bet · GB01JoU5 · 1987-12-31 00:00:00 — JoU 1987/88:5 I betänkandet behandlas ett 20-tal motioner från allmännamotionstiden om olika naturvärdsfrågor. Motionerna gäller i huvudsakföljande ämnesområden. Motionerna avstyrks av utskottet med hänvisning bl.a. tillpågående överväganden om naturvårdsförvaltningen och om naturvårdsobjekt ifjällvärlden. I fråga om ersättnings- och lagstiftningsfrågor hänvisas främsttill beslut om ny plan- och bygglag, naturresurslag m.m. Tillbetänkandet fogas 17 reservationer. Motion 1986/87 :Jo236 av m. (m), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 5) att som sin mening gerregeringen till känna att den enskilde skall ha full ersättning för intrång ibruknings- och äganderätt. Motion 1986/87:Jo3l4 av m. fl. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 9) att som sin mening gerregeringen till känna att inventeringen av skyddsvärda naturområden snarastskall slutföras samt att därefter föreläggs förslag om framtida skyddför dessa områden. Motion 1986/87 :Jo704av m. fl. (m), vari yrkassäviu nu är i fråga (yrkandena 3, 4, 5, 7, 8 och 10), 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de påverka de områdena i och nationalparker skall överföras till naturreservat, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att bör blinationalpark, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnationalparker och naturreservat. 1 1987/88. 7. att riksdagenhos regeringen begär utvärdering om huruvida syftet JoU 1987/88:5 mednuvarande naturreservat är uppfyllt, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändringar av naturskyddslagen i syfte attskydda utrotningshotade arter, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till markägare för försvårande avpågående markanvändning och för värd av värdefulla naturparker. Motion 1986/87 :Jo705 av (), vari yrkas 1. alt hosregeringen begär en översyn av bestämmelserna för dispensförfarande ochhandläggning av överklagningsärenden i frågor som angivits i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att berörda markägare skalltillerkännas skälig ersättning för det inträng som bildandel av tillfälliganaturreservat medför, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ersättnings-mark bör garanterasberörda markägare vid bildandet av naturreservat eller vid motsvarande formerav intrång på enskilt ägd mark. Motion 1986/87:Jo715 av m. fl. (m), vari yrkasmed hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo205, att hosregeringen begär förslag till sådana ändringar av naturvårdslagen (1964:822)att strandskyddet utformas i enlighet med vad som i motionen anförts. Motion 1986/87:Jo722 av m. fl. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ombehovet av en översyn av 21 § skogsvärdslagen, så att naturvårdshänsyn bättrekan tillvaratas. Motion 1986/87 :Jo723 av (), vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om översyn av skogsvärdslagen och naturvårdslagen för skydd av hotadearter. Motion 1986/87 :Jo724 av och (), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts beträffande information i anslutning till vilthägn. Motion 1986/87:Jo762 av (), vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna de riktlinjerför vården av det svenska kulturlandskapet som anförs i motionen. Motion 1986/87:Jo780 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom tillägg till den svenska CW-listan. Motion 1986/87:Jo781 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ny naturvårdslag. Motion 1986/87:Jo794 av Per och (), vari yrkas att hos regeringen begär att vidtaråtgärder för att ge Gullhögsfloarna ett varaktigt skydd. Motion 1986/87 :Jo802 av (), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande10), att beslutar förklara med dess källvat-. JoU1987/88:5 ten och biflöden som nationalälv, med ett skydd motsvarandenationalparkers. Motion 1986/87:Jo803 av m. fl. (fp), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 32, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 52 och53), 32. att hos regeringen begär förslag omytterligare reservat, 42. att riksdagenhos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta ettförslag till ny naturvärdslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 43. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark iSjaunjaomrädet, 44. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark iTaavavuomaomrädet, , 45. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark i Rogenomrädet, . 46. alt riksdagenhos regeringen begären plan för skydd av fjällvärlden, 47. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om StoraSjöfallets nationalpark, 49. att hos regeringen,begär att de fjällnäraskogar för vilka överenskommelser träffats om skydd skyddas somnaturreservat, 52. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd förvåtmarkerna, 53. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatserför flora- och faunavård. Motion 1986/87:Jo827 av m. fl. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om skälen till att göra till nationalpark. Motion l986/87:Jo828 av m. fl. (m), vari yrkasatt beslutar om sådan ändring i naturvärdslagens 18 c § att naturligavattensamlingar och märgelgravar även omfattas av de prövningsbestämmelser somgäller för sjö. Motion 1986/87:Jo834 av m. fl. (fp), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 6 och 7), med hänvisning till vad somanförts i motion 1986/87 :A490, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om störreresurser till förfogande för genomförande av naturvärdsplaner, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bättre beslutsunderlagi den fysiska planeringen när det gäller våtmarker. Motion 1986/87 :Jo837 av m. (c), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 3) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om initiativ för att fäAntarktis förklarat som internationell nationalpark. 1987/88. Utskottet JoU 1987/88:5 Inriktning av naturvårdsarbetet. Nationalparker,naturreservat m. m. 1 motion Jo314 yrkande 9 av m. fl. (vpk) krävsåtgärder för en samordning av skyddet av hotade arter, unika naturområden ochområden med representativ natur. För detta krävs en samordnad, landsomfattandenaturvärdsstrategi som kan fungera som underlag för en rangordning av skyddsintressena.En totalinventering av skyddsvärda områden bör göras med underlag frän länensnaturvårdsplaner, och urskogsinventeringsamt utredning om naturtyper i . De områden som därmed bedöms skyddsvärdamåste garanteras skydd för framtiden. I motion Jo704 av m. fl. (m) diskuterasprinciperna för bildande av naturreservat m. m. Enligt motionen bör begreppetnaturskydd renodlas. Naturreservat bör inrättas i första hand för att bevarasärskilda naturtyper men inte av hänsyn till rekreation och friluftsliv. Mångaav dagens naturreservat bör få ändrad status. Regeringen bör därför ges iuppdrag att utvärdera syftet med nu befintliga naturreservat (yrkandena 5 och7). Vidare framställs yrkanden om specificerade skyddsinsatser, bl. a. förSjaunjaomrädet, som enligt motionen bör bli nationalpark. De nuvai-ande nationalparkernaAbisko och bör ombildas till naturreservat såvitt avser deområden som är påverkade av olika exploateringsätgärder. Som en allmän princip beträffande nationalparker anförmotionärerna att skyddet för dessa måste vara mycket starkt. Ingrepp bör få skeendast efter lagstiftning i särskilda fall. 1 motion Jo762 av () föreslås åtgärder förskydd av det svenska kulturlandskapet. Lantbrukare bör i större omfattninganlitas och ersättas för den natur- och kulturminnesvårdsinsats de utför.Det direkta ansvaret för hävden av ett skyddsobjekt bör ligga så nära objektetsom möjligt, gärna i kombination med driften av ett jordbruksföretag.Sköt-selarbetel bör inte vara beroende av beredskapsarbeten. En omfördelningbör ske av medel från anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder tillanslag för direkta vårdinsatser. I motion