bet · GB01TU16 · 1987-12-31 00:00:00 — Justering av ljusinställningen i förhållande till bilenslast I motion T423 (fp) framhålls att då en bil framförs tungtlastad under mörker kan, om t.ex. lasten tynger ned bakvagnen, halvljuset varabländande för förare i mötande fordon. Motionären anför att det finnsförutsättningar för justering av ljusinställningen i förhållande till bilenslast men att något krav inte finns - varken på fordönstillverkaren ellerfordonsföraren - att justera ljusinställningen. Motionären begär en översyn avlagstiftningen då det gäller bilens yttre belysning. , Enligt99 § VTK gäller att lyktor eller strålkastare på fordon inte får användas påsådant sätt att andra förare kan bländas. Strålkastarna på alla bilar kanställas in rned hänsyn till bilarnas last så att t.ex. halvljuset inte skallbli bländande för mötande. På bilar av vissa fabrikat kan inställningen görasfrån förarplatsen. Man torde kunna räkna med att detta kommer att bli möjligtpå allt fler bilar, då utrustning härför torde stimulera efterfrågan. Någotinitiativ av är enligt utskottets mening inte påkallat med anledningav motionen. Den avstyrks sålunda. Strålkastarrengörarna för hel-och halvljus gäller enligt 11 § FK och 47 § p. 10kungörelsen (1972:605) om införande av ny vägtrafiklagstiftning - vilkenparagraf innehåller övergångsbestämmelser till FK - att bil av 1974 och senareårs modell skall ha strålkastarrengörare för hel- och halvljus. Strålkastarrengörarna har vid kontrollbesiktningarna visatsig vara bilarnas mest felbelastade utrustning. Bristerna leder dock inte tillatt bilarna underkänns. Ofta åtgärdas inte heller bristerna. Som ett led i en skärpning av kraven på funktionen hosstrålkastarrengörarna - en skärpning som dock endast skulle avse nyare bilar -har TSV i framställning till regeringen hemställt att kravetpå strålkastarrengörare skall begränsas till att avse bilar av 1981 ellersenare års modell. I motionT428 (m) begärs att TSV:s förslag skall genomföras. Utskottet anser att TSV:s framställning är beaktansvärd.Beredningen i av den här aktuella frågan bör avvaktas innanutskottet tar något initiativ i densamma. Motionen bör därför lämnas utansärskild åtgärd. Förslagom krav på s.k. stänklappar TSV meddelade nya föreskrifter om stänkskydd påmotorfordon m.fl. fordon, vilka bl.a. innebar att ett tidigare krav på attpersonbilar skall ha s.k. stänklappar bakom bakhjulen inte längre gäller förpersonbilar med ett visst överhäng bak. personbilar av vanligt utförande. I motion T74 (fp) begärs att kravet på stänklappar påpersonbilar skall återinföras. Motionären anför bl.a. att det i väglag rried snöslask innebär en ökad risk från trafiksäkerhetssynpunkt att köra bakom en bil som inte har stänklappar. Utskottet behandlade ett likartat motionsförslag senast isitt betänkande /88:16 /87:1 (s. 16). Detta avstyrktes medhänvisning till att typbesiktnings-utredningen (K 1977:02) i ett till TSV år1980 avgivet förslag till bestämmelser om stänkskydd hade funnit att desvenska bestämmelserna hade en så låg trafiksäkerhetseffekt i förhållande tillde prisökningar och andra olägenheter som de föranledde att bestämmelsernaborde avskaffas. Utredningen påpekade bl.a. att långt neddragna stänkskydd(stänklappar) kunde medföra en ökning av det siktreducerande stänket runt bilen- särskilt vid höga hastigheter - genom att stänket från hjulen studsade motstänklapparna, bl.a. ut åt sidorna. Utskottet finner inte anledning till ändratställningstagande i den här aktuella frågan. Motionen avstyrks således. Reflexanordningar på baksidan på tunga motorfordon ochefterfordon till sådana Enligt 11 § FK skall buss eller lastbil, vars längdöverstiger , på sidan ha reflexanordningar och lyktor som vidbelysning återkastar resp. kan visa orangegult ljus åt sidan. Personbil, bussoch lastbil skall ha två reflexanordningar och två baklyktor som vid belysningåterkastar resp. kan visa rött ljus bakåt. Inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) harantagits