bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Imotion T534 (c) framhålls att SJ aviserat att dra in en av de två dubbelturernapå sträckan . Detta kan störa turistsatsningarna utmed hela banan. SJbör åläggas att bemanna en av de nedlagda stationerna. Regeringenbeslöt att SJ skall utreda vilka åtgärder som krävs för attpersontågtrafiken på mellan och skall kunna fortsätta.SJ redovisade en utredning av konsekvenserna att återinföraviss tågtrafik på denna sträcka. Utskottet anser att regeringensställningstagande till utredningen bör avvaktas. Motionen avstyrks därförsåvitt nu är i fråga. Imotion T66 (vpk) yrkas att organisatoriska garantier måste finnas för att bådereguljär persontrafik och charterturisttrafik kan behållas och utvecklas påmalmbanan. Malmbananär organiserad i en särskild division inom SJ med eget resultatansvar.Erfarenheterna av denna organisationsform är goda. Utskottet anser detinte erforderligt att gör ett uttalande av den innebörd som begärs imotionen. Den avstyrks därför i denna del. 7 Investeringar i infrastrukturen SJ:sbedömning av olika investeringsobjekt är företagsekonomiskt inriktad. Enförutsättning för att kraven på ett allsidigt och jämförbartprioriteringsunderlag skall kunna tillgodoses är ett utvecklat samhällsekonomisktplaneringssystem. Förslaget om en vägtrafikmodell ger förutsättningar för ensådan inriktning av planeringsverksamheten. Föredraganden förordar därför attinvesteringarna i järnvägens infrastruktur fortsättningsvis bedöms på liknandesätt som redan gäller för väginvesteringar. Medhänsyn till att reinvesteringarna omfattar ett mycket stort antal objekt tordedet enligt föredraganden i ett första skede vara förenat med betydandesvårigheter att för alla sådana objekt tillämpa en samhällsekonomisk annalys.För nyinvesteringar bör emellertid som huvudregel gälla att en allsidigsamhällsekonomisk prövning skall genomföras för varje objekt. Äveninvesteringsplaneringen för länsjärnvägarna bör ske på samhällsekonomiskagrunder. Enhuvuduppgift för bör vara att för hela bannätet ta fram eninvesteringsplan där olika projekt värderas och prioriteras. Med utgångspunkti denna plan bör det vara möjligt för SJ och andra intressenter, t. ex.trafikhuvudmännen att med egna medel bekosta tidigareläggning av angelägnainvesteringsobjekt. Investeringarpå stomnätet bör beslutas av enligt de ramar och riktlinjer som regering och riksdag anger. I planeringen bör, förutom 43 med SJ, regelmässigtsamråd ske med olika lokala och regionala intressen- /88:19 ter,t.ex. länsstyrelser, kommuner och trafikhuvudmän. Närdet gäller investeringsplaneringen för länsjärnvägarna anser föredraganden detangeläget att avvägningen mellan väg- och järnvägsutbyggnader sker pålänsplanet där kunskaperna om investeringsbehoven finns. Han anser attinvesteringar i länsjärnvägarna skall beslutas av . Ilikhet med vad som gäller för väginvesteringar bör regeringen utfärdaföreskrifter om järnvägsplaneringens allmänna inriktning. Banverketslångsiktiga investeringsplanering bör ske enligt tioåriga planperioder somrevideras efter samma tidsintervaller som redan gäller på vägområdet. Imotion T55 (s,fp,c) yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om järnvägssystemets utveckling ur samhällsekonomisk synvinkel,för god miljö och en bättre regional balans. Det framhålls bl. a. att det krävsinvesteringar både i Stockholmsinfarterna och i övriga områden, där samverkanbehöver utvecklas mellan olika regioner för att skapa en bättre balanseradutveckling i värt land. Imotion T84 (m) framhålls att samhällets utgifter för järnvägstrafiken, omregeringens järnvägspolitik antas, kan uppskattas till 40-50 miljarder kronorunder det kommande decenniet. För att reducera detta belopp börföretagsekonomiskt lönsamma investeringar prioriteras. Utskottettillstyrker för sin del föredragandens förslag om att planeringen avinvesteringar och underhåll skall ske på samhällsekonomiska grunder på ettsätt som tryggar regionalt inflytande. Därigenom kommer investeringarna