Jo802 yrkande 10 av () anförs attde oulbyggda Norrlandsälvarna är en oersättlig miljöresurs som måste bevaras.Mycket talar för att frågan om ytterligare utbyggnad av dessa älvar kanaktualiseras i samband med beslut om kärnkraftens avveckling. bördärför enligt motionen klassas som "nationalälv", eftersom den harflera unika kvaliteter. I motion Jo803 av m. fl. (fp) framförsett flertal yrkanden om olika naturvårdsfrågor. Ytterligare reservatmåste inrättas med hänsyn bl. a. till planerna på sandsugning och tillföroreningarna i haven som,hotar sälstammen (yrkande 32). Vidare yrkas en radspecificerade skyddsinsatser, såsom inrättande av nationalparker i ,Taavavu-oma och Rogenomrädet. Delar av börinförlivas med Sareks nationalpark resp. en ny nationalpark i (yrkandena 43 45 och 47). Enligt yrkande 46 bör det svenska fjällområdet gesett bättre och mervaraktigt skydd mot exploatering. De fjällnära skogar som enligt JoU 1987/88:5uppgörelse mellan berörda myndigheter m. fl. undantas från skogsavverkning böravsättas som naturreservat (yrkande 49). Enligt yrkande 53 måste flora- ochfaunavårdsarbetet ges ökad tyngd. Det anslag för vård av hotade arter m. m. somnyligen inrättats är ett steg i rätt riktning. Ytterligare åtgärder krävs docki form av fridlysning, inrättande av djurskyddsområden, forskning ochinventeringar m. m. Enligt motion Jo827 av m. fl. (s) finns deten rad skäl som talar för att i ombildasfrän naturreservat till nationalpark. Växt- och djurlivet i området är mycketspeciellt. Även pä grund av de kulturhistoriska värdena är området avriksintresse. De sociala värdena med hänsyn till friluftsliv och rekreationm. m. är betydande. I motion Jo834 av m. fl. (fp) yrkas attlänsstyrelsen erhåller större resurser för alt genomföra upprättadenaturvårdsplaner (yrkande 6). Motiveringen återfinns i motion A490 om regionalpolitiskaätgärder för . Med nuvarande medelstilldelning kommer enligt motionengenomförandet av "länets" naturvårdsplan att ta . Utskottet får inledningsvis erinra 1986 lagt fram förslag om administration ochansvarsfördelning samt skötsel och ekonomi såvitt avser landetsnaturvårdsobjekt (Ds Jo 1986:4). Förslagen bereds i miljö- ochenergidepartementet. I avbidan på resultatet av denna beredning bör riksdagenenligt utskottets mening inte fatta beslut som innebär väsentliga avvikelserfrån nu gällande principer för naturvärdsförvaltningen eller ställer krav päökade resurser för angivna ändamål. Yrkandet i vpk-motionen Jo314 (yrkande 9) om en samordnad,landsomfattande naturvärdsstrategi och en totalinventering av skyddsvärda områdeni landet avstyrks med hänvisning till vad utskottet anfört. Utskottet är ej heller berett att tillstyrka yrkande 6 ifp-motionen Jo834 om ökade resurser för länsstyrelsernas naturvårdsarbete.Utskottet utgår frän att det finns anledning att återkomma till frågan isamband med budgetberedningen för nästkommande budgetär. I anslutning till motion Jo704 av m. fl. (m)får utskottet anföra följande. De grundläggande bestämmelserna om nationalparker och naturreservatfinns i naturvårdslagen (1964:822). Nationalparkerna åtnjuter somnatur-skyddsområde ett särskilt kvalificerat skydd. För att ytterligare tryggadessa områden finns särskilda förbehåll även i andra författningar, t. ex.gruvlagen (1974:342), väglagen (1971:948) och lagen (1974:890) om vissamineral-fyndigheter. Ingrepp i en nationalpark i samband med exploatering e. d.kräver medgivande. har tidigare, på förslag av jordbruksutskottet,slagit fast vissa principer rörande intrång i nationalparker (JoU 1979/80:39).Därvid anfördes bl. Utskottet anser i likhet med vad föredraganden anfört att man måste seallvarligt på varje intrång i en nationalpark, oberoende av intrångets -' omfattning.Syftet med nationalparkerna är att ät samtid och eftervärld JoU, 1987/88:5såsom en hela nationens tillhörighet skydda sammanhängande större områden,vilka utgör karaktäristiska prov pä ursprungliga eller av