bet · GB01SoU26 · 1987-12-31 00:00:00 — om befruktning utanför kroppen, m.m. (prop. 1987/88:160) I betänkandet behandlar utskottet proposition 1987/88:160om befruktning utanför kroppen jämte fyra motioner som väckts med anledning avpropositionen, IJtskoltei behandlar dessutom sex motioner som väckts underallmänna motionstiden och som rör mera övergripande medicinsk-etiska frågor. Propositionen innehåller förslag lill en ny bestämmelse iföräldrabalken som reglerar faderskapet till barn som har kommit till genombefruktning utanför kroppen. Bestämmelsen innebär att om ett barn har avlatsgenom befruktning utanför kroppen med samtycke av moderns make eller sambo,skall mannen som har lämnat samtycket anses som barnets fader. I propositionenläggs vidare fram förslag om en ny lag som skall reglera verksamheten medbefruktning utanför kroppen som sådan. Utskottet tillstyrker propositionensförslag. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Med anledning av två motioner (fp och c) om de etiskafrågeställningarna kring livels början anför utskottet att regeringen börintensifiera sitt arbete i syfte att ge underlag till ettställningstagande utifrån ett helhetsperspektiv. Vad utskottet anfört föreslåsriksdagen ge regeringen till känna. Mot utskottets ställningstagande att tillåta verksamhetmed befruktning utanför kroppen saml beträffande hantering av befruktade äggreserverar sig två ledamöter (fp, vpk). Samma ledamöter reserverar sig dessutombeträffande utskottets ställningstagande då det gäller hantering av aborteradefoster. Tillbetänkandet fogas två särskilda yttranden av ulskottets vpk-ledamot. I proposition 1987/88:160 om befruktning utanför kroppenhar regeringen () föreslagit att anta de avlagrådet granskade förslagen lill 1, lagom ändring i , 2. lag om befruktning utanför kroppen. Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga. 1Riksdagen 1987/88. Rättelse: S. 27 rad 27 Står: 3 Rättat till: 4 S. 28 sistaraderna: Bilaga - Motionerna SoU 1987/88:26 Motioner väckta med anledning av propositionen 19S7/88:So21 av och (fp, c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionenanförts om skillnaden mellan spermadonation och äggdonation. l987/88;So22 av m.fi, (vpk) vari yrkas 1, att riksdagenavslår regeringens proposition 1987/88:160, 2, att riksdagenbeslutar om förbud mot provrörsbefruktning, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna att vare sig surrogiitmodcrskap.transplantalion av äggslockar, ägg- och spermadonation eller forskning päbefruktade eller obefruktade ägg får förekomma, 4, att riksdagenhos regeringen begär förslag om anvisande av medel för all främja forskning ombarnloshelens orsaker, 1987/88;So23 av () vari yrkas 1. att beslutar all avslå regeringens förslagtill lydelse av I kap. 7 8 lagen om ändring i . 2, alt beslutar att bifalla den i motionenföreslagna lydelsen av 1 kap. 7 8 lagen om ändring i . innebärande att paragrafen enbart skall avse gifta par. 3. att beslutar att avslå regeringens förslagtill lag om befrukt ning utanför kroppen. 4, alt beslutar att bifalla motionens förslagtill lag om befrukt ning utanför kroppen, innebärande att samtliga befruktade ägg vid befrukt ning utanför kroppen återförs till livmodern, att de ej fryses och att experiment eller genterapi pä sädana ej får förekomma. l987/8S:So24 av () vari yrkas 1, att hos regeringen begär förslag som germöjlighet alt anlägga en helhetssyn på de etiska frågeställningarna kring livets början, 2, alt hos regeringen begär förslag till förbudmol befruktning . utanför kroppen, djupfrysning av befruktade ägg och embryon samt framställning av befruktade ägg för forskning i avvaktan på att det förslag som avses i motionens första yrkande kan presenteras . Motioner väckta under allmänna motionstiden 1987/88:So415 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär alt regeringen tillsätter en kommitté för att följa ochåterföra kunskap om den nya biotekniken i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:So423 av () vari yrkas alt riksdagenhos regeringen begär förslag lill ramlag lill skydd för individens personligavärdighet avseende skydd för det mänskliga livet från konceptionen, rätten tillomanipulerad arvsmassa, avvisande av en kvalitetsinriktad, utsorterandefosterdiagnostik, stark begränsad rätt till in-vitro-fertilisering, avvisandeav frysning. experiment och genterapi på befruktade mänskliga ägg samlrättsligt stöd för sjukvårdspersonal och forskare i synen på livets helgd. 