lantbrevbä-ringen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkanmed bensinstationer, lanthandlare och kommunala institutioner för att utvecklapostservicen i glesbygden, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ambulerandepostservice i storstädernas förortsområden, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medverkan itidningsdistributionen som en grundläggande serviceuppgift förpostverket, 6. att riksdagentill Ersättning till postverket för'tidningsdistribution anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postensansvar för att bevara gårds- och ortsnamh, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postverketsserviceplikt och brevmonopolets betydelse härför. 1987/88:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att beslutar att minska anslaget G 1.Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser för budgetåret1988/89 med 50 milj. kr. 1987/88:T903 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att postverket, inför fastställandet av nyataxor, uppmärksammas på vad i motionen anförts om återinförande avtrycksaksportot. 1987/88:T906av () vari yrkas att som sin mening /88:12ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i postens servicemålslå fast vad i motionen anförts om utsträckta lantbrevbäringslinjer. 1987/88:T907 av och andre vice talmanKarl (båda fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att ett s.k. kulturporto bör införas. 1987/88:T91] av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett bokporto/kulturporto. 1987/88:T912 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att postverket får i uppdrag att ompröva beslutet ompostkupéer på sträckan . 1987/88:T915 av och () variyrkas J. att hos regeringen begär att postverket får iuppdrag att förbättra tidningsdistributionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadshotet, 3. att riksdagenhos regeringen begär att postverket får i uppdrag att bättre tillgodoselandsbygdsbefolkningens krav på postservice. 1987/88:T917 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att förändraorganisationen så att återgår till att utgöra egen postregionalternativt förs till en postregion med motsvarande regionala förutsättningar. 1987/88:T918 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkostnaderna för expressbrev. 1987/88:T920 av Chariotte () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att postverket utreder en förenkling avposttaxan i enlighet med motionens förslag. 1987/88:T921 av och (bådafp) vari yrkas att begär att regeringen ser över kostnaderna, främstportokostnaderna, i avsikt att underlätta utlandssvenskars möjlighet att läsasvenska tidningar. 1987/88;T923 (delvis) av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av egen postadress och nytt riktnummerför samhälle. 1987/88:T925 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till utlokalise ring av delar av postgirots verksamhet till . ' 1987/88:T928 av AlfWennerfors (m) vari yrkas att som sin mening /88:12 gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till frimärkssamlan-de somhobby. 1987/88:T929av m.fl. (m,fp.c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av en förbättradsamverken mellan de statliga affärsverken som ett medel att förbättra postensservice, 2. att hos regeringenbegär att postens servicekvalité ses över så att främst den s.k.övernattbefordran av försändelser kan upprätthållas. 1987/88:T932av . Äsling och (båda c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av enny typ av postförsändelse, bokbrev. Yttrande från annat utskott Kulturutskottethar yttrat sig över motionerna 1987/88:T903 (m), T907 (fp), T911 (s) och T932(c). Yttrandet fogas som bilaga till betänkandet. (postens) huvuduppgift är ätt svara för poströrelsen, inkl.postgiroverksamheten. Posten äger "ensamrätt till regelbunden befordranmot avgift av slutna brev ävensom öppna försändelser innehållande helt ellerdelvis skrivna meddelanden" (postens monopol). Postens tre viktigasteverksamhetsområden är informationsöverföring (genom brev), varudistribu-tion(genom paket) och betalningssystem (giro- och kassatjänster). Enligten beslutad ny organisation för posten.som i huvudsak var genomförd imitten av (prop. 1983/84:34, , rskr. 76), är verksamhetenorganiserad i två huvudaffärsområden. Brev och Paket samt och . Underhuvudkontoret i är posten regionalt organiserad i numera 31postregioner med bl.a. ca 2 200 postkontor, ca 2 700 lantbrevbärarlinjer och ca7 400 stadsbrevbärinesdistrikt. Verksamhetensomslutning beräknas till ca för . Statensägarkapital i posten uppgår till 822 milj. kr. som är lika fördelat med 411milj.kr. på ett amorteringsfritt statslån och med 411 milj. kr. på ett verkskapital. 