bet · GB01KrU11 · 1987-12-31 00:00:00 — om radio och television (prop. 1987/88:100 bil. KrU 1987/88:11 Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag somregeringen förelagt i proposition 1987/88:100 bil. 10() i avsnittet Radio och television (Radiom.m. öch punkterna G 20-G 23) samt motioner som väckts i anslutning härtill. På utskottets begäran har ordföranden i närradionämndenregeringsrådet , i.f. direktören ochställföreträdande direktören från kabelnämndens och närradionämndenskansli lämnat information om vissa närradiofrågor. I propositionen framlagda lagförslag om ändring i lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmoltagare och om fortsallgilfighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogramfogas vid betänkandet som bilagorna 1 och 2. I propositionen förordas att medel förrundradioverksamheten skall anvisas per kalenderår . Utskottethar inget alt erinra häremot. Förslaget lill medelsanvisning omfattar därför sammanlagtett och etl halvt år, dvs. /89 och . Utskottet tillstyrker i belänkandet regeringens'förslag.Detta innebär all medelstilldelningen för den avgiflsfinansierade radio- ochTV-verksamheteh /89 uppgår fill 2 869,3 milj. kr. varav 2 391,2milj. ärmedelstilldelningen 1 450,8 milj. kr. respektive 1 201,5 milj. kr.Mottagaravgiften höjs med . Även förslagen i budgetpropositionen i fråga om övriga häraktuella anslag fillstyrks av utskottet. Med anledning av motionsförslag om närradions verksamhetanser utskottet alt vissa frågor rörande närradioverksamheten bör bli föremålför översyn. I de motioner som anknyter till förslagen i budgetpropositionenrörande tas följande frågor upp: reklamfinansiering av , höjning av mottagaravgiften, resursfördelningen mellan de bådaTV-kanalerna, regionala indelning, lokalradionstappningsrätt, vissa programfrågor, bl.a. textning av program dels på svenska,dels på invandrarspråk, information om drogbruk och alkoholmissbruk, SverigesRadios kulturprogram, radionämndens verksamhet. 1 1987/88.13 saml. Utskottetavstyrker samtliga motionsyrkanden. Vid betänkandet har KrU 1987/88:11fogats 13 reservationer. Innehållsförteckningen ger en översiktlig bild avvilka frågor som behandlas i reservationerna. ÅTTONDE HUVUDTITELN Radio och television Regeringenhar i proposifion 1987/88:100 bil. 10 () under rubrikenSveriges Radio m.m. (s. 492-517) 1. anta ett i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehavav televisionsmottagare, 2. godkänna i propositionenframlagda förslag till medelsberäkningar för den avgiflsfinansieradeverksamheten inom , 3. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att under /89rekvirera högst . och högst 15 000 000kr. från radiofonden i kostnadsutjäm-nande syfte, 4. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för radionämndens verksamhet, 5. godkänna förlängningen avteleverkets investeringsplan med , 6. godkänna i proposifionenframlagda förslag till medelsberäkningar för investeringar, 7. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att föra högst . avinvesteringsmedlen mellan perioden 31 december 1989 resp.år 1990 som skuld resp. tillgodohavande, 8. medge att regeringen lämnarteleverket det beställningsbemyndigande om . avseendeinvesteringsändamål för som har förordats i proposifionen, 9. godkänna i propositionenframlagda förslag till medelsberäkningar för driftskostnader, delsberett tillfälle att ta del av vad som i propositionen har anförts om 10.övergång till kalenderårsvisamedelsanvisningar till och , 11.ett särskilt dotterbolag tillSveriges med ansvar för verksamheten med uppbörd och kontroll avavgifter för innehav av televisionsmotlagare. 1987/88;Kr201av () vari yrkas alt som sin mening ger regeringenfill känna vad i motionen anförts om investeringar i länknätet för attförbättra länsanpassad nyhetsbevakning för KrU 1987/88:11 län. 1987/88:Kr231av m.fl. (fp) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom i den nya mediemiljön. 