bet · GB01AU16 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:16 au 1 *-ii * *! 1 f*-i t 1987/88:16 om anslagtill statlig personalpolitik m.m. (prop. 1987/88:100bilagorna 2 och 15) ' Ibetänkandet behandlas regeringens anslagsförslag i årets budgetproposition,bilaga 15, beträffande den stathga personalpolitiken. Vidare redovisas synpunkteroch förslag om personalpolitiken i propositionens bilaga 2, Gemensamma frågor. Framställningeni betänkandet gäller bl.a anslagen till statens löne- och pensionsverk, statensarbetsmarknadsnämnd och de statliga förnyelsefonderna. I fyra motioner aktualiserasfrågor som anknyter till anslagen till ,vissa trygghetsåtgärder för lärare och till Stiftelsen . Utskottettillstyrker på samtliga punkter de förslag som läggs fram i propositionen ochavstyrker rnotionerna. Till betänkandet harfogats tre reservationer och ett särskilt yttrande. Gemensamma frågor (prop. 1987/88:100 bil. Underpunkt 4 (s. 18-19) bereds tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anför om den nordiska utbytestjänstgöringen. Systemetmed utbytestjänstgöring regleras för deltagare från i' förordningen(1980:848) om utbytestjänstgöring i andra nordiska länder (omtryckt 1984:32).Statens arbetsmarknadsnämnd har informerat myndigheter, anställda ochpersonalorganisationer om denna möjlighet. Förutbytestjänstgöring hade 117 sökt varav regeringen utsåg 30deltagare. Därmed är för del antalet deltagare sammanlagt147. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen att det är angeläget att de kunskaper ochde kontakter som byggts upp kan befästas och utvecklas. Utskottet har sålundaingen erinran mot vad som anförs i propositionen under denna punkt. attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförs i proposition 1987/88:100bil. 2 punkt 4 om den nordiska utbytestjänstgöringen. 1Riksdagen 1987/88. Regeringensbehörighet att inrätta statligt reglerade tjänster AU 1987/88:16 Underpunkt 9 (s. 26-28) hemställs att bemyndigar regeringen eller denmyndighet soni regeringen bestämmer att få inrätta statligt reglerade tjänster,dock inte sådana professorstjänster som tillsätts med fullmakt. Enligtnuvarande riktlinjer (prop. 1976/77:100 bil. 3 s. 5, AU 18, rskr. 210) krävsriksdagens medverkan för att regeringen skall kunna inrätta dels ordinarietjänster med beteckningen "o" eller "p" om tjänsten äravsedd för chef för sådan myndighet som lyder direkt under regeringen, delsvissa andra ordinarie tjänster i lägst nuvarande lönegrad N 26 eller L 24. Ipropositionen anförs att frågan om hur och regeringens styrning ochkontroll av statsförvaltningen kan göras mer effektiv har belysts i bl.a.verksledningspropositionen och ställningstagande till denna (prop.1986/87:99, KU 29, rskr. Man anser numera att tyngdpunkten i riksdagensstyrning av verksamheten främst bör ligga i budgetprövning och lagstiftning.Det nuvarande systemet för medverkan i frågor om inrättande avtjänster ter sig därför med de ändrade förhållandena mindre ändamålsenligt. Ipropositionen föreslås mot denna bakgrund att inrättande av tjänster vidmyndigheterna i fortsättningen genomgående bör prövas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. De regler som anger ramen för hur mångadomare som skall döma i de högsta instanserna bör självfallet gälla även ifortsättningen. I fråga om inrättande av fullmaktstjänster för professorerförslås inte någon förändring. Utskottet tillstyrker vadsom anförs i denna del. attriksdagen bemyndigar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmeratt få inrätta statligt reglerade tjänster, dock inte sådana professorstjänstersom tillsätts med fullmakt. Underpunkt 10 (s. 28-29) hemställs att bereds tillfälle ta del av vad somanförts om de statliga förnyelsefonderna. Genomavtal har staten och de statsanställdas huvudorganisationerför budgetåren 1985/86-1988/89 avsatt 50, 100, 100 och 50 milj. kr. förinrättande av förnyelséfonder på det statligt reglerade området (prop.1985/86:100 bil. 15 s. 51, AU 12, rskr. Ijanuari 1987 inledde den nyinrättade statliga förnyelsefondernasin verksamhet. De grundläggande målen för fondernas använd- . ning är attbidra till förnyelsen av den statligt lönereglerade sektorn och att långsiktigtöka anställningstryggheten. Fonderna skall inte användas för verksamhet somskall prövas i den reguljära budgetprocessen. Nämndenhade