1987/88:So435av och () vari yrkas att SoU 1987/88:26som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omfosterdiagnostik m.m. 1987/88:So452 av och Carl-JohanWilson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad offentlighet kring de forskningsetiskakommittéernas ställningstaganden. l987/88:So459 av och (fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och medicinsk användning av aborterade . 1987/88:So470 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden etiska grundsyn, som bör vara utgångspunkt för politiska beslut lill följdav den medicinska utvecklingen. Man räknar med alt av alla gifta ochsamboende par är ofrivilligt barnlösa. För många äv dem är det etl allvarligtproblem. Orsakerna lill ofrivillig barnlöshet står oftast att finna i olikabiologiska störningar, skador eller missbildningar hos kvinnan eller mannen.Dessa kan i sin lur ha orsakats av t.ex. skadliga ämnen eller vissa sexuelltöverförbara sjukdomar. Mänga ofrivilligt barnlösa par accepterar barnlöshetenutan att vidta några speciella åtgärder. Andra försöker få adoptera barn. Ettökande antal vänder sig till hälso- och sjukvården för att få hjälp. Endast iomkring hälften av fallen leder dock utredning och behandling fill engraviditet. Av de par som är ofrivilligt barnlösa är det ungefär hälften somförsöker få ett adoptivbarn eller bli behandlade inom hälso- och sjukvården försin infertililei. Ca 1 600 barn adopteras i , huvudsakligen frånländer utanför . Befruktning utanför kroppen är en relativt ny metod somanvänds framför allt när kvinnan har fel på äggledarna eller när mannen har förfå sädesceller för befruktning på naturlig väg. För kvinnan har denvanligaste behandlingen varit ett kirurgiskt ingrepp där man försökt öppnaäggledarna. Enligl dåvarande inseminationsulredningen skulle uppskattningsvis 4000-5 000 par vara intresserade av att få barn genom befruktning utanförkroppen. Befruktning utanför kroppen går till så att ett ellerflera ägg tas ut ur en k\inna, befruktas utanför hennes kropp och därefteråterförs till kvinnans livmoder. I medicinsk terminologi kallas metodenin-vitro-fertilisering eller bara IVF. Tekniken kallas ibland ocksåprovrörsbefruktning. Kvinnan får hormonbehandlingar så att äggstockarnaproducerar .fler ägg än vanligt (oftast 5-10 ägg). Äggens tillväxt följs medultraljud och hormonanalyser och plockas ut när de antas vara mogna. Äggenläggs därefter i näringslösning som inannens sperma förenas medäggen. Efter etl lill förs av de befruktade äggen åter in ikvinnans livmoder. Befruktning utanför kroppen är tekniskt sett enförhållandevis komplice- SoU 1987/88:6 rad och resurskrävande metod. Det ärrelativt sett få försök som lyckas, dvs. som resulterar i etl barn. Man räknarmed att av de behandlade kvinnorna föder ett barn. Vid befruktning utanför kroppen finns en viss ökad riskför för tidig förlossning och även en ökad risk för utomkvedshavandeskap.Såvitt man vet innebär tekniken ingen ökad risk för skada på barnet. Sedan är 1978 - då det första "'provrörsbarnet"föddes i - har metoden fått stor spridning. Den tillämpas vid mer än500 kliniker i världen. har mer än 5 000 barn fötts genomIVF-behandling. I används metoden vid ett tiotalkliniker, varav tre privata. Det första svenska barnet som kom till på deltasätt föddes . har minst 150 barn fölls, Det finnsflera olika tänkbara former av befruktning utanför kroppen. enda form av in-vitro-fertilisering som tillämpas iSverige är alt ett gift eller samboende pars egna ägg- och sädescellerbefruktas