1987/88:Kr234av () vari yrkas att hos regeringen begär att denupptar överläggningar med i syfte alt program medrekonstruktion av ouppklarade brott skall televiseras i enlighet med vad somanförts i mofionen. 1987/88:Kr238av m.fl. (m) vari yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom utbudet av kulturprogram i , 1987/88:Kr239av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts om en fri ömsesidig tappningsrätt förradiokanalerna. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:K418. 1987/88;Kr240av m.fl. (c) vari yrkas 1. att med avslag påregeringens förslag om höjning av mottagaravgiften hos regeringen begär attförslag framläggs senast som möjliggör kompletterandefinansiering av genom att en av de två TV-kanalernaupplåts för reklam på de grunder som anges i motionen, 2. att som ettprovisorium i avvaktan på en varaktig finansieringslösning anvisar de medelför radio- och TV-verksamheten som föreslås i budgetpropositionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om såväl kvantitativ somkvalitafiv expansion av lokalradion, 1987/88:Kr245av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa länsinvånaressvårigheter att se ABC-nytt. 1987/88;Kr246av och () vari yrkas alt som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om en försöksverksamhetmed direkt översättning av skriven text till tal i vissa TV-program påfrämmande språk. 1987/88:Kr247av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om översättning till svenska avTV:s aktualiletsprogram för invandrare. 1987/88:Kr248av och (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om textning avTV-program, utnyttjande av Velotype-teknik samt utökning av texlningsliden från7-8 till 10 limmar. 1987/88:Kr249av och (m) vari yrkas alt somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avi TV. 1987/88:Kr251 av IrisMårtensson och () vari yrkas KrU 1987/88:11 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om TV-dislriktens indelninglänsvis, 2. att som sin meningger regeringen fill känna vad i motionen anförts om att bör varaett sammanhållet län i TV;s dislriktsindelning. 1987/88:Kr294av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om höjda mottagare avgifter och omen plan för kvalitetshöjande åtgärder rörande verksamheten vid ett även ifortsättningen reklamfritt . 1987/88;Kr295av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att höjaprogramutbudet i genom begränsad sändning undersommarmånaderna. 1987/88:Kr296av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om ökade satsningar påSveriges Radio, 2. att begär attregeringen tillsätter en utredning med uppgift att se överfinansieringsformerna för . 1987/88:Kr297av () vari yrkas att hos regeringen begär attradionämnden får i uppdrag att över längre fidsperioder granska allsidighetenoch balansen i programföretags programutbud och efterfullgörandet avlämna en detaljerad offentlig rapport. 1987/88:Kr298av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att decentraliseringen av TV-verksamheten inom SverigesTelevision skall fortsätta mol målet att avprogramverksamheten och resurserna förläggs till de fio TV-dislriklen. 1987/88:Kr299 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om televisionens service för döva. 1987/88;Kr300av m.fl. (fp,m,c) vari yrkas att hos regeringenbegär att åläggs att genomföra en granskning avalkoholbilden i TV och att denna redovisas på sätt som föreslås i mofionen. 1987/88:Kr302av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen fillkänna vad i mofionen anförts om radions och televisionens roll för all motverkadrogmissbruket. Mofiveringen återfinns i motion 1987/88:Ju619. 1987/88:Kr322av (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om del finska TV-utbudet i . Mofionenbehandlas under punkt 5 i delta betänkande, såvitt avser utbyggnad av definländska TV-sändningarna i . 