ijärnvägens infrastruktur i huvudsak att bedömas på liknande sätt somväginvesteringarna. Utskottets ställningstagande innebär att syftet med motionT55 (s,fp,c) blir tillgodosett. Den påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida varför den avstyrks. Utskottetär inte berett att förorda att skall uttala att företagsekonomisktlönsamma investeringar skall prioriteras. Ett av grundelementen ivägtrafikmodellen är att investeringarna i järnvägens infrastruktur, liksomväginvesteringarna, skall ha en samhällsekonomisk inriktning. Utskottetsavstyrker därför motion T84 (m) såvitt nu är i fråga. 7.2 Investeringsbehov och investeringsresurser Propositionens huvudsakliga innehåll SJhar i ordinarie anslag tilldelats mellan 700 och 800 milj. kr. åriigen för i huvudsak reinvesteringar i infrastrukturen. Därmed har tillgången på medel för nyinvesteringar varit mycket begränsad. SJ beräknar det erforderiiga medelsbehovet för att vidmakthålla det nuvaran de järnvägsnätet vid en oförändrad standard och kapacitet till ca 9 miljar der kronor för eller i genomsnitt 900 milj. kr. I den järnvägspolitiska propositionen år 1985konstaterades att det med /88:19, vissa kompletteringar av järnvägsnätetskulle vara möjligt att skapa ett bannät som bättre än dagens ansluter till destora tätorterna. En rad olika förslag och idéer har förts fram under senaretid. Regeringen har mot denna bakgrund låtit inventera och sammanställautredningsmaterial om större nya investeringsobjekt. Som framgår av följandesammanställning uppgår de sammanlagda kostnaderna för de projekt som kartlagtstill i storleksordningen . Ostkustbanan (nybyggnad ) 9 500 Snabbtåg 160 Sälenbanan (elektrifiering och delvis återuppbyggnad Borlänge-Salen) 740 Bergslagspendeln (elektrifiering och upprustning ) 140 (om-och delvis nybyggnad SödertäljeEskils tuna-Karlstad) 3 200 (delvis nybyggnad GöteborgHalden) 1 900 Göteborg-MellerudKornsjö (spårförbättring) 800 Västkustbanan-Nord (dubbelspår ) 2 100 Västkustbanan-Syd (dubbelspår HalmstadMalmö) 1 300 Götalandsbanan (nybyggnad ) 4 500 Kust till kustbanan (upprustning GöteborgKalmar/krona) 200 Blekinge kustbana (elektrifiering och upprustning Karlskro na-Kristianstad) 470 (elektrifiering) 45 (nybyggnad) 1 300 (om- och delvis nybyggnad Stockholm-Västerås-Örebro) 2 800 Ett antal större järnvägsprojekt kan enligt propositionenredan nu utpekas som klart angelägna att påbörja under den närmasteplaneringsperioden. Till dessa projekt hör i första hand en fortsatt utbyggnadav norra stambanan och . En utbyggnad för snabbtåg till Sundsvallmed järnvägsanslutning till är vidare av stor betydelse för att manskall , kunna knyta ihop järnvägs- och flygtrafiknäten. Bland intressantaprojekt nämns också en utbyggnad av spåren runt . Tidpunkten när dessa projekt kan genomföras är avhängigdels av den medelsram som statsmakterna i fortsättningen anvisar för nya järnvägs satsningar, dels av det ekonomiska engagemang som andra intressenter är beredda att äta sig. För bör i enlighet med vad SJ framfört i sitt remissyttrande hela trafiken runt inklusive och dess anknytning till stambanan studeras ytterligare. Föratt tillgodose kraven på effektivitet i järnvägssystemet måste redan TU1987/88:19 på kort sikt tillräckliga resurser avsättas för uppbyggnad av etttungtrafik-nät för högfrekventa masstransporter på järnväg. Detta nät bör beståav de tyngst trafikerade bandelarna i främst järnvägstriangeln Stockholm-GöteborgMalmöoch tillåta framförande av snabbtåg, kombitåg och godsexpresser i högahastigheter med beaktande av de säkerhets- och framkomlighetskrav som ställspå sådan trafik. Somriktpunkt för planering bör enligt föredraganden gälla en medelsramför nyinvesteringar om under den närmaste tioårsperioden.Föredraganden räknar med att denna nivå skall vara tillräcklig för att möjliggöraatt åtminstone några nya spårutbyggnadspro-jekt kan påbörjas under dennaperiod. Imotion T48 (c) yrkas att planeringen av investeringar i järnvägens infrastrukturskall inriktas på en omfattning av