utanför kroppen. Propositionen innehåller förslag fill lagsfiftning ombefruktning utanför kroppen med ikraftträdande ,Lagstiftningen består av dels en ny bestämmelse i om faderskapettill barn som har kommit till genom befruktning utanför kroppen, delsen nylagom verksamheten som sådan med befruktning utanför kroppen. Den nyabestämmelsen i innebär att ett barn som har kommit lill genombefruktning utanför. kroppen med samtycke av moderns make eller sambo får sammarättsliga stiillning i förhållande till denne som om barnet hade kommit till pänaturlig väg. Denne man skall alltså anses som barnets rättslige far. Den föreslagna lagen om befruktning utanför kroppen skalltillämpas endast på befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp i syftealt avla barn (avhjälpa ofrivillig barnlöshet). Frågan om forskning påbefruktade ägg har tagits upp i gen-etikkommitténs betänkande (SOU 1984:88)Genetisk integritet. Socialministern avser att senare återkomma tillregeringen med sina förslag i den frågan som hon redovisar sinaövriga ställningstaganden till gen-etikkommitténs betänkande. I avvaktan härpåblir enligt propositionen endast metodforskning få förekomma. Enligtsocialministern bör vidare befruktade ägg fä förvaras i fryst tillstånd underhögst ett är och bör meddela allmänna råd om hanteringen avbefruktade ägg. Behandling enligt lagen föreslås fä ulföras endast på enkvinna som är gift eller sambo och endast om ägget är kvinnans eget och barbefruktats med makens eller sambons sperma. En förutsättning är vidare attmaken eller sambon skriftligen samtycker till behandlingen. S.k.surrogatmoderskap avvisas helt liksom ägg- och spermadonation. Befruktning utanför kroppen får inte utan socialstyrelsenstillstånd utföras annat än vid allmänna sjukhus, 3 8. Slutligen innehåller lagförslaget en straffbestämmelse avinnebörd att den som vanemässigl eller för att bereda sig bryter mot 2eller 3 8 döms fill bötereller fängelse , 4 8. SoU 1987/88:26 Den som avser att försöka få barn genom befruktningutanför kroppen bör slutligen enligt socialministerns bedömning erbjudaspsyko-soeial rådgivning. Det bör enligt socialministern ankomma påsocialstyrelsen alt utfärda allmänna råd i fråga om denna rådgivning. Beträffande bördsfrågan gäller att för barn som föds eflerbefruktning utanför kroppen med könsceller från ett gift par är den rättsligasituationen enligt nuvarande ordning klar. I och med att barnet föds iäktenskapet anses den äkta mannen vara far till barnet (1 kap. 1 8 FB).Moderskapet råder del ju ingen tvekan om i dessa fall. Nuvarande bestämmelse ombarnets börd är alltså tillräcklig i dessa fall. För barn som föds efler befruktning utanför kroppen medkönsceller från ell samboende par är situationen mera oklar. Detta gäller äveni del fall då två makar skilts innan barnet är fött. Även i del senare falletanses barnet nämligen fött av föräldrar som inte är gifta med varandra. Lagförslaget om ändring i innebär attföräldrabalken kompletteras så alt faderskap för barn som tillkommit genombefruktning utanför kroppen kan fastställas. Bestämmelsen har utformats påsamma sätt som tidigare bestämmelse om faderskap efter insemination (1 kap. 6 8FB). 1 propositionen anförs (s. 17) alt det får förutsättas att den man somgodtagit alt hans sambo befruktas utanför kroppen med hans sperma i de allraflesta fall kommer alt godkänna faderskapet. Om mannen av någon anledningskulle vägra erkänna faderskapet är del emellertid osäkert om faderskapet kanfastställas enligl nuvarande ordning. Barnet har ju visserligen avlats medmannens sperma men detta har inte skett genom samlag, anförs det ipropositionen. I syfte att undanröja den oklarhet som kan uppstå i deltahänseende bör därför en ny bestämmelse tas in i 1 kap. FB så an 1 kap. 2-5 8§samma balk blir tillämplig även i fall då barnet tillkommit genom befruktningutanför kroppen. Fråga om förbud mot verksamhet med befruktning utanförkroppen I två motioner ifrågasätts om verksamhet med befruktningutanför