1987/88:Kr323 av BoLundgren (m) vari yrkas att beslutar om KrU 1987/88:11 ändring ilagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare i enlighet medvad som anförts i motionen. 1987/88:Kr324av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en skånsk lokalradio medflexibel tappningsrätt. 1987/88;Kr325av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts orn återinförande av nafionalsången iriksradion och televisionen vid dagens slut. 1987/88:Kr330av () vari yrkas att gör ett uttalande om värdet avkonfinuerlig information i radio/TV gällande alkohol- och andra hälsofrågor,förslagsvis . i anslutning fill nyhetssändning på kvällstid.Motiveringen återfinns i motion 1987/88;So279. 1987/88:T207 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om en fortsatt utbyggnad av sändare förradio- och TV-program. Mofionsyrkandet har överflyttats från trafikutskottetfill kulturutskottet. 1987/88:K708av () vari yrkas 4.all som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom informationsfriheten för polifiska partier. 1986/87:K708 av () vari yrkas 4.all beslutar uttala sig om informationsfriheten för politiska parfieri enlighet med vad som anförts i motionen. Motionsyrkandethar överflyttats från konsfitutionsutskottet fill kulturutskottet. ingår moderbolaget de fyraprogramföretagen , , och samt det bildadedotterbolag som skall ansvara för uppbörden av moltagaravgifter. Sänd-ningsrätlenligt radiolagen (1966:755) fillkommer de fyra programföretagen. Riksdagenbeslöt (prop. 1985/86:99, KrU 1985/86:21, rskr. 1985/86:343) omramarna för Radio-koncernens verksamhet för en sexårsperiod.Regeringen har därefter ingått avtal med moderbolaget och programföretagen inomkoncernen om deras verksamhet den 1 juli 1986-den 30 juni 1992.Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter beträffandesändningsrätten och programverksamheten finns i de avtal som träffats mellanstaten och programföretagen. I avtalet mellan staten och dels detta bolags uppgifter som moderbolagi koncernen, dels koncernens verksamhet under krig och vid KrU 1987/88:11krigsfara. Riksdagsbeslutet om verksamhet innebär iorganisatoriskt avseende att koncernens integritet stärks. Vidare avlastasregering och riksdag en del beslut rörande verksamheten. I administrafivt ochekonomiskt hänseende har moderbolaget fått en starkare ställning. Sålunda har fått rätt att själv bestämma omfrågor som varit riksdagsbundna såsom dem om sändningsfidens längdsamt om regional och lokal indelning. Riksdagsbeslutet innebär även attSveriges Television medgetts rätt att ändra inriktningen av TV-kanalerna så attdistriktsverksamheten koncentreras lill en kanal. Programföretagens sändningsräll innebär att de harprogrammässig självständighet. Riksdagsbeslutet innefattar etablering av ett fjärdeFM-näl. Utbyggnaden av detta nät skall ske i fem etapper, den första hösten1987, den sista . När det gäller koncernens lokalförsörjning har regeringenbemyndigats att av högst , dvs. /89, besluta i frågor om lokalförsörjning ochbyggnadsinvesteringar. Efler skall beslutanderättenövergå till moderbolaget . prövning kommer därefteratt begränsas lill investeringsnivån. Byggnadsinvesteringarna skall kunna lånefinansieras motsäkerhet i de fastigheter (motsvarande) som anskaffats för koncernens räkningoch som skall överföras eller redan har överförts till . Genom beslut har ocksåplaneringsförutsättningarna i resursmäs-sigl avseende lagts fast. Koncernenskall sålunda av avtalsperioden kunna räkna med ettårligt reformpåslag om 2,och ett rationaliseringskrav om sammanlagt 5%.Under andra hälften av perioden skall i stället de medel som frigörs genombesparingar i det fortsatta ralionaliseringsarbetet och genom de strukturellaförändringar som koncernen kan initiera tillföras koncernen som reformmedel. Moderbolaget fördelar av anvisade medel tillföretagen inom koncernen. Kostnaderna för verksamhet hänför sig förnärvarande till dels