beslutat om tilldelninjg äv medel till 31 projekt omsammanlagt 26 milj. kr. Flertalet projekt syftar till förnyelse av verksamhet,organisation, ledning eller arbetsformer. Ipropositionen anförs att det ännu inte går att dra några generella slutsatserav projekten. Nämnden kommer dock att aktivt sprida erfarenheterna avverksamheten i de olika projekten. Utskottet har ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen i det AU 1987/88:16 aktuella avsnittet. Till frågan om medelför verksamheten återkommer utskottet i det följande. att lägger till handlingarna vad som anförs iproposition 1987/88:100 bil. 2 punkt 10 om de statliga förnyelsefonderna. Statlig personalpolitik m.m. (prop. 1987/88:100 bil. Statens löne-och pensionsverk m.fl. anslag Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaC1-C4, C6, C8-C1G samt C12-C17 och hemställer, 1. att till Statens löne-och pensionsverk för /89 anvisar ett ramanslag av 42 535 000kr., 2. att till Statligpersonaladministrativ informationsbehandling för /89 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffande att a) godkänner denya riktHnjer för verksamheten som förordats, b) för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att till Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 5. att till Statens institutför personalutveckling: Bidrag till myndighetsuppgifter för /89anvisar ett anslag av , 6. att till Bidrag tillvissa utvecklingsåtgärder för /89 anvisar ett förslagsanslag av15 , 7. att till för /89 anvisar ett förslagsanslag av 1 254 000kr., 8. att till Kostnader förvissa nämnder m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 9. att till Vissförslagsverksamhet m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 10. att till Vissaskadeersättningar m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 11. att till Statligkreditgaranti för bostadsanskaffningslån för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 12. att till Bidrag tillförnyelsefonder på det statligt reglerade området för /89 anvisar ett reservationsan slag av , r 1987/88. 13. att till Externa arbetstagarkonsulter förbudgetåret AU 1987/88:16 1988/89 anvisar ett förslagsanslag av 6 791 000kr., 14. att till Administration av statenspersonskadeförsäkring m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslagav . Vissa trygghetsfrågor för lärare Ipropositionen föreslår regeringen under punkt C 5 (s. 48) att tillVissa trygghetsåtgärder för lärare för /89 skall anvisa ettreservationsanslag av . 1987/88:A618av m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar minska anslaget C 5Vissa trygghetsåtgärder för lärare med 2,7 milj. kr. Imotionen anförs som skäl för yrkandet att aldrig mer än 1,3 milj. kr. avanslaget har utnyttjats. 11983års avtal för statstjänstemän har parterna avräknat 4 milj. kr. , medbörjan 1983, för särskilda trygghetsåtgärder för lärare som inte kunnatomplaceras till annan lärartjänst. Somframhålls i motion A618 av m.fl. (fp) har den största belastningenhittills på anslaget inte uppgått till mer än ca 1,3 milj. kr. Vidare var reservationen vid utgången av /87 ca 16,3milj. Anslagetdisponeras av trygghetsnämnden, och den reservation som redovisas står tillparternas förfogande (prop. 1982/83:42, AU 10, rskr. Ipropositionen anmäls att parterna inlett diskussioner om användningenav anslagsmedlen. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet den begärdamedelstilldelningen. Motion A618 avstyrks sålunda. attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotion 1987/88: A618 till Vissa trygghetsåtgärder för lärare för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . Ipropositionen föreslår regeringen under punkt C 7 (s. 49-50) att tillStatens : Uppdragsverksamhet för budgetåret1988/89 skall anvisa ett förslagsanslag av . Motionerna AU 1987/88:16 1987/88:A611 av () vari yrkas att hos regeringen begär attSIPU:s verksamhet utreds och granskas av . 