kroppen alls skall vara tilläten i . I motion So22 av m.fl. (vpk) hemställs altriksdagen avslår regeringens proposition 1987/88:160 (yrkande 1) och altriksdagen beslutar om förbud mot provrörsbefruktning (yrkande 2). Motionärernaanför inledningsvis alt ofrivillig barnlöshet inte främst är ettmedicinskt-tekniskt problem utan att del i själva verket handlar omgrundläggande existentiella frågor. Barnlöshet kan dock vara ett stort psykisktoch socialt problem för mänga par men detta kan, framhåller motionärerna, lösaspå andra sätt än genom in-vitro-fertilisering eller insemination. Att adopterabarn är ett sätt, och del sociala föräldraskapet måste enligt motionärernauppvärderas och jämställas med det biologiska. Befruktning utanför kroppen ären tekniskt avancerad metod som förutsätter ett konstlat förfarande medkvinnans könsceller. Metoden är dessutom dyrbar och föga framgångsrik. Enliglmotionärernas uppfattning måste man ha en återhållsam inställning lill en utbyggdbiomedicinsk teknologi, eftersom den i mycket bygger pä manipula- SoU1987/88:26 tion med mänskliga embryon. I motion So24 av (/p) hemställsatt hos regeringen begär ett förslag som ger möjlighet alt anlägga enhelhetssyn på de etiska frågeställningarna kring livets början (yrkande 1 imotionen, vilket behandlas nedan, s. 14 f.) samt att hos regeringenbegär förslag till förbud mot befruktning utanför kroppen i avvaktan på att detförslag som avses i motionens första yrkande kan presenteras (yrkande2 i motsvarande del). Motionären anför att verksamheten med befruktning utanförkroppen inte bara är synnerligen resurskrävande och tekniskt komplicerad utanockså i högsta grad kontroversiell ur etisk synpunkt. Motionären anser därföratt verksamheten bör förbjudas till dess får tillfälle att anlägga enhelhetssyn på de etiska frågorna kring del mänskliga livets början. Motionärenanför att en analys av faror och eventuella fördelar med den aktuella teknikenmåste utgöra själva grunden för ställningstagande till befruktningutanför kroppen. Som framhållits i propositionen kan ofruktsamhet för inteså få människor bli ett allvarligt personligt problem som kan orsaka stora påfrestningar.Metoden att genom befruktning utanför kroppen hjälpa ofruktsanima par att fåbiologiska barn är sedan slutet av 1970-talel medicinskt etablerad, och sådanverksamhet bedrivs numera överallt i världen. I föddes del förstabarnet som avlats utanför kroppen 1982 och metoden används nu vid åtminstone 10kvinnokliniker. Liksom i fråga om insemination gäller alt metoden fyller enfunktion för vissa av de makar eller sarnmanboende som inte kan få barn pånaturlig väg. Metoden är emellertid till skillnad från insemination teknisktavancerad, och befruktningen sker utanför moderns kropp. Enbart deltaförhållande bör dock enligt propositionen (s.8) inte göra att metoden förbjuds.Socialministern anför vidare (s. 9) bl.a. all det enligt hennes uppfattninginte är någon stor skillnad från etisk synpunkt mellan att befrukta en kvinnasägg utanför kroppen med sperma från hennes make eller sambo och att genom ettkirurgiskt ingrepp öppna äggledarna så att befruktning kan ske på naturlig väg.I båda fallen försöker man hjälpa en kvinnas och hennes mans egna ägg- ochsädesceller att mötas. Utskottet delar propositionens syn och anser sålunda allbefruktning utanför kroppen i parförhållanden för att avhjälpa barnlöshet iprincip bör godtas. Utskottet är medvetet om att det finns frågorkring den i och för sig godtagna verksamheten som kräver ytterligareöverväganden. Enligl ulskottets uppfattning är det dock angelägel - framförallt av hänsyn fill barnens intressen - att verksamheten lagregleras så snartsom möjligt. Den omständigheten att inte alla närliggande frågor kan lösassamtidigt bör alltså inte göra att ställningstagandet till den rättsligaregleringen av verksamhet med befruktning utanför kroppen uppskjuts med denrättsosäkerhet detta skulle innebära. Utskottet kan inte heller se etttemporärt förbud som en tänkbar