kravspecifikation för godkännande av utmärkning med reflexanordningarpå baksidan på tunga motorfordon och efterfordon till sådana, vilka reflexanordningarskall öka synbarheten av fordonen. I motion T426 (s) begärs att det skallinföras ett krav på att långa fordon skall ha sådana reflexanordningar.Motionären erinrar om en under mörker inträffad trafikolycka, varvid enparkerad lastbil inte hade upptäckts bakifrån utan hade påkörts. Vidare påpekarmotionären att ECE:s kravspecifikation inte har införts i i motsatstill vad som har skett i andra länder. Under hand har inhämtats att man inom TSV avser att hosregeringen hemställa om att krav på reflexanordningar enligt ECE:skravspecifikation skall införas i vårt land. Utskottet förutsätter attanpassning till ECE:s kravspecifikation kommer till stånd. Motionen bör därförkunna lämnas utan särskild åtgärd av . Stimulans för teknisk utrustning av trafiksäkerhetshöjandeslag I motion T439 (m) framhålls bl.a. att ett positivt,trafiksäkerhetshöjande inslag i utvecklingen av bilarna harvarit framtagandet av ett elektroniskt, vid inbromsning låsningsfrittbromssystem. Framtagning och användande av teknisk utrustning avtrafiksäkerhetshöjande slag bör enligt motionären upprnuntras, t.ex. genomnedsättning av bilaccisen (försäljningsskatten på motorfordon) för bilar somförses med utrustningen. Motionären begär (yrkande 6) förslag av regeringen meddenna inriktning. Utskottet behandlade i /88:1 (s. 17-18) ettlikartat motionsförslag, vilket avstyrktes. Utskottet framhöll att utskottet inte var berett att göraett principuttalande om att introduktionen av utrustning som ökar trafiksäker heten bör stimuleras genom nedsättning av bilaccisen. Det bör beaktas, . 3 1987/88.15 saml. framhöllutskottet vidare, att utrustning som ökar trafiksäkerheten kan ha en TU1987/88:16 stimulerande effekt på efterfrågan av en biltyp som har dennautrustning. Först om denna stimulans inte räcker till för att öka efterfråganpå utrustning som från allmän synpunkt anses önskvärd kunde, framhöll utskottetslutligen, andra efterfrågestödjande medel komma under övervägande. Utskottetavstyrker med samma motivering det nu aktuella motionsförslaget. Förslag om en "ungdomsbil" I motionerna T85 (m) och T439 (m) föreslås (yrkande 15resp. 3) att regeringen skall överväga att tillåta en ungdomsbil på vägarna.Ungdomsbilen skall enligt motionerna kunna vara en ombyggd personbil, som fårframföras i högst . Den som fyllt skall efter godkända teori-ochkörprov få framföra ungdomsbilen. Som motivering för förslaget anförs bl.a. attden s.k. epatraktorn, som används av de unga, lätt förorsakar trafikköer ochtrafikstockningar på vägarna med hänsyn till den låga högsta hastighet, 30km/tim, med vilken den får framföras. Utskottet behandlade i /88:1 (s. 19-21) hkartademotionsförslag, vilka avstyrktes. Utskottet hänvisade till att det idepartementspromemorian (Ds K 1987:15) Motorredskap och traktorer harföreslagits att den nuvarande kategorin - vilken liksom epatraktornockså används av unga -skall delas upp i två kategorier A-traktorer. För denena kategorin skall gälla en konstruktiv hastighet av högst /tim. Förbehörighet att framföra dessa fordon skall krävas innehav av B-körkort, dvs.körkort för personbil m.m. Vid en tjänstevikt av högst och enkonstruktiv hastighet av högst skall för förarbehörighet gälla sammakrav som i promemorian föreslås för behörighet att föra jordbrukstraktor påväg, dvs. ett traktorkort för vilket krävs inte bara godkänt teoriprov utanäven godkänt körprov. Departementspromemorian har remissbehandlats och är nuföremål för fortsatt beredning inom . Enligt utskottets meningskulle de föreslagna båda kategorierna A-traktorer till viss det tillgodose dehär aktuella motionsönskemålen. Något initiativ med anledning avmotionerna i här aktuella delar är utskottet därför inte berett att förorda. Förslag om eldrivna bilar I motion T422 (m) begärs att eldrivna bilar med enmaximivikt av och en högsta