bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet har i det föregående tillstyrkt förslaget imotion A484 (m) att införa riskgarantilån och att avskaffa bl.a.lokaliseringsbidragen. 1 enlighet härmed bör till den nya stödformenanvisa ett särskilt anslag som bör uppföras med 255 milj. kr. såsom föreslås imotionen. Därmed avstyrks dels propositionens anslagsberäkning under dennapunkt, dels motion A426. dels att utskottets hemställan under 32 bort haföljandelydelse: 32. att med bifall till motion I987/88:A474yrkandena 1 och 5 samt med avslag på dels propositionen i motsvarande del, delsmotion 1987/88:A426 yrkande 9 till Riskgarantilån för /89anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisning till anslaget Lokaliseringsbidragm.m. (mom. 32) Under förutsättning av bifall till reservation 14 och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 60 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "har begärt" bort haföljande lydelse: Utskottet har i det föregående tillstyrkt folkpartietsförslag att slopa offertstödet. Härigenom minskar medelsbehovet under anslagetmed 70 milj. kr. Förslaget i motion A484 (m) om medel till riskgarantilån haravstyrkts av utskottet. Följdförslagen i motion A474 (m) beträffandemedelsanvisningen i här aktuella delar av den senare motionen avstyrks därför. dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse: 32. att med bifall till mofion 1987/88:A426yrkande 9, med anledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1987/88:A474 yrkandena 1 och 5 till Lokaliseringsbidrag m.m. /89 anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisning till anslaget Lokaliseringslån(mom. 33) Underförutsättning av bifall till reservation 1 ' AlfWennerfors, och (alla m) anser dels attden del av utskottets yttrande pä s. 61 som börjar med "1 den" och slutar med"medelsanvisning tillstyrks" bort ha följande lydelse: I' 5 Med införandet av riskgarantilånen som utskottetföreslagit bort- AU 1987/88:13 fäller lokaliseringslånen och därmed behovetav anslag för ändamålet. Yrkandet i motion A474 (m) om avslag på regeringensanslagsframställning på denna punkt tillstyrks alltså. Något behov av statligakreditgarantier föreligger inte, och därför behövs inte heller något förslagbeträffande anslagsbehovet härför såsom föreslås i motionerna A426 (fp) ochA482 (c). dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse: 33. att med bifall till motion 1987/88:A474yrkande 2 samt med anledning av motionerna 1987/88:A426 yrkande 10 och1987/88:A482 yrkande 7 i motsvarande del avslår propositionen i vad avserbegäran om anslag för /89 till Lokaliseringslån. Medelsanvisning till anslaget Lokaliseringslån(mom. 33) Under förutsättning av bifall till reservation 13 (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 61 sombörjar med "I den" och slutar med "medelsanvisningtillstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare tillstyrkt förslaget att ersättalokaliseringslånen med statliga kreditgarantier. Regeringens framställning omanslag till sådana lån bör därför avslås. För att täcka eventuella förlusterför staten på grund av kreditgarantierna bör dock finnas ett anslag som ienlighet med motion A482 bör uppföras med ett formellt belopp av 1 000 kr.Beviljade men inte utbetalade lån kan finansieras medkvarstående medel på innevarande års låneanslag. Utskottet tillstyrker sålunda motion A482 i aktuell del.Med det anförda tillgodoses i sak motionerna A426 och A474 i mötsvarande delar. dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse: 33. att med bifall fill motion 1987/88:A482yrkande 7 i motsvarande del, med anledning av motionerna 1987/88:A426 yr kande 10 och 1987/88:A474 yrkande 2 samt med avslag på proposi tionen i motsvarande del till Lokaliseringslån för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Medelsanvisning till anslaget Regionala utvecklingsinsatser m.m. (mom. 34) och (båda c) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande på s. 62 sombörjar med "Som utskot tet" och slutar med "motionsyrkandena avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A482 (c) beträffande det s.k. läns anslagets betydelse. Stöd till glesbygdsinsatser och andra typer av regionala ' 16 insatserhar genom detta anslag givit länsstyrelserna en resurs som snabbt AU 1987/88:13 visat sig ge konkreta och varaktiga sysselsättningstillfällen. Genom utskottets initiativ utökades anslaget införinnevarande budgetär med 200 milj. kr. Därmed har en rad angelägna projektkunnat förverkligas ute i länen. Regeringen visar genom att föreslå oförändratanslag inför nästa budgetår återigen en förvånande passivitet när det gällerlänsanslagets förutsättningar och betydelse. Utskottet ansluter sig sålundatill uppfattningen i de föreliggande motionerna från attanslaget bör räknas upp. Utskottet förordar att anslaget i enlighet med förslaget imotion A468 (c) och A482 under nästa budgetår uppgår till 800 milj. kr. tidigare förordat avses 2 milj. kr. bli avsatta för de pågåendelandsbygdskampanjerna. Utskottets ställningstagande tillgodoser i huvudsakäven motion A465(c). delsatt utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse: 34. att med bifall fill motionerna1987/88:A468 yrkande 5 och 1987/88:A482 yrkande 2, samt med anledning av dels proposi tionen i motsvarande del, dels motion 1987/88:A465 yrkande 4 till Regionala utvecklingsinsatserm:m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av . Avskaffande av gränsen för projektmedlen (mom. 35) och (båda fp) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande på s. 63 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A426 (fp) att detfinns skäl att avskaffa gränsen för projektmedlen. Därmed skulle friheten påden regionala nivån att göra egna bedömningar och finna egna linjer för denregionala utvecklingen öka. Utskottet har för övrigt under beredningen av deregionalpolitiska frågorna fått bekräftat ute från länen att det är angelägetatt en ändring kommer till stånd. Vad utskottet anfört om ett avskaffande avgränsen för projektmedlen bör med tillstyrkan till motion A426 i aktuell delges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse: 35. beträffandeavskaffande av gränsen för projektmedlen attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A426 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förstärkta länsanslag i olika län motiveringen(mom. 38-43) Under förutsättning av bifall till reservation 32 och (båda c) anser att denav utskottets yttrande på s. 64 som börjar med "Som redovisats" och slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: " Utskottet har tidigare i framställningen tillstyrktcenterpartiets förslag AU 1987/88:13 om uppräkning av anslaget Regionalautvecklingsinsatser m.m. till 800 milj. kr. Utskottet har också tillstyrktcenterpartiets förslag om dels ett särskilt, landsbygdsutvecklingsanslag på 100milj. kr., dels om ett program med infrastrukturåtgärder i inland ochmellanbygder, delar av Bergslagen samt områden i sydöstra . Därmed gesgoda förutsättningar för att tillgodose de önskemål i de olika länen somredovisas i föreliggande motioner. Motionerna kan därmed anses vara tillgodosedda. Medelsanvisning till anslaget Ersättning förnedsättning av socialavgifter (mom. 46) Under förutsättning av bifall till reservation 18 och (båda fp) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande på s. 65 som börjarmed "Motionsyrkandena går" och slutar med "har föreslagit"bort ha följande lydelse: Med hänsyn till att utskottet tidigare förordat engeografisk och branschmässig utvidgning beträffande avgiftsnedsättningen avsocialavgifter måste förevarande anslag räknas om på det sätt som angivits imotion A426 (fp), dvs. till 470 milj. kr. Därmed tillgodoses i huvudsaklig deläven yrkandena om anslagsuppräkning i motion A465 (c). Motion A441 (vpk) avstyrks. dels all utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. att med bifall till mofion 1987/88:A426yrkande 4 samt med anledning av propositionen i motsvarande del och motion1987/88:A465 yrkande 2 i motsvarande del samt med avslag på motion1987/88:A441 i motsvarande del till Ersättning för nedsättning avsocialavgifter för /89 anvisar ett förslagsanslag av' . Medelsanvisning till anslaget Ersättning förnedsättning av socialavgifter (mom. 46) Under förutsättning av bifall till reservation 20 (vpk) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande på s. 65 sombörjar med "Motionsyrkandena går" och slutar med "harföreslagit" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i framställningen tillstyrkt vpk:sförslag om ett slopande av nedsättningen av socialavgifter i . Ikonsekvens härmed tillstyrks förslaget i samma motion att den begärdamedelstilldelningen skall avvisas. Övriga motioner avstyrks. delsatt utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. att med bifall till motion 1987/88:A44I imotsvaran de del avslår dels propositionen i vad avser begäran om anslag för /89 till Ersättning för nedsättning av socialavgifter, (/e/imotionerna 1987/88:A426 yrkande 4 och 1987/88:A465 yrkan- 118 de 2 imotsvarande del. Medelsanvisningtill anslaget Sysselsättningsstöd (mom. AU 1987/88:13 47) Under förutsättning av bifall till reservation 15 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 66 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "aktuellaändamålet" bort ha följande lydelse: Eftersom utskottet i det föregående har föreslagit attsysselsättningsstödet skall upphöra behöver medel inte längre anvisas fördetta ändamål. Med hänsyn till att stödet löper bör redanpåbörjad stödgivning dock fullföljas. Sådant stöd bör övergångsvis betalas utfrän anslaget C 1. Visst regionalpolitiskt stöd. Som en följd av det anförda avstyrksmotionerna A426 och A491 i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse: 47. att med bifall till motion 1987/88:A474yrkande 4 i motsvarande del avslår dels propositionen i vad avser begäran omanslag för /89 till Sysselsättningsstöd, (/e/i motionerna1987/88:A426 yrkande 6 och 1987/88:A491 yrkande 2 samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om finansiering av tidigarebeviljat sysselsättningsstöd. Medelsanvisning till anslaget Sysselsättningsstöd(mom. 47) Under förutsättning av bifall till reservation 16 (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 66 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "aktuella ändamålet"bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående tillstyrkt attsysselsättningsstödet bör återinföras i stödområde C. Med hänsyn härtill bördet av regeringen beräknade beloppet för Sysselsättningsstöd räknas upp med 25milj. Med det anförda avstyrks motion A474 (m) i här aktuell del. dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse: 47. att med bifall till motionerna 1987/88:A426yrkande 6 och 1987/88:A491 yrkande 2, med anledning av propositionen imotsvarande del samt med avslag på motion 1987/88:A474 yrkande 4 i motsvarandedel till Sysselsättningsstöd för /89 anvisar ett förslagsanslagav . Medelsanvisning till anslaget Expertgruppen för forskning om regional utveckling (mom. 48) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 66 som börjarmed "119 har" och slutar med "till ERU" bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A482 (c) att ERU:sverksamhet AU 1987/88:13 bör finansieras på det sätt som skeddetidigare, dvs. från industridepartementets kommittéanslag (numera benämnt Utredningsverksamhetm.m.). Regeringen bör underrättas härom. I sak innebär utskottets ställningstagandeatt regeringens föreliggande begäran om anslag bör avslås. dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följandelydelse: 48. att med bifall till motion 1987/88:A482yrkandena 8 och 9 dels avslår propositionen i vad avser begäran om anslag förbudgetåret 19SS/S9 till