lösning. Skulle det visa sig att den föreslagnalagen behöver modifieras med hänsyn lill senare lagstiftningsåtgärder pånärliggande områden får detta självfallet övervägas på grundval av dåtillgängligt material. Utskottet tillstyrker alltså att propositionsförslagetläggs till grund för SoU 1987/88:26 lagstiftning och avstyrker motionerna So22 (vpk) yrkandena 1 och 2 och Si)24 (fp) yrkande 2 i motsvarande del. Till det närmare innehållet i lagen återkommer utskottet i det följande. Utskottet återkommer även (s, 14 f.) till behovet av fortsatta utredningsinsatser, bl.a. av den art som efterlyses i , motionSo24 (fp). Några särskilda regler om faderskap till barn som kommittill genom befruktning utanför kroppen finns inte i vårt land. När barn föds iett bestående äktenskap skall mannen i äktenskapet anses som barnels far enliglden s.k. faderskapspresumtionen i . Är modern ogift eller har enfaderskapspresumtion hävts, torde det föreligga svårigheter att rättsligt bindanågon vid faderskapet till ett barn som avlats genom befruktning utanförkroppen. Också bestämmelser om verksamheten med befruktning utanförkroppen som sådan saknas. Verksamheten ses som en medicinsk behandlingoch är endast underkastad de regler som allmänt gäller för sådan behandling. Den närmare innebörden av ändringen i ochden föreslag- ' na särskilda lagstiftningen har beskrivits ovan (s. 4~5).Bestämmelsen i har utformats efler mönster från motsvarandebestämmelse om faderskapet till barn som kommit till genom insemination, 1 kap.6 8 . Äktenskap som förutsättning för in-vitro-fertilisering I motion So23 av () hemställs all riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag till skrivning av 1 kap. 7 § i Lag om ändring i (yrkande 1), att beslutar bifalla den i motionen föreslagna skrivningen av 1 kap. 7 8 i Lag om ändring i , innebärande alt paragrafen enbart skall avse gifta par (yrkande 2), all beslutar avslå regeringens förslag lill Lag om befruktning utanför kroppen (yrkande 3 i motsvarande del) saml att beslutar bifalla motionens förslag till Lag om befruktning utanför kroppen (yrkande 4 i ' Motionären anser att bl.a. av hänsyn till barnets bästaäktenskap bör vara ett grundvillkor för befruktning utanför kroppen. Den enda form av in-vitro-fertilisering som förekommer iSverige är all ett gift eller samboende pars egna ägg- och sädescellerbefruktas utanför kroppen. I propositionen föreslås också att befruktningenligt den nya lagen endast skall få utföras på en kvinna som är gift ellersambo. Motsvarande bestämmelse finns i lagen (1984:1140) om artificiellinsemination. I samband med all inseminalionslagen antogs diskuterades om denmetoden skulle fä användas även på ensamstående kvinnor. Såväl socialutskottetsom lagutskottet avstyrkte då aktuell motion (vpk): anfördebl.a, (SoU 1984/85:2 y s. 3) all det knappast råder några delade meningar omatt det är önskvärt alt ett barn har inte bara en mor utan även en far samt attutskottet inte ansåg det godtagbart att helt beröva barnet en fadersgestalt.Någon diskussionom att inskränka tillämpningsområdena för de angivna fertilise- SoU1987/88:26 ringsmetoderna lill att avse endast gifta par har inte förts. Utskottet vill med anledning av den nu aktuella motionenerinra om all de par som kan komma i fråga för in-vitro-fertilisering har,efter del att de misslyckats med att få barn på naturlig väg, genomgåttomfattande och delvis påfrestande utredningar på fertililetsklinik. De har haftkontakt med kurator eller liknande och får förmodas noga ha tänkt igenom sinsituation. Enligt utskottets uppfattning finns ingen anledning att begränsarätten till befruktning utanför kroppen till gifta par. Däremot finns, somovan framgått, anledning att av hänsyn till barnet begränsa metodens användningtill fasta parförhållanden. Utskottet avstyrker alltså motion So23 yrkandena I,2, 3 och 4 såvitt nu är i fråga. Hantering av befruktade ägg Frågan om hantering av befruktade iigg i olika avseendenberörs i motionerna So22 (vpk), So23 (c) och So24 (fp). I motion So22 av m.fl. (vpk) hemställs (yrkande3 delvis) att forskning på befruktade eller obefruktade ägg inte skall fåförekomma. I motion So23 av () föreslås (yrkandena 3delvis och 4 delvis) att i stället skall anta den av motionärenföreslagna lagstexten vilken innebär att samtliga befruktade ägg vidbefruktning utanför kroppen skall återföras till livmodern vid samma tillfälle. I motion So24 av begärs (yrkande 2delvis) förslag till förbud mot djupfrysning av befruktade ägg och embryon samtframställning av befruktade ägg för forskning i avvaktan på del förslag sombegärs i motionens yrkande 1. I motionerna So22 (vpk) och So24 (fp) har, som ovanframgått, föreslagits förbud mot verksamhet med befruktning utanför kroppen.Som en konsekvens av de överväganden som ligger bakom detta ställningstagandehemställs även om förbud mol viss hantering av befruktade ägg. I motion So23 (c) godtas befruktning utanför kroppen ivissa fall. Motionären anser emellertid att den nuvarande metoden med hormonbehandlingav kvinnan, som ofta ger ett stort antal ägg vilka av naturliga skäl intesamtliga bör implanteras, inte är etiskt godtagbar då varje befruktat ägg är enmänsklig person med en unik genetisk uppsättning. Uttag av ägg bör i ställetenligt motionären följa det naturliga förloppet där endast ett litet antal ägg,1-3 stycken, tas ut, befruktas och samtliga implanteras. Frysning skall enligtmotionären således inte få förekomma och inte heller experiment eller genterapipå befruktade ägg. In-vitro-fertilisering inleds som beskrevs ovan (s. 3) medatt kvinnan får hormonbehandling så att äggstockarna producerar fler ägg änvanligt (oftast 5-10 stycken). Äggen plockas ut när de antas vara mogna ochläggs i näringslösning som mannens sperma förenas med äggen. Ombefruktningen går bra befruktas fler än de 3-4 ägg som efter ett lill två dygnskall föras in i kvinnans livmoder. Skälet till att inte fler befruktade äggåterförs till kvinnans livmoder är att man så långt det är möjligt vill undvikaflerbarnsgraviditeter, som medför ökade risker för såväl kvinnan som de Om färre befruktade ägg återförs lill kvinnans livmoder /88:26 minskarmöjligheterna lill lyckad implantation ytterligare. befruktadeäggen kan frysas ner och förvaras i delta tillstånd . Socialministernanför i propositionen (s. 9) att enligt hennes mening de mest livsdugligaav utplockade och befruktade ägg bör få väljas för Socialministern fortsätter: "Naturen själv gör en sådan sortering.Om ett defekt ägg befruktas leder del ofta till spontanabort." propositionengörs dessutom bedömningen all befruktade ägg bör få förvaras i frysttillstånd under högst (s. 14-15), vilket beräknas räcka för Som skäl för ställningstagandet i propositionen Metoden att frysa befruktade ägg medför att man barabehöver göra etl ingrepp för alt ta ut ägg ur kvinnan. När de uttagna äggen harbefruktats för man in några av dem i kvinnans livmoder. De övriga befruktadeäggen fryses för att kunna användas vid ett senare befruktningsförsök, om delförsta misslyckats. Fryslekniken innebär också att de befruktade äggen intebehöver återföras till kvinnan direkt utan kan implanteras vid en något senaretidpunkt, när kvinnan inte längre får hormonbehandling. Förutsättningarna förall det implanterade ägget skall fästa i livmodern är nämligen sämre, närkvinnan just fått hormonbehandling. Rent allmänt kan man alltså säga attfryslekniken förenklar och förbilligar metoden att avla barn genom befruktningutanför kroppen. Socialministern anför vidare alt börmeddela allmänna råd om hanteringen av befruktade ägg. Beträffande frågan om forskning på befruktade ägg anförs(s. 4) att socialministern har för avsikt att återkomma lill denna i sambandmed ställningstagandena lill gen-etikkommitténs betänkande. I avvaktan härpåbör enligt propositionen (s. 10) inte annan forskning än metodforskning fåförekomma. Med melodforskning avses enligl propositionen forskning i syfte attförbättra tekniken med befruktning utanför kroppen.