bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Annorlunda är läget när EG själv ännu inte har lagt fasten egen politik. Det gäller bl.a. den dominerande delen av de åtgärder somförutses vidtas på grundval av EG:s vitbokför den inre marknaden. Här är enligt regeringens uppfattning möjligheterna förett land som att påverka utformningen av gemensamma västeuropeiskabestämmelser större. Svårigheterna skall dock inte underskattas. Erfarenhetenfrän tidigare förhandlingar visar att det inte är lätt att fqrenautanförstående länders önskemål om samråd och medinflytande med EG:s krav påbeslutsautonomi. Det gäller enligt regeringen i synnerhet på sådana områden därbehovet av information och samråd är särskilt stort. Sammanfattning av motionsyrkandena avseende den del av betänkandetsom behandlar integrationen allmänt. Utgångspunkter för samarbete med betonar i motion U5 att den västeuropeiskaintegrationen inte enbart är en fråga om relationerna till EG utan till i dess helhet. Därför anser att begreppet EES, det Europeiska Ekonomiska samarbetsområdet med öppenhet mot omvärlden är uttryck för en principe- illt viktig syn. anser även att netutralitetspolitikinte kan förenas med medlemskap i . Därmed saknar denna fråga enligt aktuali tet, vilket bör komma till klart uttryck vid behandling av propositionen, ' anser i sin partimotion U6 att det förSveriges del borde vara möjligt och önskvärt att inom vida områden delta i enintegration med andra demokratier i . Den gräns som enligt folkpartietsmening sätts för Sverigesmedverkan i den europeiska integrationen gäller de områden där UU1987/88:24 av härisyn till sin neutralitetspolitik måste förbehålla sigfullständig nationell handlingsfrihet. Det är enligt fp sak attsjälvständigt besluta och deklarera vilka dessa områden är. anser det avgörande härvidlag bör vara att viinte i något sammanhang genom samråd och samarbete med andra länder iutrikesfrågor komprometterar vår beslutsamhet att föra en utrikespolitik somsvarar mot de krav neutralitetspolitiken ställer. Frågan i vilken mån en sådanpolitik är möjlig att förena med medlemskap i saknar vi enligt fp förnärvarande anledning att ta ställning till, dä ansökan om medlemskap i inteär aktuell. anser dock att denna aspekt på långsiktigamedverkan i den västeuropeiska integrationen bör bli föremål för en inträngandeanalys. Målet för svensk EG-politik bör enligt fp i samma motionvara att svenska medborgare och företag på vitbokens alla områden får åtnjutasamma fri- och rättigheter som medborgare och företag i EG:s medlemsländer samtatt svenskar och svenska företag inte i något hänseende skall diskrimineras.Folkpartiet konstaterar i detta sammanhang att regeringen underlåtit att göraen nödvändig helhetsbedömning av de s.k. fyra friheternas (fritt flöde avmänniskor, varor, kapital och tjänster) samlade betydelse för del.Dessutom anser fp att regeringens ambitioner synes goda i vad gäller enintegration av varuhandeln men att ambitionen på de andra områdena är svagare. 1 motion U522 konstaterar fp under hänvisning tillpärtimotionen U6, att inte kan ställa sig utanför den europeiskaintegrationen. Om svenska företag inte ges samma förutsättningar på denvästeuropeiska marknaden som konkurrenterna i EG så leder detta, enligt fp,till svårigheter för svenskt näringsliv. framhåller även betydelsenav utbildning och arbete i annat land. Detta främjar enligt fp förståelsen ochgemenskapen mellan kulturer och länder och gagnar alla parter. I samma motion hävdar fp att arbetet med den inremarknaden måste leda till en parallell utveckling i och inom övrigaEFTA-länder. Moderata samlingspartiet presenterar i sin partimotion U7egna riktlinjer för samarbetet med EG. Målet för en svensk Europapolitik börenligt (m) vara att bör avslå de riktlinjer som regeringen förordar