fram till år 2000.Det föreslås vidare att medel från utförsäljning av statlig verksamhet, I -2miljarder kronor fram , används för investeringar iinfrastrukturen. Vidare begärs att regeringen upptar överläggningar medsvenska tillverkare av järnvägsmateriel om medverkan och finansiering avutvecklings- och referensobjekt. Imotion T66 (vpk) framhålls att de i propositionen redovisade framtids-inriktadeprojekten vars kostnader uppgår till ca är ett minimiprogramsom bör kompletteras på vissa punkter. Motionärerna yrkar att riksdagenbeslutar anvisa för utbyggnad av järnvägen fram till år2000. Imotion T84 (m) framhålls att hur stora investeringar skall göra underden kommmande investeringsperioden bl.a. bör avgöras av trafikutvecklingen ochjärnvägens förmåga att ta fram nya lönsamma projekt. bör inte angeen ram för investeringarna under det kommande decenniet. Imotion T95 (c) anförs att det utöver de investeringar regeringen föreslår förde närmaste 10 åren krävs nyinvesteringar på i storleken 10 miljarder kronorunder . Imotion T65 (fp) framhålls att icke statlig finansiering av investeringar börprövas. Somframgår av propositionen är behovet av reinvesteringar i järnvägsnätet stort.Utskottet anser det angeläget att så snabbt som möjligt återhämtaeftersläpningen i såväl underhåll som reipvesteringar som utrymmeskapas föf framtidsinriktade nysatsningar. mening är det en fördel från planeringssynpunkt om det redan nu kan läggas fast en medelsram för nyinvesteringar . Förslaget i propositionen att ramen bör vara anser utskottet vara väl avvägt. Denna ram bör, såsom föredraganden framhåller, möjliggöra att åtminstone några nya spårut- byggnadsprojekt kan påbörjas. Avdet anförda följer att motionsyrkandena om andra investeringsramar /88:19avstyrks av utskottet. Detsamma gäller yrkandet i motion T84 (m) att ingen ramalls skall anges. Utskottet har inget att erinra mot den av föredragandenföreslagna inriktningen av investeringarna. Närdet gäller motionsyrkandena om alternativa finansieringsformer vill utskottetanföra följande. Av propositionen framgår att föredraganden anser att det ärmöjligt att andra intressenter, vid sidan av , bidrar tillfinansieringen av olika investeringar i infrastrukturen. Utskottet, som anser detangeläget att så sker, utgår vidare från att och SJ överlägger medsvenska tillverkare av järnvägsmateriel om medverkan och finansiering avutvecklings- och referensobjekt. Något särskilt uttalande från ärinte erforderligt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget i motionT48 (c) att 1 -fram avinvesteringarna i infrastrukturen skall finansieras genom utförsäljning avstatlig verksamhet. Enligt föredraganden skall medel från utförsäljning avdotterbolag och fast egendom användas för den finansiella rekonstruktion av SJsom är nödvändig att genomföra. MotionT65 (fp) synes tillgodosedd i denna del varför den inte bör föranleda någonsärskild åtgärd från sida. 7.3 Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar Utskottets överväganden Imotion T30 (m) yrkas att skall projekteras och få förtur iinvesteringsprogrammet. Imotion T65 (fp) framhålls att möjligheterna att få lönsam är så passstora att motionärerna tror att det inte finns några hinder attprivatfinansiera banan. Imotion T66 (vpk) yrkas att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag om en spårförbindelse mellan och . Imotionerna T84 (m) och T89 (m) framhålls att SJ bör söka samarbets-partnersinom flyget, t. ex. luftfartsverket, SAS och för att skallkunna byggas. Imotion T91 (m) föreslås att genomförs så att enskilda företag iett konsortium, där SJ kan bli minoritetsdelägare, bygger järnvägslinjen ochfår driva den spårbundna trafiken med egna tågsätt. Imotion T505 (c) framhålls att det är viktigt att alla delar av länfår goda förbindelser med vilket avsevärt skulle underlättas om enjärnvägsförbindelse bygdes. Ett alternativ till att bygga längsnorra stambanan är att bygga om till normalspår och förlänga denfrån till och . Imotion T506 (m) framhålls att en