konstruktiv hastighet av förslagsvis 40km/tim skall få utgöra en särskild fordonskategori, för vilken en mindreregistreringsavgift skall utgå men inte fordonsskatt. Den som fyllt och genomgåttgodkända teori-och körprov föreslås vara behörig att föra bilarna. Motionärernaframhåller att sådana elbilar skulle vara lämpliga som"ungdomsbilar". Man torde kunna räkna med att de flesta biltillverkare harelbilsprojekt. Anledning till att elbilar ännu inte har introducerats i stor skala torde varaatt man ännu inte har lyckats ta fram batterier med låg vikt och hög uthållighet. Intresse för elbilar finns emellertid på olika håll. Kommissionenför de europeiska gemenskaperna (EG) tillsammans med en. . annanorganisation ett seminarium om framtidsutsikterna för TSV följer utvecklingen beträffande elbilar. biltekniskkommitté (NBK) - i vilken TSV är företrätt och vilken är ett samarbetsorgan under Nordiskt trafiksäkerhetsråd (NTR) - har bl.a. , studeratett danskt eldrivet fordon på tre hjul med plats för förare och 1-2 barn samtmed en en totalvikt av och en maximihastighet av för dem som är intresserade av elbilar finns i vårt land - Utskottet är inte berett att nu uttala sig till förmån fören viss typ av elbil såsom begärs i motionen. Styrande för utvecklingen avelbilar bör vara det intresse som framkommer hos allmänheten. För detta finns,som nämnts ovan, "kanaler" genom TSV och ELFIR. Förslag om en mellanklass av motorcyklar I vägtrafiklagstiftningen förstås med lätt motorcykel enmotorcykel vars motor har en slagvolym av högst . Överstigerslagvolymen är motorcykeln en tung motorcykel. Olika kravgäller i fråga om förarbehörighet (se avsnittet Körkortsfrågor nedan). I motion T424 (fp) begärs (yrkande 1 jätten"mellanklass av motorcyklar" avseende motorcyklar med motorer vilkasslagvolymer överstiger 125 men ej skall finnas ivägtrafiklagstiftningen. För förarbehörighet skulle enligt motionärerna gällavad som krävs för att föra lätt motorcykel. Enligt motionärerna finns det grupp människor som inte vill köra de riktigt stora och tungamotorcyklarna. De som tänkt skaffa sig en "mellan-mc" eller enmotorskoter av typ måste enligt motionärerna avstå, då sådana klassas somtunga motorcyklar.. Utskottet behandlade i /88:1 (s. 28-29) ettlikartat motionsförslag, vilket avstyrktes. Utskottet erinrade om atttrafiksäkerhetsutredningen i sitt betänkande (Ds K 1979:11) Trafikant-ochförarutbildning-med anledning , av ett förslag av Nordiskt trafiksäkerhetsråd -hade anfört (s. 75-76) att det ingalunda var belagt att gränsen för skärptakrav på förarbehörighet borde ligga just vid . Utredningenframhöll att inte heller dess egen analys av motorcykelolyckor pekade på attdenna gräns var kritisk och ifrågasatte därför om det fanns tillräckliganledning att förorda inrättandet av en särskild mellanklass av motorcyklaromfattande slagvolymerna . Utskottet får - liksom utskottet gjorde i /88:1 -framhålla att det inte är övertygat om att slagvolymen börvara en gräns i fråga om kraven på att få föra motorcykel så att först viddenna gräns de mera omfattande kraven skall gälla. Utskottet avstyrker såledesäven det nu aktuella motionsförslaget. AB "monopol" I FK är föreskrivet att kontrollbesiktningar och andrabesiktningar av motordrivna fordon m.fl. fordon skall utföras av riksprovplats. I förordning- en (1985:1107) om riksprovplatser och auktoriserade provplatser m.m.,har 23 AB SvenskBilprovning (ASB) utpekats som riksprovplats för motorfordon TU 1987/88:16m.m. I motionerna T85 (m) yrkande 16, T435 (fp) samt T439 (m)yrkande 4 begärs att detta ASB:s "monopol" på besiktningar skall upphävas. Som motivering för förslagen framhålls bl.a. att besiktningar lika väl kan utföras av verkstäder och provstationer med olika huvudmän. Förebilder härför i andra länder omnämns. ' Utskottet behandlade i /88:1 (s. 22-23) likartademotionsförslag, vilka avstyrktes. Utskottet hänvisade till att föredragandedepartementschefen i proposition 1963:91 -av hänsyn till krav