kulturinflytelserrelativt oberörda landskapstyper med tillhörande ytbildning, växtvärld ochdjurvärld. Som orörda referensområden för vetenskaplig forskning har parkernaen viktig funktion. Detta innebär att i princip varje ingrepp av nu ifrågasattkaraktär i en nationalpark strider mot syftet med tillkomst.Mot denna bakgrund vill utskottet starkt understryka vikten av altnationalparkernas områden bevaras intakta för framtiden och att den allrastörsta restriktivitet iakttas när sådana ingrepp av någon angelägen anledning aktualiseras. Utskottet finner med hänvisningtill det anförda att yrkande 5 i motion Jo704 inle påkallar någon vidareåtgärd, såvitt avser skyddet för nationalparker. Någon utvärdering av syftetmed skyddsformen naturreservat enligt yrkande 7 i motionen är utskottet ejheller berett att förorda i avbidan på resultatet av bl. Motion Jo762 (c) går i huvudsak ut pä att ansvaret för,värden av ett nalur-vårdsobjekt bör ligga så nära objektet som möjligt och attdet bör finnas möjlighet alt ersätta t. ex. en jordbrukare för direktavärdinsatser. Utskottet vill härvidlag erinra om att medel utgår från anslagetSärskilda projekt på naturvärdens område för bl. a. stöd till jordbruksföretag.Enligt ett pressmeddelande frän miljö- och harregeringen beslutat att naturvärdsverket får använda 10 milj. kr. för sådantstöd, i syfte att bevara ett urval värdefulla ängs- och hagmarker. Motionen fåranses i huvudsak tillgodosedd och påkallar ingen ytterligare åtgärd frän riksdagenssida. Det får enligt utskottets mening ankomma i första hand påberörda länsstyrelser att bedöma behovet av ytterligare reservat, motbakrund av eventuella planer pä sandsugning m. m. Det kan tilläggas attlänsstyrelsen i beslutat inrätta ett marint naturreservatom ca 700 km- i anslutning till Salvorev i . Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo803 yrkande 32. I anslutning till motionsyrkandena om specificeradeskyddsinsatser i fjäll- . världen m. m. får utskottet anföra följande: Olika frågor om naturvärdsobjekt i fjällområdena harupprepade gånger blivit föremål för behandling (bl.a. JoU1984/85:11, 1985/ 86:10,1986/87:3). Utskottet har därvid bl. a. hänvisat tillnaturvårdsverkets fjällulredning, som ligger till grund för verkets och berördalänsstyrelsers arbete med en naturvårdsplan för fjällen. Naturvårdsverketsarbete omfattar bl.a. de nordliga nationalparkerna. Uppdraget skall redovisassenast . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo704 yrkande 3 delvis och yrkande 4 samt Jo803 yrkandena 43 och 47,såvitt avser och . Vidare avstyrks motion Jo704 yrkande 3 i återstående del,såvitt avser nationalpark. Med samma hänvisning avstyrks motion Jo803 yrkandena 44och 45 såvitt avser nationalparker i Taavavuoma och Rogenomrädet. Enligtlagen (1987:12) om hushållning med naturresurser är större delen av JoU1987/88:5 fjällvärlden av riksintresse med hänsyn till de natur- ochkulturvärden som finns i områdena. Exploateringsföretag och andra ingrepp imiljön i dessa områden får komma till stånd endast under vissa, restriktivtangivna förutsättningar. I lagen regleras även skyddet för de fyrahuvudälvarna, däribland (3 kap. 6 §). Dessa är enligt lagenskyddade mot exploatering. I samband med behandlingen av förslaget tillnalurresurslag behandlade bostadsutskottet motionsyrkanden om att Kalixälvenm. älvar skulle klassas som nationalälvar. Enligt bostadsutskottet kundemotionerna anses tillgodosedda genom att de fyra huvudälvarna omfattas av 3kap. 6 § naturresurslagen (BoU 1986/87:3 s. 34 f.). Utskottet gör samma bedömning i fråga om motion Jo802yrkande 10 (c) om skyddet för och avstyrker därför yrkandet i fråga. Frågan om en nationalpark i Sundbyholmsarkipelagenbehandlades senast i jordbruksutskottets betänkande 1986/87:3. På utskottets förslaglämnades den då aktuella motionen utan vidare åtgärd med hänvisning till attnaturvärdsverket arbetade med en plan över sådana områden i landets södra delarsom