1 Former för statsmakternas styrning av postverket(posten) Enligtbeslut av (prop. 1984/85:100 bil 8 s. 87-100, , rskr.203) infördes fr.o.m. nya former för statsmakternas styrning avposten. Styrningen av postens verksamhet skall sålunda ske genom att denallmänna inriktningen av verksamheten och investeringarna anges samt mål förservice, ekonomiskt resultat och priser fastställs på grundval av rullandetreårsplaner, som upprättas av posten. De mål som fastställs för posten numera är mål förservicen och /88:12 prisutvecklingen beträffande s.k. normalbrev, målför tillgängligheten till kassaservice samt mål för det ekonomiska resultatet.Normalbrev är brev för vilka avgifterna för befordran utgår enligt den s.k.normaltaxan.Dessa brev skall i princip delas ut första vardagen ()efter inlämningen (övernattbefordran). Regeringen fastställer normaltaxan för befordran av brevoch avgifterna för postbefordran av tidningar m.m. Posten bestämmer övrigaavgifter. Förnärvarande pågår en översyn av mål och styrinstrument för posten. Fr.o.m. den gäller vidare bl.a. att posten hari princip beslutanderätt över samtliga investeringar och att posten fårfinansiera alla investeringar med i rörelsen tillgängliga medel. 2 Inriktningen av postens verksamhet för treårsperioden1989-1991 Den allmänna inriktningen av poslens verksamhet bör enligt postens treårsplan för perioden ochföredragande departementschefen innebära en fortsatt kundorientering. Kundernasefterfrågan inom områdena informationsöverföring, varudistribution och betalningsförmedlingbör enligt föredraganden vara styrande för postens insatser, och verksamhetenskall syfta till att till rimligt pris och med god servicekvalitet betjänasåväl stora som små kunder i hela landet. Den föreslagna inriktningen av postens verksamhet underden kommande treårsperioden överensstämmer med den som har godkänts förinnevarande treårsperiod. Utskottet tillstyrker att godkänner vadföredraganden har förordat. Servicemåtet för huvudaffärsområdet och Paket är att95 % av alla normalbrev skall gå fram . Detta servicemål bedöms avföredraganden som tillfredsställande. Han framhåller att postensproduktionssystem är uppbyggda för att klara övernattbefordran av normalbrevtill men att målet satts till med hänsyn till små marginaler itransportnätet. En högre servicenivå skulle enligt såväl posten somföredraganden inte vara ekonomiskt rimlig. I motion T929 (m,fp,c) sägs att den förändradekonkurrenssituation som har inträtt för posten genom utvecklingen avalternativa distributionssätt för meddelanden och varor inte har lett till attposten har blivit bättre som rikstäckande distributör. Vittnesbörd om försämradpostservice är enligt motionärerna numera alltför ofta förekommande.Motionärerna kritiserar olika förhållanden. De anför bl.a. att brev som skallbefordras ofta behöver två eller för att nå fram och attdet uppenbariigen rör sig om tiotusentals försändelser som inte nårsitt mål . Motionärerna begär (yrkande 2) att postens sefvicemålskall ses över så att främst övernattbefordran av försändelser kanupprätthållas. Svensk postservice hävdar sig väl vid en internationelljämförelse. I budgetpropositionen (s. 51) anges sålunda att en undersökningavseende ett antal som posten gjorde utvisade att en storandel Föredraganden anför att man /88:12 numeraklarar det fastställda servicemålet att av alla hormalbrev skall gå framöver natten. Som föredraganden framhåller får detta servicemål anses varatillfredsställande.En högre servicenivå skulle inte vara ekonomisktrimlig.Utskottet tillstyrker därför att det förordade servicemålet godkänns. 