på sakkunskapoch objektivitet i säkerhetsinspektionen av motorfordon m.m. och krav på attdenna skulle kunna uppfylla rimliga anspråk på service från den enskildefordonsägarens sida - förordade som den lämpligaste organisationsformen ettaktiebolag, i vilket staten skulle äga det avgörande inflytandet och i vilketbilismens organisationer och bilverkstadsbranschen skulle ingå somintressenter. Från dessa utgångspunkter bildades därefter ASB, i vilket statenäger av aktierna. De övriga aktierna ägs av olika organisationer inom bil-och verkstadsbranscherna m.m. Utskottet framhöll att skälen för bildandet avASB hade samma styrka fortfarande. Utskottet vidhåller denna mening och,avstyrker därför de här aktuella motionsförslagen. 1 motion 1987/88:T202 (fp) begärs (yrkande 2) attkontrollen av avgasutsläpp skall ägnas större uppmärksamhet vidkontrollbesiktningarna av bilarna. I . den till bilavgaslagen (1986:1386) knutnabilavgasförordningen (1987:586) har angetts de krav på avgasrening som skallvara uppfyllda för att bilarna skall få användas. haratt meddela de ytterligare föreskrifter om bilars beskaffenhet, utrustning ochfunktion som behövs för att bilarna skall uppfylla de krav söm följer-avförordningen. I anslutning till behandlingen i /88:1 (s. 24) avett motionsförslag som var likartat med det här aktuella redovisade utskottetförfattningsändringar som innebär skärpning av avgasreningskraven.' Pågrundval av dessa författningsändringar utfärdade hösten 1987kungörelsen (SNFS 1987:2 MS:7) med föreskrifter om bilavgaskontroll(A40-bestämmel-serna). Föreskrifterna i kungörelsen, vilka i huvuddel trädde ikraft den , omfattar bl.a. krav och kontroll vidkontrollbesiktningar. Vad som sålunda gäller om bilavgaskontrollen tordetillgodose önskemålen i motionen. Någon särskild åtgärd av medanledning av densamma torde inte vara påkallad. gäller i fråga om tidsintervallentill kontrollbesikt ningarna beträffande personbilar och andra fordon att kontrollbesiktning skall ske med början under det andra kalenderåret som anges i årsmodellbeteckningarna och under inställelseterminer som bestäms av sista siffran i registreringsnumren (77 och 78 §§ FK). På grund av att en.ny årsmodell i allmänhet introduceras före det år som anges 24 iårsmodellbeteckningen kan användningstiderna före den första kontrollbe- TU1987/88:16 siktningen variera mellan och . I motionerna T85 (m) och T439 (m) begärs (yrkandena 17resp. 5) att den första kontrollbesiktningen skall ske , den andraefter och därefter . I motion T415 (s) begärs att den förstakontrollbesiktningen skall ske och därefter . Önskemålenkan sammanfattningsvis sägas avse vänliga privatbilar som inte körsexceptionellt mycket och motiveras med att sådana bilar under de första årenkan förutsättas vara i gott skick. Utskottet behandlade i /88:1 (s. 24-26) likartademotionsförslag, vilka avstyrktes. Utskottet hänvisade till att ASB i en tillutskottet överlämnad promemoria (med synpunkter på vissa förslag till ändringari nuvarande inställelsesystem för kontrollbesiktning) hade framhållit värdet avnuvarande ordning i fråga om tidsintervall till kontrollbesiktningarna ochendast i vissa avgränsade frågor hade ansett att systemet borde ändras -frågorsom ASB avsåg att ta upp med TSV. Utskottet ansåg sig mot bakgrund av vad somanfördes i promemorian inte vara berett att förorda att tidsintervallen skulleförlängas. Utskottet har samma mening . De här aktuella motionsförslagenavstyrks således. För att få köra s.k. räcker det med att hatraktorkort, som får utfärdas för den som har fyllt eller, om särskildaskäl föreligger, för den som har fyllt . A-traktorerna är vanligen tungalastbilar som har byggts om. De används bl.a. som "ungdomsbilar". 