1987/88:A612av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en samordnad statlig personalutbildning., Ipropositionen anförs att () /87 redovisar ett överskott med ca . Personalutbildninggenom kurser och seminarier utgör en viktig del av verksamheten.Kursverksamheten ökar, och en breddning och specialisering sker för altmanbättre skall svara upp mot kundernas önskemål. SIPUrskonsultationsverksamhet riktar sig dels till den inhemska marknaden, dels tillutlandet. Båda dessa verksamheter ökade i omfattning under /87. Verksamheten vid SIPU tasupp i två motioner. Imotion 1987/88: A611 av () anförs att den redovisadelönsamheten vid SIPU () är för liten i jämförelse med utbildningsföretagpå den privata marknaden. För dessa ligger lönsamheten på . Motionärenvill att hos regeringen skall begära att SIPU:s verksamhet utreds ochgranskas av . Utskottetvill framhålla att utbildningsverksamheten vid SIPU är avgiftsfi-nasierad ochskall ge SIPU kostnadstäckning i så stor utsträckning som möjligt. Detekonomiska resultatet av uppdragsverksamheten kan, som tidigare redovisats iolika budgetpropositioner, variera. Detta hänger bl.a. samman med attutbildningsbehovet på mindre myndigheter inte skulle kunna bli tillgodosett påett tillfredsställande sätt om SIPU tog ut fullt marknadspris för vissa kurser.SIPU arbetar sålunda i dessa fall inte på samma villkor som andra kursanordnarepå marknaden. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion A611. Imotion 1987/88:A612 av m.fl. (s) anförs att olika typer av hinderbehöver undanröjas för att göra personalutbildningen riier åtkomlig för allapersonalkategorier. Dessa hinder kan ha många orsaker, men ett är oftagemensamt, och det är att utbildningen i många fall bedrivs långt bort frånarbetsplatsen och hemorten. Enbättre samverkan mellan olika myndigheter på länsnivå och på lokal nivå bördärför eftersträvas för en samordning av utbildningen i länet eller hemkommunenutan snävt sektorstänkande, anförs i motionen. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna i denna fråga. Som också framhållsi motionen har regeringen uppdragit åt samtliga, länsstyrelser, utom Stockholmslän, att samordna personalutbildningen på regional och lokal nivå. Utskottet,som även vill peka på denna frågas regionalpolitiska betydelse, har anledningutgå från att regeringen uppmärksamt följer frågan och är beredd att ta deinitiativ som kan komma att erfordrasför att främja den eftersträvade utvecklingen. Med hänvisning AU 1987/88:16härtill bör motion A612 inte föranleda någon åtgärd. Avslutningsvis tillstyrker utskottet den begärdamedelstilldelningen till verksamheten. att med bifall till propositionen i motsvarandedel samt med avslag på motionerna 1987/88: A611 och 1987/88:A612 till : Uppdragsverksamhet för /89anvisar ett förslagsanslag av . I propositionen föreslår regeringen under punkt C 11 (s.52) att till Bidrag till Stiftelsen skall anvisa ettförslagsanslag av . 1987/88:A613 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om finansieringsansvar hos myndigheternaför kostnaderna för företagshälsovården enligt vad som anförts i motionen. De myndigheter som är anslutna till Statshälsan bidrar iviss mån redan nu till finansieringen av företagshälsovårdens förbyggandeinsatser inom arbetsmiljöområdet. Varje ansluten myndighet bidrar tillfinansieringen genom att betala ett visst belopp per anställd. Från och medinnevarande budgetår är detta belopp . I motion 1987/88:A613 av m.fl. (fp) framhållsatt det finns starka skäl för att lägga en större andel av kostnaderna på deanslutna myndigheterna. Ett sådant större finansieringsansvar förföretagshälsovården och förebyggande insatser inom arbetsmiljön skulle skapaincitament för myndigheterna att i ökad grad själva ta ansvar för de problemsom finns inom arbetsmiljön hos resp. myndighet. Ett eget bidrag på i förstahand cirka hälften av kostnaderna kan inte anses orimligt. Det kan också finnasanledning att överväga om inte kostnadsansvaret i sin helhet skall överföras påmyndigheterna. Utskottet vill för sin del erinra om att myndigheternasavgift höjdes med motsvarande . per anställd (AU 1986/87:12, s:3). Utskottet är inte berett att förorda en ytterligare omfördelning ävkostnaderna. En aspekt som bör beaktas i detta sammanhang är att myndigheternaskostnadsansvar inte motverkar ambitionen att anslutningen till Statshälsanskall vara så bred som möjligt. Med hänvisning till vad utskottet anfört tillstyrkerutskottet den begärda AU 1987/88:16 medelsanvisningen och avstyrker motionA613. att med bifall till propositionen i motsvarandedel samt med avslag på motion 1987/88: A613 till Bidrag till StiftelsenStatshälsan för /89 anvisar ett förslagsanslag av 289 000 000kr. Närvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), StenÖstlund (s), (), (), (), KerstiJohansson (c), (), (), () ochKarl-Erik (vpk). Vissa trygghetsfrågor för lärare (punkt 11:2) (), (), (),() och () anser dels att utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"I propositionen" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse: Enligt avtal för statstjänstemän avsätts årligen4 milj. kr. för särskilda trygghetsåtgärder för lärare som inte kunnatomplaceras till annan lärartjänst. Som framhålls i motion A618 fanns /utgång på anslaget reserverade medel på mer än 16 milj.kr. Den högsta belastningen på anslaget under ett budgetår hade då varit 1,3milj. Utskottet delar, med hänvisning härtill, uppfattningen i motionen attdet i propositionen föreslagna reservationsanslaget bör reduceras med 2,7 milj.kr. Till ändamålet bör sålunda anvisas 1,3 milj. kr. för /89. Utskottettillstyrker därmed motion A618. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall till motion 1987/88:A618 samt medavslag på propositionen i motsvarande del till Vissa trygghetsåtgärder förlärare för /89 anvisar ett reservationsanslag av . : AU1987/88:16 Uppdragsverksamhet (punkt 11:3) SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt utskottets yttrande på s. 5 som börjar ined "Utskottet vill" ochslutar med "motion A6H" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion A611 har SIPU en lönsamhet som måste betraktas som klartotillfredsställande. Det föreligger sålunda skäl för att verksamheten blirföremål för en särskild översyn. Utskottetvill framhålla att den påtalade lönsamhetsfrågan inte behöver utesluta attutbildnings- och personalutvecklingsverksamheten bedrivs på ettinnehållsmässigt positivt sätt. Det finns emellertid inget skäl för SIPU attinte ställa samma krav på lönsamhet för sin verksamhet som andra utbildningsanordnare. anfört i anslutning till motion A611 bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker slutligen den begärda medelstilldelningen. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: delsmed bifall till motion 1987/88:A611 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om översyn av SIPU:s verksamhet, dels avslår motion1987/88:A612, delstill : Uppdragsverksamhet för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till stiftelsen (punkt 11:4) (), (), (), (), SiggeGodin (fp), () och () anser delsatt utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet vill" ochpå s. 7 slutar med "motion A613" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion A613 att myndigheterna bör ta ett större ansvarför finansieringen av företagshälsovårdens förebyggande insatser inomarbetsmiljöområdet inom den egna myndigheten. Därmed skapas förutsättningar föratt myndigheterna själva tar ett större ansvar för den egna förebyggandeverksamheten. Deanslutna myndigheternas finansieringsandel höjdes med . peranställd till totalt . (AU 1986/87:12 s.3). Utskottet anser attregeringen i nästa budgetproposition bör återkomma till med förslagsom innebär att myndigheternas finansieringsansvar ökar väsentligt. Ett finansieringsbidragpå i första hand hälften av kostnaderna kan inte anses orimligt. Det bör ävenövervägas om inte kostnadsansvaret i sin helhet skall överföras tillmyndigheterna. anfört i anslutning till motion A613 om myndigheternas finansieringsansvarbör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker den begärdamedelsanvisningen för nästa budgetår. dels att utskottetshemställan bort ha följande lydelse: AU 1987/88:16 delsmed bifall till motion 1987/88:A613 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om myndigheternas finansieringsansvar beträffandekostnaderna för företagshälsovården, delstill Bidrag till stiftelsen för /89 anvisar ettförslagsanslag av . De statliga förnyelsefonderna (punkt 1:2) (), (), (), (), SiggeGodin (fp), () och () anför: Vihar vid ett flertal tillfällen framhållit att förnyelsefonderna inte borde hakommit till stånd. På det statligt reglerade området har fonderna närmast fåttkaraktären av ett anslag för insatser som underlättar förändringar ochomstruktureringar. För dessa ändamål finns andra anslag, som kan förstärkas omså skulle behövas. Viutgår från att regeringen i fortsättningen avstår från att medverka till attnya avtal om förnyelsefonder kommer till stånd. Det gällande avtalet måstesålunda ses som en engångsföreteelse.