ipropositionen, eftersom dessa inte är tillräckligt långtgående. Vidare anser matt skall delta i strävandena att skapa en västeuropeisk gemensammarknad, omfattande samtliga 18 länder i EFTA och EG och präglad av frirörlighet för varor och tjänster, människor och kapital och med minsta möjligagränskontroll mellan nationerna. bör enligt m tillvarata alla möjligheter som finnsatt med bibehållen neutralitetspolitik utvidga och fördjupa deltagandet iEG-samarbetet. Inga anslutningsformer bör i förväg uteslutas. Att ge en fast plats i det framväxandeEuropasamarbetet är en av de allra viktigaste uppgifter regering och riksdagstår inför , anser . Moderata samlingspartiet presenterar en rad åtgärder somskall genomfö ras för att nå målet, dvs. att inom den västeuropeiska marknaden säkerställa ' 1 likvärdigavillkor för svenska företag- såväl varu- som tjänsteproducenter - i UU1987/88:24 jämförelse med företagen i övriga delar av samt attsäkerställa likvärdiga villkor för invånare i fråga om rätten tillgränsöverskridande resor, bosättning, anställning och etablering samt studieroch utbildning. 1 sin motion anser m att regeringen i samarbete med EFTAoch bör bl.a. medverka för en tillväxt och ökad sysselsättning samtett förbättrat skydd för människors liv, hälsa och sociala trygghet, arbetsmiljönoch den yttre miljön. De åtgärder som enligt m bör genomföras för att uppnå envästeuropeisk gemensam marknad och för att säkerställa likvärdiga villkor försvenska medborgare och företag som för medborgare och företag i EG-länderpresenteras i separata yrkanden under resp. område. 1 kommunisternas partimotion U3 yrkasavslag på regeringens proposition med motiveringen att som ettalternativ till EG-harmonisering bör sätta ett aileuropeiskt perspektiv. Enligtvpk måste friare handel, ekonomiskt och kulturellt samarbete mellan allaeuropeiska länder eftersträvas. Enligt vpk gynnas avspänning och fred endastmed en sådan inriktning på europapolitiken medan EG. enligt partietsuppfattning, regionaliserar och tenderar att konservera kärnvapenhotet. kommunisterna har enligt motion U3 en igrunden annan syn på vad svensk Europapolitik och internationell politik börvara. Vpk är internationalister. Mot EG:s regionalisering av sätterpartiet utvecklingen av alleuropeiska förbindelser och handel. Vänsterpartietkommunisterna vill se en utveckling av internationella strukturer som FN ochdess specialorgan, , och olika initiativ syftande till globalrättvisa och avspänning. Detta stämmer enligt partiet med den svenskaalliansfrihetens tradition. Det möjliggör för att tillsammans med andraEFTA-länder arbeta för en alleuropeisk utveckling, en utjämning mellan Öst- ochVästeuropa, anser vpk. I motion U524 framförs åsikten att bör ta slutligställning till framtida relationer till EG vid mitten av 1990-talet.Motionären delar regeringens uppfattning att det inte nu är aktuellt förSverige att ansöka om medlemskap i . Däremot borde, enligt motionären,ha fått ökad erfarenhet och kunskap omsamarbetets för- och nackdelar. Man kan inte utesluta möjligheten av enfolkomröstning för att lösa frågan om anslutning i mitten av1990-talet anser motionären. I motion U2 (s) yrkas att verkar för attalkoholdrycker och tobak undantas från integrationsarbete med EG. Eftersomdessa två produkter är så destruktiva för folkhälsan anser motionärerna detinte vara möjligt att låta marknadsekononiiska krafter härja fritt. I motion So 409 (m) yrkas att bör samarbeta medEG-länderna i kampen mot cancer och ansluta sig till en gemensam europeiskstrategi mot tobakens skadeverkningar. Uppföljning, organisation, praktiskt agerande anser i sin partimotion U5 att enparlamentarisk delegation bör tillsättas för att kunna medverka vidhandläggningaren ay integrationsfrågorna. Delegationen bör, enligt c ha insyni det löpande beredningsarbetet