bet · GB01UU32 · 1987-12-31 00:00:00 — om initiativ och aktiviteter i 1987/88:U508 av och () variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denordiska länderna skall verka för att kriterierna för konsultativ status(medlemskap) tas upp på dagordningen vid nästa konsultativa möte medAntarkfis-traktaten i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denordiska länderna för att tjäna som förebild bör gå samman , om en gemensamvetenskaplig expedition och mot den bakgrunden söka om konsultativ status fördem av de nordiska länderna, som inte har sådan status, varvid en vetenskapligexpedition bör utgå ifrån gemensam användning av fartyg, vetenskapligastationer, försäljningsmaterial etc. Antarktisfördraget trädde i kraft den 23 juni 1961.Fördraget utarbetades vid en konferens i är 1959, som sammankalladespå initiativ av . Ett av fördragets huvudsyften är attgarantera en fredlig användning av . De stater som deltog ikonferensen i och som undertecknade avtalet år de sju stater som harterritoriella krav i , nämligen , , ,, , och samt dessutom förentastater, , , och , Anledningen till att fördraget kom till var deundertecknande staternas önskan att bevara kontinenten frånpolitiskt-territoriella tvister, från kärnvapen och radioaktivt avfall och frånatt bli en bricka i stormaktsspelet. I stället skulle området bli en plats förinternationell forskning. Den polarforskning som hade utförtsav olika länders expeditioner fick bli den bas från vilken ett brettinternationellt samarbete skulle utgå. Detta inleddes med de s.k.internationella polaråren och byggdes sedan ut genom detinternationella geofysiska året (IGY). genomförde 12stater ett framgångsrikt internationellt forskningsprogram i inomramen för IGY. Det var dessa tolv stater som kom att delta iWashington-konferensen . 1 1987/88. har ett antal länder tillträtt fördraget:Brasilien, , , UU 1987/8ö:32Danmark, , , , , , , PapauNya , , , , , , Tyska demokratiskarepubliken, , , och samt idagarna också . Det sammanlagda antalet fördragsstater år i dagtrettiosju. Genom fördraget har ett "styrande organ", des.k. konsultativa mötena, inrättats för sarharbetet i . Detta"organ" är sammansatt av de ursprungliga signatärmakterna samt destater som bedriver substantiell forskning i : de s.k. konsultafivastaterna. Dessas antal är tjugo. Inom ramen för dessa konsultativa möten,som hålls , diskuteras frågor av gemensamt intresse. Dekonsultativa staterna kan härvid anta rekommendationer för att förverkligafördragets syften. Rekommendationerna omfattar ett vitt spektrum av åtgärder,t.ex. skydd av flora och fauna, miljöskydd, kommunikationer m.m. Fördragsparterna har även ingått två speciellakonventioner: Konventionen 1980 om bevarande av levande tillgångar iAntarktis (den s.k. krillkonventionen) och konventionen om bevarande avantarktiska salar. tillträdde krillkonventionen och förberederett dllträde av sälkonventionen. pågår också inom dét antarkdskafördragssystemet arbete på en regim för framtida eventuell mineralutvinning iAntarktis. Slutförhandlingar om en konvention härom kommer att äga rum . Stater som tillträtt fördraget men inte är konsultativastater, dvs. inte tillhör de ursprungliga 12 signatärmakterna eller bedriversubstantiell forskning, kan delta i de konsultativa mötena som observatörer. Antarktisfördraget har fungerat på ett framgångsrikt sättsom en balanserande faktor mellan olika intressen. De territoriella krav som'finns från , , , , , ochArgentina täcker fyra femtedelar av den antarktiska kontinenten. Genomfördraget har i praktiken dessa anspråk "frysts" till förmån för ettslags gemensam förvaltning av kontintenten med garanterat fri forskning föralla. tillträdde Antarkfisfördraget 1984, (prop.1983/84:79, UU 1983/ 84:10), och samddigt tillträddes den s.k.krillkonventionen. Av naturliga geografiska skäl har det svenska intresset förpolarområdena i första hand gällt . Svenskar har dock varit aktiva ocksåi . utforskade 1901-1903, och mellan åren1949-1952 var en gemensam norsk-brittisk-svensk expedition verksam i området. Det var Falklandskrisen som kom att fokuseraintresset'även på de politiska och folkråttsliga förhållandena i . Detinternationella forskningsarbetet i har även svenskt intresse genommöjligheterna