borde ges nationalparksskydd. En arbetsgrupp inom arbetar alltjämt medhithörande nationalparksfrågor m. m. RidöSundbyholmsområdet kommer att granskassärskilt av arbetsgruppen. Uppdraget skall redovisas . Det anförda innebär att motion Jo827 (s) ej påkallar någonsärskild åtgärd frän sida. Yrkandena 46 och 49 i motion Jo803 (fp) avstyrks medhänvisning främst till att domänverket inrättat 70 domänreservat längsfjällkedjan. Syftet med reservalen är att skydda stora arealer fjällnära skogoch angränsande fjällmark för framtiden. Totalt omfattar reservaten ca 1,2milj. ha mark, varav ca 420 000 ha produktiv skogsmark och fjällbjörkskog.Parallellt med de fjällnära domänreservaten inrättar berörda länsstyrelserytterligare ett 50-tal naturreservat, huvudsakligen pä domänverkets marker. Defjällnära naturreservaten byggs upp kring de urskogsområden som undersökts inaturvärdsverkets urskogsinventering. Vad beträffar flora- och faunavårdsarbetet bör följandeframhållas: har startat ett särskiltprogram för flora-och faunavärd. har kunskaper om hotadeoch sällsynta arter tagits fram och hot mot dessa kartlagts. Dagens teknikinom framförallt de areella näringarna åstadkommer mycket snabba förändringarvad gäller djurens och växternas livsbetingelser. Enligt uttalanden av miljö-och energiministern bör arbetet nu inriktas på en genomgång av vilka åtgärdersom behövs för olika arter i avsikt att vända utvecklingen, liksom en bedömningav var resurserna bäst bör användas och hur de bör samordnas (prop.1986/87:100bil. har också ett internationellt ansvar för fleraarter. Förutom vissa växtarter gäller detta flera av de stora rovdjuren,exempelvis björn, lo och järv. Även salarna är aktuella i detta sammanhangliksom pilgrimsfalk och örn. För att möta dessa behov har beslutatom ett nytt anslag för särskilda insatser för värd av hotade arter 1 (JoU1986/87:17 p. För /88 har anvisats ett reservationsanslagav 2 milj. kr. I * * 1987/88. Yrkande 53 i motion Jo803 får enligt utskottets meninganses i hög grad JoU 1987/88:5 tillgodosett med vad som anförts ovan. 1 motion Jo803 av m. fl. (fp) yrkande 52understryks våtmarkernas betydelse från ekologisk synpunkt. Som ostörda områdenför djur och växter och som inslag i landskapsbilden har våtmarkerna ettstortbevarandevärde. Med hänsyn till exploateringsintressen m.m. måste i den fysiskaplaneringen ägnas större uppmärksamhet åt våtmarkerna. Beslutsunderlaget måsteförbättras genom en planmässig satsning på forskning och rikstäckandeinventeringar. För många områden är det aktuellt med reservatsbildning. Även i motion Jo834 av m. fl. (fp) yrkande 7anförs att ett bättre beslutsunderlag krävs i den fysiska planeringen såvittavser våtmarker. Utskottet erinrar om att det sedan den 1 juli 1986föreligger tillståndspliki för markavvattning enligt 18 c § naturvårdslagen(prop. 1985/86:159, JoU 21, rskr. Syftet med denna lagändring var allförstärka skyddet för bl.a. våtmarker som är värdefulla frånnalurvärdssynpunkl. I nyssnämnda proposition gjordes följande uttalanden omvåtmarkerna: En avgörande förutsättning för en godnaturresurshushållning i fråga om våtmarkerna är att vi har tillfredsställandekunskaper om våtmarkerna, deras antal och karaktär. Denna kunskap nås bl. a.genom de inventeringar av våtmarkerna som utför i samarbetemed länsstyrelserna i , , , , ,, , , och . I flertaletav de nu nämnda länen beräknas inventeringsarbetet vara avslutat , medanarbetet i och , där våtmarksarealen är mycket stor,väntas vara slutfört . I flertalet av landets övriga län harlänsstyrelserna utfört egna inventeringar. Genom de nu beskrivna inventeringarna bör det vara möjligtatt successivt fä ett bättre underlag för bedömningar av olika våtmarkersskyddsvärde. Utöver denna form av inventering pågår också en mera riktadinventeringsverksamhet. Regeringen gav således statens energiverk iuppdrag att genomföra en torvmarksinventering i syfte att öka kunskaperna omtorvmarkernas förutsättningar