1 motion T418 (fp) begärs att ett körkort skatt krävas föratt få framföra på väg och att såväl godkänt s.k. teoretiskt prov somgodkänt körprov skall krävas för körkortet. I likhet med vad utskottet gjorde i /88:1 (s.20-21) vid behandling en av ett likartat motionsförslag vill utskottet hänvisa till att det i departe mentspromemorian (Ds K 1987:15) Motorredskap och traktorer har föresla gits att två kategorier A-traktorer skall få förekomma i trafiken och att kraven för att få framföra dessa traktorer skall skärpas i förhållande till vad som gäller beträffande A-traktorer. Dessa förslag torde tillgodose önskemålen i motionen. 1 avvaktan på den fortsatta beredningen i av promemorian - vilken har remissbehandlats - avstyrker utskottet motionsförslaget. Körkortskraven för tung motorcykel För att få framföra lätt motorcykel krävs körkort som kanförvärvas av den som har fyllt och som har godkänts vid förhör om vissa kunskaper och körprov. Före gällde att den, som hade erhållit körkort för motorcykel före fyllda - och då var behörig att föra endast lätt motorcykel - vid fyllda utan vidare ägde föra tung motorcykel. Fr.o.m. gäller (prop. 1984/85:137, , rskr. 384) att den som 25 vill köratung motorcykel måste genomgå ett särskilt förarprov för sådari TU1987/88:16 motorcykel med förhör och körprov. För den som har godkänts vidförarprov för lätt motorcykel räcker det dock med enbart körprov på tungmotorcykel. I motion T431 (m) begärs (yrkande 1) att kravet på godkäntsärskilt förarprov eller körprov för behörighet att föra tung motorcykel skallslopas och att således en återgång skall ske till vad som gällde före den 1januari 1986. I likhet med vad utskottet framhöll i.TU 1987/88:1 (s. 28)med anledning av ett likartat motionsförslag vill utskottet peka på att antaletdödade och skadade förare och passagerare på motorcyklar vid trafikolyckorenligt : polisrapporter uppgår till ca 1 500 , varav ca 60 dödade. Dessatal ' motiverar, som utskottet också framhöll, en skärpt uppmärksamhet påsituationen i trafiksäkerhetsavseende för denna kategori trafikanter. Någonminskning i kraven för att få föra tung motorcykel kan utskottet därför inteförorda. Utskottet avstyrker sålunda motionsförslaget. 6 Vissa Övriga trafiksäkerhetsfrågor , Hastighetsanvisningar på de längsgående markeringarna påvägen I motion T419 (m) begärs att TSV skall utredaförutsättningarna för att de längsgående markeringarna på vägen, som förnärvarande är målade vita och' som anger mittlinjer, spärrlinjer ochvarningslinjer m.m., även får utvisa högsta tillåtna hastighet genom att demålas i olika färger såsom t.ex. blå för och röda för . Utskottet avstyrkte ett likartat förslag i,sitt betänkandeTU 1984/85:3 (s. 25-26). Utskottet hänvisade till att det ankom på vägverketoch TSV att överväga frågan. Utskottet uttryckte emellertid en viss tveksamhetdå - som utskottet framhöll - utmärkningen och underhållet av den torde varaförenade med höga kostnader och det syntes tveksamt om kostnaderna skullemedföra någon motsvarande vinst för trafiksäkerheten, särskilt vid vinterväglag. Utskottetavstyrker även den nu aktuella motionen. Villkor för uppsättning av ortnamnsmärken m.m. Huvudregeln i VMF i fråga om uppsättning och underhåll avlokaliseringsmärken för allmän vägvisning är att den myndighet som handharväg- eller gatuhållningen svarar för detta liksom för kostnaderna härför. Omlokaliseringsmärke i form av allmän vägvisare (ortnamn jämte uppgift omavstånd i kilometer) eller ortnamnsmärke (vid t.ex. början av en bebyggelse) påbegäran av någon enskild sätts upp vid väg som inte är enskild, skall denneenligt 82 § VMF betala kostnaden för att sätta upp och underhålla märket. Dettagäller dock enligt paragrafen inte om märket ändå skulle ha satts upp av densom svarar för väg- eller gatuhållningen. I motion T306 (fp) anförs bl.a. att reglerna omuppsättning av märken med gamla gårds- och bynamn på landsbygden är krångliga, tillståndgivningen mycket byråkratisk och kostnaderna för att få märken uppsatta orimligt höga. Motionärerna begär med denna motivering att bestämmelserna om 26 uppsättnirigav ortnamnsmärken, gårdsskyltar och andrå vägvisningsmärken /88:16på landsbygden skall förenklas. Utskottet behandlade och avstyrkte i /88:1 (s.36-37) ett likartat motionsförslag. Utskottet hänvisade till att i enskrivelse till hade uttryckt att verkethade en generös inställning i fråga om uppsättning på verkets bekostnad avortnamnsmärken m.m. I en inom upprättad promemoria omvägverkets syn på ortnamnsutmärkning anförs sammanfattningsvis atttillståndsgivningen kan numera sägas vara mycket generös då vägförvaltningarna iprincip bifaller alla ansökningar om nya ortnamnsmärken om inte allmänna intressentalar emot detta och då vägförvaltningarna också bekostar all utmärkning vidstatsvägnätet när utmärkningen är av allmänt intresse. Mot bakgrund av den lämnade redovisningen för nuvarandeordning bör motionen inte föranleda något initiativ av . Villkor för uppsättning av reklamskyltar intill ettvägområde För uppsättning av reklamskyltar m.fl. skyltar intill ochinom ett vägområde krävs tillstånd av myndighet. I korthet innebär gällandeordning att för uppsättning av skyltar inom ett avstånd av från ettvägområde krävs tillstånd av och för uppsättning inom ettvägområde tillstånd av väghållningsmyndigheten (eller kommunalmyndighet). I motion T408 (s) framhålls att tillståndsgivningenbeträffande uppsättning av reklamskyltar m.m. varierar mellan olika delar avvårt land. Motionärerna begär enhetliga regler och rekommendationer beträffandeskyltningen vid allmänna vägar. I /88:1 (s. 38-39) behandlade utskottet ettlikartat motionsförslag vilket avstyrktes. Utskottet hänvisade till att detinom hade lagts fram ett förslag om inriktningen avtrafikantinformation m.m., vari bl.a. hade föreslagits en mer liberal syn ifråga om uppsättning av reklamskyltar jämfört med den praxis som hadeframkommit i ärenden som hade överklagats till högre instans. Ett genomförande av nämnda förslag - vilket efterremissbehandling är föremål för fortsatt beredning inom - bör enligtutskottets mening tillgodose önskemålen bakom motionsförslaget. I avvaktan påden fortsatta behandlingen av förslaget torde motionen därför kunna lämnas utansärskild åtgärd. Samarbete med de motorintresserade för främjande av motorsport,motorkultur och motorhobby I motion T431 (m) framhålls att motorintresse är bra ochvärdefullt för både samhället och de enskilda människorna, varför motorsport, motorkultur och motorhobby måste bli fullt accepterade företeelser. Motionären begär (yrkande 2) att regeringen - i samarbete med de motorintresserades organisationer och genom anordnande av s.k hearings - skall verka för att lagar och regler som försvårar motorsport, motorkultur och motorhobby som fritidssysselsättning avskaffas. Utskottetbehandlade i /88:1 (s. 41-42) ett likartad motionsförslag /88:16vilket avstyrktes. Utskottet hänvisade till det arbete med regelförenkling ochdelegering som inleddes genom proposition 1983/84:119 om förenkling avmyndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd (KU 25, rskr. 245) ochregeringens skrivelse 1984/85:202 om den offentliga sektorns förnyelse (FiU 35,rskr. En redogörelse för hur detta arbete fortskrider lämnas i budgetpropositionensbilaga 2. Nämndaarbete med förenkling m.m. avser även trafikområdet. Här kan t.ex. erinras omvissa avkriminaliseringar som har genomförts och om denavreglering av yrkestrafiken som har beslutat. Somkontaktorgan på trafiksäkerhetsområdet mellan myndigheter.och organisationerkan framhållas TSV:s förutnämnda råd för samordning och planering och denrådgivande delegation som är knuten till verket. I denna , ingår företrädareför frivilligorganisationer som helt eller delvis arbetar inomtrafiksäkerhetsområdet. Motbakgrund av det anförda synes något initiativ med anledning avmotionsförslaget inte vara påkallat. Det avstyrks sålunda. Inrättandeav en "" för vägtrafikolyckor Imotion T413 (s) begärs att en särskild skall inrättasmed uppgift att mycket noggrant analysera orsakerna till trafikolyckor för därigenom skall få reda på varför olyckorna har ägt rum. Vidallvarliga trafikolyckor görs det noggranna utredningar från polisens,och sida.