1 likhet med föredraganden vill utskottet framhållaangelägenheten av att service- och kvalitetsfrågor ägnas fortsattuppmärksamhet. Som framhålls i motionen har konkurrensen för posten skärptsgenom utvecklingen på olika områden, vilket ställer nya krav på posten. är man medveten om detta. Sålunda påbörjades en utredning,varunder postens totala serviceutbud skall analyseras och utvärderas med syfteatt skapa underlag för bedömning om postens service ochservicevillkor är rättutformade bl.a. med hänsyn till de snabbt skiftande villkoren och behoven påpostens marknader. Mot bakgrund av det anförda synes någon särskildaåtgärd inte vara påkallad med anledning av motion T929 (m,fp,c) i här aktuelldel. I ovannämnda översyn av mål och styrinstrument för posteningår b.a.' särskilt att studera hur prismålen för postservicen bör anges avstatsmakterna.Föredraganden förordar att - i avvaktan på resultat frånöversynen -något/wå//drpn'5«rvec/://>jgen inte nu läggs fast. Utskottet harinte något att erinra mot detta. Servicemål inom huvudaffärsområdei och Kassaföreslås, såsom gäller för innevarande treårsperiod, vara att bibehålla den höga geografiska täckningsgrad för daglig postkassaservice som föreligger genom de ca 2 200 postkontoren samt de ca 2 700 lantbrevbäringslinjerna. Enligt föredra ganden saknar mycket få hushåll - något hundratal i områden utan dagliga kommunikationer - tillgång till daglig postkassaservice. Utskottet tillstyrker att det föreslagna servicemålet förhuvudaffärsområdet och kassa godkänns. I överensstämmelse med vadföredraganden förordar bör det även framgent ankomma pa posten att avgöra ommålet i fråga om tillgänglighet skall upprätthållas genom fasta postkontor,lantbrevbäring eller postväskservice. Postväskservice innebär att postendistribueras i en väska till ett postombud hos vilket övriga hushåll igrannskapet får hämta sin post. Föredraganden förordar att målet för del ekonomiskaresultatet skall - såsom posten föreslår - vara ett överskott motsvarande av omsättningen eller lägst 650 milj. kr. för år uttryckt med den för år 1987beräknade omsättningen, , som grund. Utskottet förordar att målet för det ekonomiska resultatetgodkänns. För treårsperioden beräknas statens avkastningskrav på verkskapitalettill 45 milj. kr. och räntan på statslånet till motsvarande belopp perår. Postens totala investeringar för treårsperioden beräknastill ca 3,1 miljarder . kronor, varav investeringar i posthus m.m. till ca1,. Utskottet övergår härefter till att behandlamotionsyrkanden avseende olika delar av postens allmänna verksamhet, ibudgetpropositionen föreslagna medelsanvisningartill befordran av tjänsteförsändelser och till tidningsdi- TV 1987/88:12stribution samt motionsyrkanden som har anknytning till dessa verksamheter. 3 Om postens uppgift, mål och organisation 1 motion T201 (c) framhålls vikten av postens uppgift ochservicepUkt att befordra brev ut över hela landet. Postens monopol i fråga ombefordran av brev och ordningen att regeringen fastställer normaltaxan förbrevbefordran utgör enligt motionärerna en viss garanti för att servicepliktenuppfylls och beträffande kostnadsutvecklingen. Motionärerna anför att deavvisar ett förslag av posten i treårsplanen om att posten skall få bestämmaavgifterna för befordran av normalbrev. Motionärerna begär (yrkande 8) attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad de anfört ompostens serviceplikt och om brevmonopolets betydelse härför. Som nämnts ovan klarar posten servicemålet att avnormalbreven skall gå fram . Detta jämte den höga täckningsgradenför daglig postkassaservice för hushållen genom postkontor och lantbrevbäring innebärenligt utskottets mening att posten väl fullgör den serviceplikt varom talas imotionen. Föredraganden har inte uttalat sig om postens förslag om att fåbeslutanderätt beträffande normaltaxan för brevbefordran. Han har, som nämnts idet föregående, i fråga om mål för prisutvecklingen för normalbrev hänvisattill att en översyn pågår om bl.a. prismålen för postservicen. Mot nu angivenbakgrund finns enligt utskottets mening inte något behov av ett sådantuttalande av som begärs i motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därfördetsamma. I motion T201 (c) understryks också den sociala ochregionalpoUtiska betydelsen av postens verksamhet. Dessa aspekter på postensverksamhet måste enligt motionärerna beaktas när