E.xpertgruppen för forskning om regional utveckling,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om finansieringav ERU:s verksamhet över industridepartementets anslag tillUtredningsverksamhet m.m. Nytt anslag för infrastrukturella insatser (mom.50) Under förutsättning avbifall till reservation 20 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i vpk-motionen A463 attinfrastrukturella insatser bör ges en prioritet i den statligaregionalpolitiken. Utskottet har tidigare i framställningen tillstyrktförslaget i samma motion om ett slopande av nedsättningen av socialavgifter iNorrbotten. Därmed möjliggörs en extra satsning på 400 milj. kr. Ett nytt anslag bör uppföras för ändamålet. dels att utskottets hemställanunder 50 bort ha följande lydelse: 50. beträffande nytt anslag förinfrastrukturella insatser . att med bifall till motion 1987/88:A463yrkande I anvisar . till ett nytt anslag i vad avser infrastrukturellainsatser under /89. Utvecklingen i (mom. 51) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 70börjar med "Utskottet har" och på s. 71 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Tillväxten i är enligt utskottetsmening inte ett hot mot utvecklingen i andra regioner, utan snarare en förutsättning. Tillväxten innebär inte att all befolkning och alla företag kommer att koncentreras dit . Den avancerade teknikutveckling som sker i regionen och i de andra storstadsområdena utgör i själva verket förutsätt ningen för att vi i skall kunna utveckla framtidens arbetsinstrument. Dessa ger radikalt ändrade förutsättningar för decentralisering av produk tion och service och gagnar långsiktigt våra möjligheter att skapa en balan serad regional utveckling. Utskottet vill också betona att inte i. förstahand konkurrerar med andra regioner i Sverigeutan snarare med AU 1987/88:13 utländska storstadsregioner. behöver en kunskaps- ochförnyelsepolitik som tar till vara framtidens möjligheter. Att uppmuntra detpersonliga ansvaret, med utrymme för skaparkraft och idérikedom samtindividuella ambitioner och intressen, måste vara grunden i en sådan politik.Privata alternativ och konkurrens skulle också vitalisera den offentligasektorn. Utskottet har inledningsvis lämnat en öyersiktligredovisning av de senaste årens utveckling i . Även ombefolkningsutvecklingen och då särskilt den inrikes nettoflyttningen dämpats , finns det skäl att tala om en viss överhettning vadgäller bl.a. regionens bostadsmarknad och arbetsmarknad. En viktig förklaringtill utvecklingen i är den dynamiska utvecklingen inom denprivata tjänstesektorn. Däremot har jämte och haft den lägsta relativa tillväxten av alla län när detgäller den offentliga sektorn. Utskottet vill inte förorda att särskilda restriktionerläggs på utvecklingen i regionen, vilket föreslås i motionerna A462 och A444.Den regionalpolitiska utredningen skall överväga för- och nackdelar med olikaåtgärder som kan bidra till att avlänka tillväxten i storstadsområdena.Regeringen har vidare aviserat att en pariamentarisk utredning skalltillsättas med uppgift att studera bl.a. bilismens miljöeffekter i storstadsområdena. De i motionerna påtalade balansproblemen inomStockholmsregionen bör enligt utskottets mening i första hand behandlas av deregionala och lokala myndigheterna i länet. Som framhålls i flera motioner harStock- , holmsregionen unika resurser imånga avseenden. Den kreativa och resursrika miljö som finns här borde såledesge särskilt goda förutsättningar att klara de nämnda balansproblemen. Utskottethar i det föregående betonat att man inte vill förorda att särskildarestriktioner läggs på utvecklingen i regionen. Detta gäller också deföreslagna s.k. lägesavgifterna. Utskottet har i ett föregående avsnitt behandlatmöjligheterna att utlokalisera och decentralisera statlig verksamhet tillandra delar av landet. Betydande delar av den statliga verksamheten pånationell nivå låter sig inte flyttas från . Det