såväl inom landet som internationellt och vara forum för avstämningar om UU1987/88:24 principiella riktlinjer och inför viktiga förhandlingar. anser i sin partimotion U6 att det är en bristatt propositionen saknar en analys av den svenska industristrukturen och därmedav helhetens betydelse för svenskt näringsliv av den framväxande integrationeninom EG:s olika områden. En sådan analys bör enligt fp genomföras. Moderata samlingspartiet anser i sin partimotion U7 attregeringen, för att säkra ett svenskt deltagande i den västeuropeiskaintegrationen, bör arbeta för ett nära och gott samarbete med påolika områden och med regeringsorganen i EG:s huvudstäder. Även i motion U 524 (c) tas frågan om närmare kontaktermed EG-parlamentét upp. I motionen föreslås ett system med observatörsplatserför svenska parlamentariker vid EG-parlamentet. Regeringen bör vidare; enligt motion U7 (m). i erforderligutsträckning främja kontakter mellan svenska organisationer, folkrörelser ochenskilda sammanslutningar och motsvarande för EG gemensamma instanser. Regeringen bör även enligt m initiera en bredinformationsverksamhet inom om det västeuropeiska integrationsarbetetsamt arbeta för att ett för deEuropeiska Gemenskaperna öppnas i , Därtill bör enligt m regeringen förstärka den internasamordningen inom i fråga om Europasamarbetet under ledningav en särskild statssekreterare. Samarbete med , Norden-EG samt samarbete med EFT.4och mellan EFTA-EG I motion U4 (s) framhålls det nordiska samarbetet, ochmotionärerna anser att detta samarbete bör vidareutvecklas och utgöra enförebild för de svenska insatserna i ett bredare europeiskt samarbete. anser i sin partimotion U5 att det svenskadeltagandet i den västeuropeiska integrationen i största möjliga utsträckningbör ske inom EFTA:s ram. EFTA bör stärkas. konstaterar c attEFTA-länderna inte har en alltigenom ensartad syn: framför allt bör skillnaderi geografiskt avseende uppmärksammas, vilka medför att med Västeuropaintegrerade nordiska lösningar ter sig särskilt naturliga. anser att det är angeläget att den analys avförutsättningarna för nordiskt samarbete i det västeuropeiskaintegrationsperspektivet, varom förslag har väckts i , kommer igång utan dröjsmål. Moderata samlingspartiet anser i motion U7 att regeringenbör stärka och bredda det nordiska samarbetet, i synnerhet i syfte attunderlätta de nordiska ländernas deltagande i en västeuropeisk gemensammarknad. I vad gäller samarbete inom EFTA anser m att regeringenbör stärka och bredda samarbetet inom EFTA och bl.a. förbättraEFTA-sekretariatets kapacietet när det gäller att samordna och förberedakontakterna med EG. Moderata samlingspartiet anser vidare i sin motion U7 attsträvandena att säkra ett svenskt deltagande i den västeuropeiska integrationenkan uppnås på tvåsätt, antingen genom multilaterala överenskommelser mellan EFTA- 13 länderna och EG,särskilt i frågor där det liggeri EFTA :s och EG :s samfällda - intresseatt åstadkomma gemensamma lösningar, eller,genom bilaterala UU 1987/88:24 formella eller informella överenskommelser mellan och EG, spe ciellt i frågor som är av specifikt svenskt intresse. Allmänna synpunkter på roll i det europeiskasamarbetet har det funnits en strävan motnärmare handelspolitiskt och ekonomiskt samarbete mellan de västeuropeiskaländerna. fördes förhandlingar inom dåvarande OEEC() om frihandelssamarbete i . Dessa ledde till en avveckling avkvantitativa handelshinder och en frigörelse av betalningarna men inte till enavveckling av tullarna i . bildades () av de sex länderna , . , ,och , och undertecknade samma länderRomfördraget, genom vilket den europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) och deneuropeiska atomenergigemenskapen (EUROATOM) skapades. Tullarna mellan de sexländerna avskaffades successivt. Det slutliga målet var en