Arlandaförbindelse borde kunna finansieras åtminstone delvis med privat kapital. Det anförs vidare att den bästa effekten för regionen och för landet troligen uppnås genom det alternativ som utgörs av en avgrening från stambanan och en anslutning även till . Utskottet har i detföregående ställt sig bakom förslaget i propositionen om /88:19 ensamhällsekonomisk investeringsplanering. Det innebär att investeringarna istomnätet skall beslutas av enligt de ramar och riktlinjer somregering och riksdag anger. Ipropositionen utpekas som ett av de projekt som förenar kraven påsamhällsekonomisk betydelse med viktiga miljö- och regionalpolitiska effektersamtidigt som det bidrar till att öka effektiviteten i järnvägssystemet. Utskottetsom delar denna uppfattning anser att frågan om snabbtågsförbindelse har storbetydelse för såväl som för övriga delar av landet. mening bör emellertid beslut om investeringar i en eventuellArlandabana tas av i enlighet med den beslutsordning som tidigareangivits. Utksottet har inget att erinra mot att andra intressenter medverkartill finansieringen av investeringarna. En sådan medverkan skulle säkertpåverka tidpunkten när projektet kan genomföras. Avdet anförda följer att de nu behandlade motionsyrkandena om intepåkallar någon åtgärd frän sida. De avstyrks därför av utskottet. Imotion T71 (vpk) begärs att SJ omgående får i uppdrag att i samråd med berördakommuner och SL skyndsamt utreda och redovisa kostnadsberäkningar ochkonsekvenser för en alternativ sträckning av fjärrspårsutbygg-naden mellan Flemingsbergoch som i huvudsak skall gå längs med nuvarande spår.Fjärrtågsstationerna i och Syd bör kunna byggas utanatt avvakta resultatet av den förslagna utredningen. Imotion T203 (m) framhålls att den nya fjärrtågsstationen söder om börförläggas nära . Imotion T30 (m) yrkas att Norr projekteras och får förtur iinvesteringsplaneringen. Imotion T505 (c) framhålls att den nya bansträckningen mellan ochJärna måste planeras så att största möjliga hänsyn tas till miljön. Enfjärrtågsstation inom kommun är ett oavisligt krav somSödertälje Södra måste upprustas. Vidare framhålls att trafikstandarden i norraStorstockholm skulle förbättras avsevärt om en ny Qärrtågsstation förlades tillMärsta, eller . Imotion T535 (m,fp) yrkas dels att begär att beslut om projektetSödertälje Syd och bansträckningen från fattas snabbt dels att SJbör ta initiativ till diskussioner med kommun om samplanering avstationsområdet Syd. överenskommelse som träffades mellan staten, SJ och Stock holms läns landsting ingick en utbyggnad av spårkapaciteten på stambanan mellan och , den s.k. Grödingebanan. Den exakta dragningen angavs inte i överenskommelsen. Detursprungliga förslaget till sträckning av Grödingebanan hade en /88:19dragning söder om och anslöt till nuvarande bana i närheten avJärna. Då detta alternativ inte knöt an till lät kommunen utarbetaett förslag till alternativ sträckning som har denna anknytning. SJ har låtitutarbeta ett annat förslag till sträckning av Grödingebanan som också har anknytningtill men som är kortare än det av kommunen framtagna alternativet. SJhar vidare i en skrivelse till regeringen hemställt om att regeringen fattarbeslut om banans principiella sträckning. Regeringensom låtit remittera det av SJ upprättade alternativet med anknytning tillSödertälje har ännu inte besvarat SJ:s skrivelse. Utskottetär inte berett att förekomma regeringens beslut i frågan om Grödingebananssträckning. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna i nu behandlade delar. Lokaliseringenav olika fjärrtågsstationer norr och söder om liksom behovet avupprustning av enskilda stationer är i första hand frågor som skall avgöras avSJ. Om skilda intressenter gör bedömningar som avviker från SJ:s finnsmöjlighet för dessa att uppta förhandlingar med SJ. Utskottet avstyrker därförmotionerna även i denna del. Imotion T226 (fp) yrkas att utbyggnaden av spårnätet i för Qärrtåg ochpendeltåg fortsätter även efter det att nu påbörjade projekt är färdiga. Imotion T511 (c) framhålls att det bör prövas att bygga en ny järnväg somförbinder och med stambanan och som skulle kunna ta överen stor del av transittrafiken av gods mellan och kontinenten. Beslutom planeringen och inriktningen av investeringarna i järnvägens infrastrukturbör fattas på det sätt som utskottet tidigare förordat. Med hänvisning härtillavstyrks motionsyrkandena. Imotion T25 (s) framhålls att det redan nu bör anslås medel för en projekteringav de delar av som sammanfaller med nuvarande bansträckning och därspårkapaciteten och banstandarden måste förbättras. Imotion T30 (m) yrkas att skall projekteras och få förtur iinvesteringsprogrammet. Imotion T62 (fp) yrkas att får i uppdrag att prioritera byggande avde felande järnvägslänkarna med siktepå att göra till en konkurrenskraftig järnvägsled som knyterihop och . Imotion T68 (vpk) yrkas att beslutar om upprustning och utbyggnad av . Det yrkas vidare att SJ:s vagnverkstad i åter öppnas samt att SJ:s centrala verkstäder i byggs ut som en följd av den ökade trafiken på . 4 1987/88. Imotionerna T84 (m) och T89 (m) framhålls att SJ bör söka samarbete TU1987/88:19 med privata företag för en satsning på . Imotion T203 (m) framhålls att det är naturligt att försöka binda samman deexpansiva regionerna med de starka regionernaStockholmArlanda-Uppsala. SJ bör koncentrera sig på den lönsamma trafik därman har konkurrensfördelar. Inriktningen på bärkraftig trafik i befolkningscentrastämmer väl in på tankarna på en snabbtågbana runt med anslutning tillSträngnäs och . 1motion T211 (fp) framhålls att en snabbtågslinje, kallad frånHallsberg till innefattande , och måstekomma till stånd. I en andra etapp bör en utbyggnad söder om ske medmålsättningen att åstadkomma en ringlinje runt . Beslut bör snarastfattas om projekteringsmedel för . Imotion T224 (m) framhålls att bör fortsätta till och . Imotion T507 (m) framhålls att finansiering av vissa investeringar bör kunna skeutanför statsbudgeten. En sådan angelägen investering är projektet , berörda kommuner och näringslivet borde gemensamt kunna bidra tillförverkligandet av denna bana. Somunderiag för det trafikpolitiska arbetet har regeringen låtit inventera vissastörre investeringsprojekt. Av denna inventering framgår att kostnaderna förMälarbanan (om- och delvis nybyggnad Stockholrii-Västerås-Örebro) beräknas till2800 milj.kr. medan kostnaderna för (om- och delvis nybyggnadSödertälje-Eskilstuna-Karlstad) uppskattas till 3 200 milj. kr. Ipropositionen framhålls att en utbyggnad av spåren kring är ett intressantprojekt som förenar kraven på samhällsekonomisk betydelse med viktiga miljö-och regionalpolitiska effekter som det bidrar till att ökaeffektiviteten i järnvägssystemet. Det framhålls vidare i propositionen atthela trafiken kring , inkl. och dess anknytning tillstambanan, bör studeras ytterligare. Utskottetdelar föredragandens uppfattning att och ärintressanta projekt. Utskottet har tidigare framhållit att den tätbefolkadeMälarregionen är ett av de områden i där en utbyggd kapacitet av SJ:spersontrafik och minskade restider skulle kunna få betydande effekter i formav ökat tågresande. Utskottetanser i likhet med föredraganden, att hela trafiken kring bör studerasytteriigare. Redan nu anser utskottet emellertid att en projektering börgenomföras på de delar av som sammanfaller med nuvarandebansträckning och där spårkapaciteten och banstandarden måsteförbättras. Utskottet förutsätter att så kommer att ske. Ienlighet med den beslutsordning som utskottet tidigare ställt sig bakomankommer det i första hand på att avgöra frågan om en utbyggnad avspåren kring . Utskottet har inget att erinra mot att andra intressentersåväl allmänna som privata deltar i finansieringen. Tidpunkten för närprojektet kan genomföras beror dels på den medelsram som disponerar,dels på det ekonomiska engagemang som andra intressenterär beredda att åta sig. Frågan om verkstäderna i /88:19ankommer det på SJ att avgöra. Av det anförda följer att syftet med flera av