koncernens egna drift- och investeringskostnader ochkoncernens kostnader för uppförande av vissa större radio- och TV-hus,delsiteleverkets kostnader för investeringar, drift och underhåll av sändarnätsamt kostnader för avgiftsuppbörd, dels kostnaderna för radionämndensverksamhet. Med undantag för utlandsprogramverksamheten finansierasSveriges Radio-verksamheten helt med moltagaravgifter. Programverksamheten tillutlandet finansieras över statsbudgeten via ett anslag uppfört under utrikesdepartementelshuvudtitel. Storleken av mottagaravgiften fastställs av genom lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare. beslutar om den årliga tilldelningen av medeltill , och aktuella kostnader. Televerkethar haft ansvaret för uppbörden av avgiften. uppgift kommer i enlighetmed beslut att överläs av senast den 1januari 1990. särredovisar intäkterna från mottagaravgifterna på ettsärskilt konto. rekvirerar medel från . Medel för egendel av rundradioverksamheten samt medel för radionämndens kostnader rekvirerasvid behov. Överskjutandeavgiftsmedel överförs till som redovisar dem pårundradiofonden (radiofonden). Vid underskott kan tai anspråk en rörlig kredit för rundradioverksamhetens behov hosriksgäldskonloret. Denna kredit får uppgå fill högst 80 milj. kr. Förslageni budgetpropositionen för den med moltagaravgifter finansierade radio- ochTV-verksamheten under nästa budgetår och framgår avföljande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. 2247,9' 1201,5' 1,867' 128,0' 331,8' 141,2" 334,8" 73,2' 176,1' 'Prisläge 1985/86 ' Prisläge 1986/87 ' Prisläge 1987/88 " Prisläge 1988/89' Prisläge 1989;2 Ipropositionen redovisas att i skrivelse till regeringen harföreslagit att medel för rundradioverksamheten inte längre skall anvisas perbudgetår utan per kalenderår. Som skäl för en omläggning har . angett följande (prop. s. 501). Den ökade framförhållningen mellan beslut ommedelstilldelning och aktuellt räkenskapsår möjliggör för moderbolaget attfatta beslut om den interna medelsfördelningen , vilket väsentligtunderlättar för programföretagen och medverkar fill en rafionell planering avprogramverksamheten. Koncernbolagensredovisning av uppgifter lill myndigheter och offenthga organ sker normaltkalenderårsvis. Många av de avtal som ingås med utomstående knyts tillkalenderåret. Koncernbolagensbokslutsarbete förkortas fidsmässigt. Informationen om koncernens verksamhetunder det gångna årel kommer all föreligga väsentligt tidigare efterräkenskapsårets utgång jämfört med nuvarande syslem. Regeringenhar medgett all bolagsordningarna för moder- KrU 1987/88:11bolaget och programföretagen i koncernen får ändras bl.a. så att kalenderåretskall vara räkenskapsår. En förutsättning för detta beslut är enliglproposifionen att bifaller den föreslagna övergången lill kalenderårsvisamedelsanvisningar. Även ullandsprogramverksamheten som finansieras överstatsbudgeten föreslås omfattas av omläggningen till kalenderår. Däremot anserkulturministern alt radionämnden bör anvisas medel för budgetår. Förslaget omomläggning av räkenskapsåret till kalenderår gäller också för delav rundradioverksamheten. Vid en omläggning av räkenskapsåret lill kalenderår kommerdet budgetårsvisa räkenskapsåret att behöva förlängas med etthalvår. Regeringens förslag till medelstilldelning lill och omfattar alltså . De skäl för en övergång till kalenderårsvismedelstilldelning till och som redovisas ipropositionen finner utskottet välgrundade. Utskottet har inte något alt erinramol förslaget om en omläggning av medelstilldelningen lill kalenderår. Regeringens förslag till medelstilldelning lill utgår från de planeringsförutsättningar i resursmässiglavseende som lades fast genom riksdagsbeslut för perioden den 1 juli1986 - . Utskottet har i del föregående redogjort för dessa. Under nästa budgetår har alltså beräknats ettreformtillskott och en rationalisering (om ). Däremot har