ekonomisk union.Medan förhandlingarna om EEC ännu pågick fördes överläggningar om att bildaett frihandelsomräde i omfattande alla OEEC;s medlemmar. Dessaförhandlingar ledde inte till avsett resultat. I stället bildade år 1960Danmark, , , , , och Österriketillsammans den europeiska frihandelssammanslutningen, EFTA, Därmed hade delats på tvä handelsblock. EFTA:shuvudsyfte var frihandel mellan de sju medlemsländerna; ett andra syfte var attmedlemsländerna skulle förbättra sitt utgångsläge för förhandlingar med EEC,Strävan var fortfarande att skapa ett frihandelsomräde i hela . gjordes två gånger försök att utvidga EECtill att omfatta fler medlemmar, framförallt . Vid det förstatillfället-år 1961 - ansökte , tillsammans med och , omassociation till EEC med de förbehåll som föranleddes av vårneutralitetspolitik. Vid det andra tillfället - - framhöll den svenskaregeringen att den för sin del inte ville utesluta någon anslutningsforrn,således ej heller medlemskap. Den skillnad som fanns i den svenska bedömningenår 1961 och berodde på utvecklingen inom EEC; framför allt hade detöverstatliga elementet i det dåvarande sexstatssamarbetet tonats ned. Parallellt med strävandena att vidga det handelspolitiskasamarbetet i planerade de nordiska länderna en gemensam nordiskmarknad. Det visade sig emellertid att de politiska förutsättningarna saknadessåväl då det första försöket gjordes som då den s,k, Nordek-planenframlades . 1 stället etablerades en nordisk frihandel inom EFTA:s ram. När EG:s medlemsländer deklarerade sinberedskap att uppta nya medlemmar och , , och ansökte om medlemsskap aktualiserades på nytt frågan om relatio- 24 Överläggningar mellan och de europeiska gemenskaper- UU1987/88:24 formen försin anslutning till EG öppen, men regeringen slog fast att det för Sverigesdel, inte var möjligt att delta i sådana former av samarbete beträffandeutrikespolitiska, ekonomiska, monetära och andra frågor som enligtregeringens bedömning skulle äventyra möjligheterna att bedriva en I ett senare skede av de inledande överläggningarna mellanSverige och EG - - förklarade regeringen att den kommit tillslutsatsen att utvecklingen inom EG gjort att ett svenskt medlemskap intelängre var en realistisk möjlighet. Regeringen syftade därvid på det närmareutrikespolitiska samarbete som EG:s medlemsländer beslutat inleda och padeföreliggande planerna pä en ekonomisk och monetär union mellan medlemmarna.Kvar stod emellertid de svenska önskemålen om omfattande, nära och varaktigaförbindelser med EG. Enligt den uppfattning borde entullunion mellan och EG eftersträvas. De förhandlingar som sedermera följde mellan ochEG ledde till att ett frihandelsomräde för industrivaror etablerades mellanSverige och EG. Liknande frihandelsavtal ingicks mellan de övriga EFTA-staternaFinland, , , och . Jordbruksområdet lämnadesutanför frihandelsarrangemanget, eftersom det inte ansågs möjligt för ett landsom inte är medlem att delta i EG:s gemensamma jordbrukspolitik. En s.k.utvecklingsklausul togs med i avtalet för att markera att en utvidgning avsamarbetet mellan och EG var möjlig. Genom dessa avtal har skapats det västeuropeiskafrihandelsomräde som , var ett huvudmål för efterkrigstidens handelspolitik.Tullar och handelsrestriktioner har avskaffats mellan alla länder i området.Frihandeln mellan de ursprungliga och de kvarvarande EFTA-länderna har kunnatbevaras. Formen för relationer till de europeiskagemenskaperna har övervägts och prövats var gång EG har stått införgenomgripande förändringar. Det var fallet 1961, 1967 och 1970. har dågjort de bedömningar av sina möjligheter och intressen som situationen krävtvid varje tillfälle. Målet har varit ett aktivt deltagande i denvästeuropeiska integrationen och omfattande, nära och varaktiga förbindelsermed EG. av gav det resultat som då