till jämförande forskning i de två polarområdena. Det har ävenfrån svensk sida bedömts angeläget att kunna följa behandlingen av resurs- ochmiljöfrågorna i området. Detsvenska intresset för ett närmare vetenskapligt samarbete i har vuxitunder åren. 1987-1988 har en liten svensk expedition bedrivit UU 1987/88:32forskning i . Under sydsommaren 1988-1989 planeras en störreexpedition som kommer att inkludera även andra nordiska vetenskapsmän. Genom att nu inlett mer omfattandeforskningsarbete har vi notifierat om att vi anser oss berätdgade tillkonsultativ status, dvs. att bli fullvärdiga medlemmar i det "styrandeorganet". kan komma att bli konsultativ stat . Det är regeringens tanke att i högre gradsatsa på nordiskt och annat internationellt forskningssamarbete i . I motion U508 hemställs att de nordiska länderna skallverka för att kriterierna för konsultativ status tas upp på dagordningen vidnästa konsultativa möte inom Antarktistraktaten. I motionen förslås även att denordiska länderna bör gå samman om en gemensam vetenskaplig expedition och motden bakgrunden ansöka om konsultativ status för de nordiska länder som inte hardet. Bakgrunden till yrkandena är oro över de påfrestningar somAntarktis miljö utsätts för genom de alltmer växande vetenskapligaaktiviteterna och expeditionerna i . Motionärerna tar även upp behovetav en mer effektiv administration, vilket skulle innebära deltagandet av flerländer för att säkra att även bibehåller sin karaktär avfredszon och att skyddet av kontinentens natur och miljö vidmakthålls. I den s.k. Brundtlandrapporten som presenterades för FN:sgeneralförsamling 1987 (Our Common Future) behandlas Antarkds och den roll somAntarktistraktaten har spelat för att bevara kontinenten från kärnvapen, skyddadess miljö och natur och dllse att den även sköts på ett sätt somär "i mänsklighetens intresse". I rapporten konstateras betydelsen avatt alla de länder som har intresse av att delta i polarforskning skall gestillfälle härtill. betydelse för de globala atmosfäriska ochoceaniska kretsloppen och för världsklimatet gör att vetenskaplig forskning påkontinenten år av stort intresse för de flesta länder. Detta är något sompåpekas även i motion U508. Utskottet delar de synpunkter som framförs i motion U508om behovet av åtgärder för att tillse att även i framtidenadministreras så att naturen och miljön skyddas och så att dess status somfredszon bibehålls. I syfte att uppnå detta mål krävs en effektiv organisationav de vetenskapliga aktiviteter som pågår och planeras samt av övriga områdenav gemensamt intresse (krillkonventionen, sälkonvendonen och den kommandemineralre-sursregimen). En effektiv organisation innebär i Antarktistraktatensfall möjlighet till deltagande av alla länder som har intresse härav. Utskottethar tolkat den svenska åtgärden att nu söka konsultativ status i fördraget sombl.a. betingad av en önskan att axla vårt ansvar i vad gäller bevarandet av denglobala miljön, vari spelar en viktig roll. För att kunna få konsultativ status och därmed bli medlemi de beslutande mötena inom fördraget krävs enligt vad som beskrivits ovan"betydande vetenskaplig forskningsverksamhet" i . krav påavsevärda ekonomiska resurser varför, såsom påpekas i motionen, UU1987/88:32 mångaländer inte har möjlighet att delta. Problemet tas även upp i Brundtlandrapportenoch är naturligtvis inte obekant för de konsultativa Utvecklingen går därför, enligt vad utskottet erfarit,mot en gradvis uppmjukning av kriterierna för konsultativ status, vilkettroligen kommer att öppna möjligheter för ett större antal intresserade Med tanke på den påfrestning på miljö som redan nu är förhanden är det utskottets förhoppning att ökat samarbete och gemensammavetenskapliga expeditioner blir regel . Utskottet anser att det nordiska samarbete som redan ägtrum och som planeras för den svenska expeditionen till Antarkds sydsommaren1988-1989 är ett steg i rätt riktning i detta avseende. Med det ovan anförda får yrkandena 1 och 2 i motion U508anses besvarade. att förklarar yrkandena 1 och 2 i motion1987/88:U508 besvarade med vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), AxelAndersson (s), (), (), (), (), (), (), BrittaHammarbacken (c), (), (), (vpk), () och ().