sådana faktorerinte beaktats vid medelsberäkningen för . Vid medelsberäkningen för byggnadsinvesteringar har tagitsupp ett belopp om 21,4 milj. kr. för kapitalkostnader under /89och 16,6 milj. kr. Enligl propositionen bör kompensation förkostnadsutvecklingen till ges på samma grunder somhittills dvs. alt av kostnaderna (löner) räknas upp med genomsnittspåslagelenligl slutet avtal för hela SAF/PTK-området medan (priser) räknas uppenligt konsumentprisindex med effekterna av livsmedels- och boendekostnaderfrånräk-nade. bör enligl propositionen för budgetåret1988/89 och för anvisas 2 391,2 milj. kr. resp. 1 201,5milj. i 1986/prisläge för koncernens drifts- ochinvesteringskostnader. I propositionen erinras om att /71 har haft möjlighet all i koslnadsuljämnande syftefrån radiofonden rekvirera särskilda medel med skyldighet all under det därpåföljande budgetåret återbetala motsvarande belopp. Denna dragningsrätt-avser 30 milj. kr. Genom riksdagsbeslut fick moderbolaget möjlighet attfinansiera investeringar eller investeringsliknande anskaffningar genomlånefinansiering (jfr prop. 1985/86:99 s. 74-75). Den nya möjligheten tilllånefinansiering har givit möjlighet att skaffa sig en slagsbuffert i utgiflsplaneringen. Kulturministern säger sig därför räkna ined altmoderbolaget inför nästa års anslagsframställning överväger om dragningsrättenkan avskaffas. I avvakten på en sådan bedömning från moderbolagets sida börregeringen, eller efter beslut av regeringen moderbo- laget, gesett bemyndigande att i koslnadsuljämnande syfte från radiofonden KrU1987/88:11 rekvirera högst 30 milj. kr. under /89 och högst 15milj. Dragningsrätterna skall avse kortaretidsperiod. De medel som erhålls får inte behållas som permanenta lån fillkoncernen. I medelsberäkningarna för den avgiflsfinansierade radio-och TV-verksamheten har hänsyn tagits lill kostnader för beredskapsåtgärder. Enligt motion Kr240 (c) skall som ettprovisorium i avvaktan på en varaktig finansieringslösning beräkna de medel förradio- och TV-verksamheten som föreslås i budgetpropositionen (yrkande 2).Utskottet konstaterar att det inte råder delade meningar om medelsberäkningarnaför den avgiflsfinansierade verksamheten inom Radio-koncernen.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag. Även i övrigt biträder,utskottet regeringens förslag i här aktuell del. I propositionen beräknas . till radionämndensverksamhet för /89. Utskottet anser alt medelsberäkningen börgodtas. investeringsplan är femårig och rullande.Televerkels förslag till fördelning på olika typer av investeringar underfemårsperioden /89-1992/93, enligt en framräkning av den av våren1987 godkända planen, framgår av en tabell i propositionen (s. 503). Del i del föregående redovisade förslaget alt televerketframgent skall tilldelas medel för kalenderår i stället för budgetår medför attinvesteringsplanen kommer att omfatta fem och ellhalvt år i stället , dvs. den bör nu få omfatta perioden1988/89-1993. Den i propositionen föreslagna investeringsplanen innebär attkostnaderna för det fjärde FM-nätel enligl beslut (prop. 1985/86:99,KrU 1985/86:21, rskr. 1985/86:343) belastar och att dekostnader för åtgärder för bättre regional-TV-täckning m.m., som riksdagenbeslöt om vid föregående (prop. 1986/87:100 bil. 10, KrU 1986/87:11,rskr. 1986/87:197), belastar hela perioden. 