man diskuterar privatiseringarinom kommunikationsområdet. Verksformen innebär, framhåller motionärerna, attäven grenar av verksamheten som inte ger full kostnadstäckning måste drivasvidare om dessa grenar är nödvändiga för uppfyllandet av samhällsmålen medverksamheten. Det övergripande ansvaret för infrastrukturen på ett visst områdebehöver dock enligt motionärerna inte innebära att ett verk skall bedriva allverksamhet i egen regi utan entreprenader bör utnyttjas när sådana ger denbästa effektiviteten. Motionärerna begär (del av yrkande 1) att somsin mening skall ge regeringen till känna vad de anfört om sociala ochregionalpolitiska mål för posten. Vad utskottet anfört ovan med anledning av yrkande 8 imotionen kan även anföras i fråga om här, aktuell del av yrkande 1. Tilläggasbör att föredraganden i samband med presentationen av budgetpropositionen harförutskickat att en utredning skall ske beträffande bl.a. postens regionalpolitiskaoch sociala ansvar. Även här aktuellt motionsyrkande avstyrks. I motion T925 (s) anförs att en fortsatt utlokalisering avverksamheter från det "överhettade" är nödvändig.Motionären framhåller att kommun har goda möjligheter att från Stockholmta emot postgirokontoreteller delar av detta och begär att som sin mening /88:12skall ge regeringen detta till känna. En närmare redogörelse för arbetet med decentralisering avstatlig verksamhet lämnades senast till i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU 1986/87:13 s.36-39. Där anges bl.a. att en grupp bestående avstatssekreterare från olika departement med statssekreteraren i industridepartementetsom sammankallande fortlöpande prövar möjligheterna att åstadkommadecentralisering/omlokalisering av statlig verksamhet. Postgirots verksamhet är baserad på ADB-teknik ochADB-systemen har konstruerats centraliserade för att genomloppstiderna förarbetet med kontona m.m. skall bli så korta som möjligt, vilket krävs medhänsyn till konkurrensen inom området för betalningsförmedling m.m. Enutlokalisering av delar av postgirot anses därför inom posten inte nu varagenomförbar. Inom postgirot strävar man emellertid efter att i möjlig måndecentralisera arbetsuppgifter till postkontor och lokala redovisningscentraler.Under åren 1988-1989 kommer sålunda postkontoren att förses med nyADB-utrustning som gör det möjligt att på kontoren behandla en stor del avarbetet med registrering av data för inbetalningar. Det bör här nämnas att statsministern, industriministernsamt miljö-och energiministern uppvaktades om bl.a.lokalisering av postgirot till . I proposition 1987/88:64 omsärskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra (s. 5) har industriministern förutskickat att förslag kommer attföreläggas om åtgärder för utvecklingen i . Mot bakgrund av den sålunda lämnade redogörelsen synes häraktuell motion inte böra föranleda någon särskilda åtgärd. Före ovannämnda omorganisation av posten i mitten av1980-talet var postens linjeorganisation uppdelad på postområden, vilka bildadesex regioner. (postområde) ingick i region. I den nyalinjeorganisationen, som till en början omfattade 33 postregioner, ingickGotland i postregion (i ). Sedermera har ochJohanneshovs postregioner sammanförts till södra postregion .Dennapostregion omfattar den sydöstra delen av söder om"tullarna" i samt . Regionkontoret är föriagttill . I motion 1987/88:T917 (c) framförs kritik mot att Gotlandhänförts till en . Motionären anför att erfarenheten har visatatt Stockholmsproblemen har fått en alltför stor dominans gentemot deglesbygdsproblem som finns på och att detta medför att bliralltmer udda i sammanhanget. Med motivering att en god postal service påGotland bör garanteras begär motionären att organisationen ändras så attGotland i första hand får utgöra en egen postregion och i andra hand hänförstill en postregion med motsvarande regionala förutsättningar. I proposition 1983/84:34 om ny organisation för postverketframhöll föredraganden att postala skäl hade varit bestämmande vid valet av regionhuvudorter.Beslutet att en viss ort skulle vara regionhuvudort skulle emellertid inteinnebära att den postala verksamheten utanför regionhuvud- orten påsikt skulle koncentreras till regionhuvudorten. Tvärtom var det /88:12enligt föredraganden meningen att den strävan till decentralisering ochdelegering som var grundtanken i den nya organisationen skulle få genomslaginom regionerna så att så stort ansvar och så stora befogenheter som varpraktiskt möjligt fanns ute i organisationen. Ett uttryck för denna strävan ärbl.a. den ovannämnda förutskickade utflyttningen av viss datafångst tillpostkontoren. torde inte kunna sägas utgöra en "udda"del av södra postregion. Delar av och skärgårdsområden,som ingår i regionen, torde kunna jämställas med i fråga ombebyggelsestruktur m.m. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte beretttillstyrka att ändring görs i regionindelningen i vad avser . Per den drogs de s.k. postkupéerna - som ärjärnvägsvagnar som fungerar som rullande postsorteringskontor - in på sträckanStockholm-Boden på grund av ändring av tågtiderna.Tågtransporten av postersattes med flygtransport. I motion T912 (fp) anförs att postdistributionen iUtneåområdet till följd av ändringen har försenats och attföretagare i inlandet klagar över att företagspaket inte kommer fram på ettdygn. Ändringen har enligt motionären även lett till dyra transportkostnaderför posten genom att ytterligare flygtransporter har måst anordnas samt tillminskade sysselsättningsmöjligheter inom posten. Motionären begär attpostkupéer skall sättas in på sträckan . Från posten har inhämtats att till kom varjedag några hundratal kg post med här aktuella postkupéer medan ca postkom med flygtransport. Skälet till att postdistributionen i harsenarelagts anges vara ökande postmängder. Posten säger sig inteha utlovat att företagspaket från skall komma fram på ett dygnutan . Någon sysselsättningsminskning inom verket sägs inte hainträffat genom indragningen av postkupéerna. Däremot har personal i Långselemåst omplaceras inom verket.Inom posten pågår med hänsyn till ökande postmängderen översyn av nattpostflygnätet. Utskottet utgår från att därvidposttransporterna till bl.a. kommer att utvärderas. Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen synes motioneninte böra föranleda någon särskilda åtgärd. I fyra motionsförslag tas upp frågor om postdistributioneni glesbygd och motsvarande genom lanlbrevbäritig m.m. i småorter och glesbygd kan - om postkontor inte finns - utgöras av lantbrevbäringeller postväskservice. Lantbrevbäraren både delar ut post i postlådor och stårtill tjänst med kassaservice. I mycket glest befolkade områden, där kostnadernaför lantbrevbäring skulle bli orimligt höga, får hushållen sin postservicegenom postväskor som sänds med reguljära transportmedel till och från ettpostombud hos vilken övriga hushåll får hämta eller lämna post. Postens riktlinjer för anordnande av lantbrevbäring är attsådan anordnas utmed vägar vid vilka det finns minst två hushåll per kmfärdväg. Kortare "avstickare" än eller"avstickare" till enstaka hushåll görs i princip 1 * 1987/88.15 saml. inte.Avsteg från riktlinjerna får göras till förmån för hushåll, i vilka ingenav fV 1987/88:12 medlemmarna på grund av sjukdom eller hög ålder kan hämtaposten om lantbrevbäringen är ordnad enligt riktlinjerna. En tur företas varjevardag på en brevbäringslinje. Brevbäringen är emellertid inskränkttill tidningar m.m. 1 motion T906 (c) begärs att riktlinjerna förlantbrevbäringen skall medge en generös bedömning när det gäller brevbäringenm.m. till äldre och sjuka personer. Från posten har under hand inhämtats att frågor om"avstickare" m.m. till förmån för äldre och sjuka personer bedömsgeneröst inorn posten.Med hänsyn härtill och till att för övrigt frågan ompostens sociala ansvar m. m. skall, som nämnts ovan, utredas synes motioneninte påkalla något initiativ från sida. Motionen avstyrks således. I motion T915 (m) anförs att de flesta brevbäringslinjerär så långa att en stor de! av postkunderna får vänta på sin post - bl.a.dagstidningar - ända till eftermiddagen. Detta är, framhåller motionärerna,inte acceptabelt, och de begär (yrkande 3) att posten skall bättre tillgodoselandsbygdsbefolkningens krav på postservice. 1 allmänhet startar lantbrevbärarna sina turer vid 8-tidenpå morgonen och avslutar dem . Enligt uppgiftfrån posten har kostnaderna per hushåll för lantbrevbäringen stigit snabbt.