motionernatill väsentlig del blir tillgodosett. Dessa och övriga motioner påkallar ingenåtgärd frän sida. De avstyrks därför av utskottet. Med Bergslagspendeln avses en järnvägsförbindelse mellanLudvika och i en delvis ny sträckning. passerar denna banaTillberga som emellertid inte kommer att beröras av den planerade Mälarbanan.Förespråkare för Bergslagspendeln anser därför att trafiken från skallledas över , och till och vidare motStockholm. Därmed kan en anknytning till erhållas. I motion T25 (s) framhålls att projektering och utbyggnadav Bergslagspendeln bör påbörjas . I motion T76 (fp) yrkas att utredningen av den s. k.Bergslagspendeln flyttas från Bergslagsdelegationen till en lämpligkonsultfirma och ges en så snäv tidsgräns att ett beslut om Bergslagspendelnkan fattas med beslutet om norra gren. I motion T211 (fp) begärs att utredningar och studier skermed stor skyndsamhet sä att beslut kan tas om projektering av Bergslagspendeln. I motion T504 (m) framhålls att en utbyggnad avBergslagspendeln är en viktig och nödvändig åtgärd för framtidsutvecklingen avdenna del av Bergslagen. I motion T517 (vpk) yrkas att ett snabbt beslut fattas omen utbyggnad av Bergslagspendeln. I motion T534 (c) yrkas att beslutar att denplanerade snabbtågsförbindelsen mellan och kommer tillstånd. Av propositionen framgår att en elektrifiering ochutbyggnad av Bergslagspendeln (bandelen ) kostar ca 140 milj.kr. Det framgår vidare att ett utredningsarbete om banan pågår iBergslagsdelegationens regi. Utskottet har i det föregående ställt sig bakom förslageti propositionen att föra den aktuella bansträckningen till länsjärnvägsnätet.Det betyder att de regionala intressenterna själva kan ta initiativ tillinvesteringar och finansiera dessa över anslaget för länstrafikanläggningar.Utskottet vill vidare peka på att frågan om Bergslagspendeln har ett visstsamband med ett byggande av . Utskottet som inte är berett att förorda något avsteg frånden tidigare angivna beslutsordningen beträffande investeringar i järnvägensinfrastruktur avstyrker de nu behandlade motionsyrkandena om Bergslagspendeln. I motion T16 (c) framhålls att tillräckligt medinvesteringsmedel måste 51 anvisas så att utbyggnaden av kan skeomgående. Imotion T31 (s) framhålls att sträckan nedre-Kungsbacka TU1987/88:19 måste få högsta prioritet. Imotionerna T222 (fp) och T502 (c) yrkas att fördelningen av anslagna medel tillvästkustbanans dubbelspår anpassas så att utbyggnaden pä sträckanGöteborg-Kungsbacka-Frillesås kan färdigställas sä snart det är teknisktmöjligt. Imotion T527 (fp) yrkas att regeringen låter utreda möjligheterna tilldubbelspår på sträckan . 1motion T530 (c,m,fp) framhålls att mycket goda utvecklingspotentialgör att en fortsatt utbyggnad av hela till dubbelspår är välmotiverad. Imotion T223 (fp) anförs att det är viktigt att en järnvägstunnel genomHallandsåsen byggs . Imotion T508 (s) framhålls att stora vinster skulle erhållas om enjärnvägstunnel byggs genom . Avpropositionen framgår att en utbyggnad till dubbelspår på den norra delen avvästkustbanan () beräknas kosta 2100 milj.kr. Motsvarandeutbyggnad av den södra delen () beräknas kosta 1 300 milj. kr. Enligtpropositionen är en fortsatt utbyggnad av ett av de projekt somhar högsta prioritet. Föredraganden framhåller att det är klart angeläget attpåbörja projektet under den närmaste planeringsperioden. Utskottethar vid ett flertal tillfällen framhållit att det är nödvändigt att kapacitetenpå kan förbättras. Utskottet ser därför positivt påföredragandens uttalanden om det angelägna i att fortsätta utbyggnaden tilldubbelspår på . Denna bana föreslås ingå i stomnätet. Det ärdärför enligt utskottets mening i första hand som, inom ramen för demedel som anvisas, skall avgöra i vilken takt utbyggnaden skall ske. Riksdagenbör inte uttala sig om detta eller om vilka bansträckor som skall prioriteras. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandena omvästkustbanan inte bör föranleda någon åtgärd från sida. De avstyrksdärför av utskottet.