för energiproduktion. Denna inventering skallbedrivas i samarbete med och vara slutförd senast den 30september 1986. Det är viktigt att den kunskap vi har om behovet av attskydda våtmarkerna förs ut till dem som har inflytande över dessa markersutnyttjande eller bevarande. Särskild betydelse i detta sammanhang har denrådgivning som skogsvårdsstyrelser och lantbruksnämnder lämnar till markägare iolika produktionsfrågor. Såsom framhållits bl. a. i prop. 1985/86:74 om jordbruksforskning,m.m. är det viktigt att rådgivningen inom lantbruket i ökad utsträckning kommeratt omfatta rådgivning om produktionsmetoder som innebär ett ökathänsynstagande till miljöskydds- och naturvårdsaspekter. Också forskningen om våtmarkerna måste vidgas ochintensifieras. Som ett uttryck för detta behov vill jag se det långsiktiga,tvärvetenskapliga program för skogsforskning som skogs- och jordbruketsforskningsråd lagt fram. Programmet omfattar en intensifierad och vidgadforskning kring skogsskötselpå våra marker. 1 regeringens skrivelse till om forsk- ningrörande skog och miljö (1985/86:76) har förordats att forskningsprogrammetgenomförs. Utskottetkan instämma i motionärernas synpunkter på våtmarkernas bety- JoU 1987/88:5delse frän ekologisk synpunkt. Emellertid framgår av de ovan refereradeuttalandena att regeringen och berörda myndigheter fäster stor vikt vid att detfinns tillfredsställande kunskaper om våtmarkerna. Någon särskild åtgärd medanledning av motionerna Jo803 yrkande 52 och Jo834 yrkande 7 synes intepåkallad. I motion Jo780 av () behandlas deninternationella våtmarkskonventionen (Convention on Wetlands) och den listaöver internationellt viktiga våtmarker som är fogad till konventionen. Dennaförteckning, den s.k. CW-listan, upptar för del 20 objekt. Enligtmotionen bör även , den inre delen av och delar av Lundåkrabuktenföras upp på den svenska listan över våtmarker av internationell betydelse. Utskottet vill framhålla att frågan närmast tillhörregeringens och kompetensområde. Vid pågårför närvarande en översyn av den s. k. CW-listan som omfattar svenskavåtmarker av internationell betydelse. Listan upptar 20 områden. Underhösten 1987 kommer verket att för regeringen lägga fram förslag om utökning avCW-listan med troligtvis 7 eller 8 nya områden. Motionen avstyrks medhänvisning till vad sålunda anförts. I motion Jo794 av Per och (bådafp) yrkas att får i uppdrag att vidta åtgärder för att skyddaGullhögsfloarna, ett vätmarksområde i . Enligt flera bedömare liggerområdets naturvärden på en hög internationell nivå. Området hotas emellertidav planerad torvexploatering i . Gullhögsfioarna är ett vätmarksområde i somanses ha högt skyddsvärde. Området är av riksintresse för den vetenskapliganaturvärden. Ett företag har beviljats s. k. undérsökningskoncession förtorvbrytning för viss del av Gullhögsfloarna enligt lagen (1985:620) om vissatorv-fyndigheter. och i har påuppdrag av regeringen genomfört en utredning av skyddsvärdet för Gullhögsfloarnaoch några angränsande våtmarksomräden. Ansökan om bearbetningskoncession förGullhögsfloarna har ännu ej inkommit till . Enligt uppgift frånlänsstyrelsen har man för avsikt att ytterligare utreda skyddsbehovet förGullhögsfloarna innan man tar ställning till en eventuell ansökan om bearbetningskoncession. Av det anförda framgår att frågan om exploatering avGullhögsfloarna ännu inte prövats slutgiltigt i fråga om vare sig områdetsnaturvärden eller dess lämplighet från torvbrytningssynpunkt. Utskottet serdärför ingen anledning för att i detta ärende föregripalänsstyrelsens prövning och avstyrker således motion Jo794. I motion Jo828 av m. fl. (m) yrkas attbestämmelserna i 18 c § naturvårdslagen om prövning av vissamarkavvattningsföretag utvidgas till alt gälla även naturliga vattensamlingaroch märgelgravar. En liknande motion behandlades i utskottets betänkande JoU1985/86:21 om tillståndsplikt för markavvattning m.m. Därvid anförde utskottetbl.