gällerfrämst myndigheter och institutioner som har täta kontakter med bl.a. andradelar av den offentliga förvaltningen samt olika centrala institutioner. Ytterligare ett skäl varför offentliga myndigheterlämpligen bör ligga i är tillgängligheten. Det skall vara lätt attfrån olika delar av landet ta sig till och från dessa myndigheter. Det senareleder också fram till att valet av lokalisering i inte är enfråga om att lösa inomregionala obalansproblem i denna region. Även här är tillgängligheten till nationellakomriiunikationer som flyg och tåg avgörande, liksom närheten till andrastatliga myndigheter; eljest faller delvis motivet för att över huvud tagetlokalisera verksamheten till . Den av oss i annat sammanhang starkt förordade modellenmed kraftfull decentralisering av beslutsfunktionerna inom bl.a. den statliga verksamhe ten skulle vara betydligt mer konstruktiv och verkningsfull. 9 1987/88. Vad utskottet anfört med anledning av motion A454 i härbehandlade , AU, 1987/88:13 delar bör ges regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks. (/e/5 att utskottets hemställanunder 51 bort ha följande lydelse: 5\. beträffande utveckhngen i att med anledning av motion 1987/88:A454 yrkandena 1 12 och 1417 samt med avslag på motionerna 1987/88:A40'7, 1987/88:A444, 1987/88:A462 yrkande 13 och 1987/88:A492 som sin ' '' mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utvecklingen i (mom. 51) och (båda c) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande:som på s. 70börjar med "Utskottet , har" och på s. 71 slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion A462 (c) att man måste slå vakt -, omStockholmsregionens kvaliteter, bl.a. genom att begränsa den nuvarande starkatillväxten. Regionalpolitikens förnyelse är en av förutsättningarnaför att bevara och utveckla niiljön i storstäderna och då framför alltStockholm. De boende i dessa orter har rätt till en bra livsmiljö. En kraftiginflyttning försvårar dessa möjligheter. 1 den politiska debatten anses.oftaatt åtgärder som vidtas för att skapa ett i bättre balans inte kanförenas med storstädernas och då framför allt intressen. mening är den förda koncentrationspolitiken enbart till fördel förett litet.fåtal personer som sysslar med den spekulation som bygger på devärdestegringarden ökande koncentrationen medför. Huvuddelen av stockholmarnaoch de inflyttade förlorar på koncentrationspolitiken. är en stark ekonomisk kraft och ett centrum förföretagsam het, administration, handel, kommunikationer, kultur, utbildning, .forsk ning, utveckling etc. De främsta kvaliteterna i storstadsmiljön är variatio nerna i stadsmiljön och mångfalden av verksamheter en livsmiljö som ger individuell frihet och utgör en kreativ miljö med förutsättningar för närhet mellan boende, arbete och service. Somframhålls i motion A462 låter sig snabb centralisering svårligen , förenasmed småskalighet och mångfald. Samspelet mellan storstaden och , landet i övrigt måste balanseras genom olika åtgärder. Centraliseringsprocessen har bl.a. lett till ett kraftigtökat tryck på exploatering med omfattande rivningar, kontorisering avinnerstäderna, ut-byggnad av storskaliga sovstadsområden, trafikleder etc.Trycket ökar nu snabbt på att bygga nya stora trafikleder m.m., som gerförsämrade livsmiljöer som följd. På bostadsmarknaden har den pågåendekoncentrationen , medfört att bostadsbristen blivit allt störremed kraftigt' stigande priser som följd. Genom koncentrationen försätts mångamänniskor oförskyllt i en ohållbar social situation genom den överhettning somhar skapats i storstadsregionerna. Regional balans är således en grundläggande förutsättningför att en bra .livsmiljö skall kunna skapas i . enligtutskottets mening.vara att öka mångfalden och skapa närhet mellan AU 1987/88:13 arbete, boende, service och fritid. Detta mål kan bara uppnås, om eri alltför snabb och ensidig expansion förhindras. ' Det är framför allt inom