1 propositionen redovisas alt kostnaderna för verketsförsvarsberedskaps-åtgärder för rundradions behov fr.o.m. nästa budgetår börtäckas av medel ur radiofonden. Härigenom kommer ävenförsvarsberedskapsulgifterna att kunna hållas samman med de övriga utgifter ochintäkter som kan hänföras till rundradioverksamhet på samma sättsom gäller för Radio-koncernens verksamhet. Vidare förordas på förslag av altinvesteringsramen höjs med 20 milj. kr. förall verket skall kunna tidigarelägga vissa reinvesteringar i radiolänknätel.Härigenom kan man åstadkomma den kapacitetsökning som behövs för att tillgodoseSveriges nu ökande programöverföringsbehov som överföringskvalitetenkan upprätthållas och även förbättras. Vidare kan frekvensresurser säkras förrundradion, vilket är en viktig förutsättning för all programdistributionenäven i fortsättningen skall kunna ske i ell för radion ochtelevisionen exklusivt nät. Den totala investeringsnivån behöver dock KrU1987/88:11 inte höjas eftersom kostnaderna tidsmässigt avlöser kostnaderna förutbyggnaden av det fjärde FM-nätet. Regeringens förslag innebär all investeringsnivån blir141,2 milj. kr. för nästa budgetår och 73,2 milj. kr. periods prognosfiserade prisläge. Nivån i planenär beräknad prognostiserade prisläge och stannar vid 144,8 milj. kr.för , 144,6 milj. kr. för vart och ett av saml 139,2milj. Regeringens beräkningar av medel för nästa budgetår förteleverkets driftskostnader för programdistribution inkl. programinsamlingutgår från del treåriga huvudförslag som lades fast inför /87och som innebär ett rationaliseringskrav för nästa budgetår motsvarande 1%.Vidare medför utbyggnaden av ett fjärde FM-nät och åtgärder för bättreregional-TV-täckning m.m. ökade driftskostnader: Beträffande medel för avgiftsinkassering ochavgiftskontroll har i propositionen förutom kompensation för kostnadsökningar,räknats med en en-procentig rationalisering i enlighet med förslag. Televerkels verksamhet med programdistribution inkl.programinsamling bör i likhet med verksamhet befrias frånformella rationaliseringskrav . Kulturministern uttalar altverket även i fortsättningen bör söka åstadkomma rationaliseringar. Dessa börredovisas i anslagsframställningarna. Medelsanvisningen för driftskostnader bördärmed uppgå till (259,8 -h 75,0=) 334,8 milj. kr. för /89 och(137,3 + 38.8 =) 176,1 milj. kr. i resp. periodsprognostiserade prisläge. Utskottet tillstyrker förslagen. Vidare tillstyrkerutskottet regeringens hemställansåvilt avser vissa bemyndiganden. beslöt att skall frånteleverket överta ansvaret för uppbörden av moltagaravgifter inkl.avgiftkontrollen . I propositionen redovisas att moderbolagets styrelse harfunnit att den lämpligaste associationsformen för den nya verksamheten är ettav moderbolaget belagt dotterbolag. Kulturministern ansluter sig till dennabedömning och aviserar att han avser att återkomma tillregeringen med förslag om riktlinjer för verksamheten och den lagstiftning sombehövs inför bytet av huvudman m.m. Utskottet har inget att erinra mot all ansvaret förverksamheten med uppbörd och kontroll av moltagaravgifter anförtros ettsärskilt dotterbolag till . Den allmänna mottagaravgiften är : den1 och tilläggsavgiften för färg-TV . Antalet allmännaavgifter uppgick till nästan 3,3 miljoner och antalettilläggsavgifter för färg-TV nästan 3,1 miljoner. I proposifionen föreslås attden allmänna moliagaravgif- för /89. Färgtilläggel bör vara KrU1987/88:11 oförändrat, . I enlighet med det sagda föreslås i propositionen ändringav lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmotlagare. Höjningen av mottagaravgiften är främst avsedd att täckaökade utgifter på grund av kostnadsutvecklingen saml att minska underskottet i radiofonden.Underskottet i radiofonden per var 103,4 milj. kr. I propositionen lämnas följande redogörelse förfondulvecklingen (s. 516). Den faktor som är helt avgörande för fondutvecklingen ärstorleken på kompensalionsindex. En ökning avkompensalionsindex , motsvarar i runda tal 24 milj. kr.yllerligare i medelsåtgång. /87 uppgick denna index till 5,,vilket är betydligt mer än vad som beräknats inför de två senasle höjningarnaav mottagaravgiften. Om kostnadsutvecklingen även under innevarande budgetårnår samma nivå kommer bidraget lill återuppbyggnaden av fonden att också då blibetydligt lägre än väntat. Kulturministern anger som riktmärke vid bedömningen avTV-avgiftsul-vecklingen att underskottet i radiofondenskall ha förbytts i etl överskott senast .