den privata tjänstesektorn idelar av som expansionen sker. Ett genomförande av aktuellaplaner.fullt ut skulle leda till stora problem på bostadsmarknaden och enförsämrad miljö. Det är därför enligt utskottets mening nödvändigt att vidtakraftfulla åtgärder för att dämpa expansionen inom framför allt den privatatjänstesektorn. Det är i ett läge med begränsade ekonomiska resurser för samhälletrimligt att de som främst både orsakar och drar fördel av koncentrationen ävensvarar för en del av kostnaderna för denna. Ett sätt att angripa problemen är som föreslås i motionA462 (c) att man inför en investeringsavgift som skall belasta nyproduktionav lokalytor för kontor och industrier i de mest expansiva kommunerna i Stockholmslän. Utskottet förordar att en 25-procentig investeringsavgift införs fr.o.m.den 1 juli 1988. I första hand är det viktigt att se till att tillväxten istatlig sysselsättning sker i andra delar av landet. Detta bör ske i form av enomfattande decentralisering av uppgifter från centrala till regionala ochlokala organ, snarare än genom förflyttning av hela myndigheter. Som framhålls i motion A407 (c) har dock staten ansvar förden ojämna fördelningen av arbetstillfällen inom . Enomlokalisering av statliga arbetsplatser till förorterna skulle sannolikt ledatill lägre lokalkostnader och ändå möjliggöra bättre lokallösningar. Enligt utskottets mening bör staten, som en av dedominerande arbetsgivarna i och en av de huvudansvariga förden ojämna fördelningen av arbetsplatserna, ta initiativ för en bättrefördelning av arbetsplatser i regionen. Vad utskottet i anslutning till motionerna A407 och A462anfört om utvecklingen i bör ges regeringen till känna.Övriga motioner avstyrks i här aktuella delar. dels att utskottets hemställanunder 51 bort ha följande lydelse: 51. beträffande utvecklingen iStockholmsregionen att med bifall till mofionerna 1987/88:A407 och1987/ 88:A462 yrkande 13 samt med avslag på motionerna 1987/88:A444,1987/88:A454 yrkandena 1 - 12 och 14-17 och 1987/88:A492 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utvecklingen i (mom. 51) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 70 sombörjar med "Utskottet har" och på s. 71 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A444 (vpk) attöverhettningen i vissa delar av inte är bra för ochinte heller för människorna i . Expansioneni skapar enorma problem. bristenförvärras alltmer, och spekulationskarusellen snurrar allt fortare. AU1987/88:13 Arbetsresorna blir längre och längre för fler och fler människor.Kollektivtrafiken har otillräckliga resurser och bilismen breder ut sig.Miljöskadorna är allvarliga i regionen. Det krävs nu enligt utskottetsuppfattning radikala åtgärder för att skydda frän ohämmadexpansion, miljöförstörelse och förkvävning. Som framhålls i motion A444 bör olika åtgärder prövas föratt dämpa tillväxten i . En arbetsgivaravgift ellerlägesavgift borde tas ut av företagen och differentieras t.ex. med avseende pånäringsgren eller var arbetsplatserna är belägna. En sådan avgift kundeanvändas för en kraftig utbyggnad av kollektivtrafiken och sänkta taxor. Ikampen mot miljöförstörelsen i borde det också varamöjligt att ta ut en särskild miljöavgift. Olika avgifter och regleringarbehövs för att begränsa bilismen. En särskild Storstockholmsutredning bör tillsättas för attundersöka förutsättningarna för att göra sådana förändringar i lagstiftningensom angetts i det föregående. Motion 1987/88:A444 tillstyrks. Övriga motioneravstyrks i här aktuella delar. (/Wi att utskottets hemställanunder 51 bort ha följande lydelse: 51. beträffande utvecklingen iStockholmsregionen att med bifall till motion 1987/88:A444 samt medavslag på motionerna 1987/88:A407, 1987/88:A454 yrkandena 1-12 och 14-17,1987/88:A462 yrkande 13 och 1987/88:A492 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Åtgärder för att främja utvecklingen i Östergötlandslän (mom. 53) (vpk) anser