var möjligt attuppnå. Enligt alla bedömningar har avtalet visat sig bli mycket framgångsrikt.Det har sedermera kompletterats med ett samarbete mellan och EG på enrad områden utanför handeln. En miljövårdsöverenskommelse ingicks ochett avtal 1986. står de europeiska gemenskaperna inför ett nytt viktigtskede i sin utveckling. EG har antagit en plan att med utgången av avskaffa återstående hinder för handeln mellan medlemsländerna och att skapa en i fullständig mening fri inre marknad med fri rörlighet för människor, varor, tjänster och kapital. Romtraktaten har ändrats så att beslut med kvalificerad majoritet kan fattas i visa frågor där enhällighet tidigare krävts. Ett tillägg om forskning och teknologiskt samarbete har gjorts i . Det politiska samarbetet (EPS) har formaliserats. har fått vissa nya befogenheter. I syfte att skapa institutionella förutsättningar förde 15 beslutadeåtgärderna har ändringarna i Romtraktaten och i EPS-samarbetet UU1987/88:24 slagits samman till ett dokument, den Europeiska enhetsakten. Genomförandet av en fri inre marknad enligt den s.k,vitbokens intentioner och de övriga besluten innebär en mycket långtgåendebreddning och fördjupning ay samarbetet inom EG. Medlemsländerna kommer attintegreras ytterligare med varandra. Detta är skälet till att ochövriga EFTA-länder ånyo står inför uppgiften att se över sina relationer tillde europeiska gemenskaperna. Den föreliggande propositionen skall ses mot dennabakgrund. I den redogör regeringen utförligt för EG:s samarbetsplaner områdeefter område. Det slås fast att har intresse av att på olika sätt deltai detta integrationsarbete, och det anges vilka vägar som ter sig möjliga. LItskottet, som tagit del av regeringens synpunkter ochriktlinjer, konstaterar inledningsvis att det , till skillnad från vad somvar fallet under frihandelsförhandlingarna , inte är fråga om ensammanhållen förhandling om formen för våra relationer till är grunden för våra förbindelser pä handelsområdet. Vad somförestår är en översyn av våra kontakter på olika sakområden för att om möjligtuppnå att integrationsarbetet inom EG, som accelereras, leder till sammafördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag i somdet gör i EG:s medlemsländer. Liksom syftet varit att minska handelshindreni , måste syftet nu vara att avskaffa hindren för människors, varors,tjänster och kapitalströmmars rörlighet. Detta syfte kan uppnås eller främjas pä en rad olika sätt:genom avtal mellan och EG. pä regeringsnivå eller annan nivå, genom enanpassning av svenska interna regler till vad som gäller inom EG eller genomsamråd mellan och vid utformningen av nya regler. Enligt utskottetsmening är det inte möjligt att ange generellt vilka arbetsmetoder eller vilkainstitutionella former som bäst leder till målet. Detta får i stället prövasmot bakgrund av förhållandena i EG och i på varje enskilt sakområde.Utskottet återkommer härtill i anslutning till behandlingen av yttrandena frånde skilda sakutskotten. Regeringen framlägger för godkännande ett antalallmänna riktlinjer som skall ligga till grund för våra strävanden attåstadkomma ett närmare samarbete med EG. Dessa riktlinjer går väsentligen ut påatt regeringen avser att försöka bredda och fördjupa samarbetet på allasamhällsområden så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Ingetområde undantas på förhand, ingen uppgörelse anses på förhand vara alltförlångtgående. Som framgått av motionsredovisningen framlägger moderatasamlingspartiet (motion U7) riktlinjer för det framtida samarbetet med EG somi några fall går längre än regeringens, I andra fall är motionens riktlinjer,såsom utskottet tolkar dem, väl förenliga med regeringens förslag. Även kommunisterna föreslår i motion U3avslag på propositionen, ehuru av andra skäl. Motionärerna menar att Sverigesoberoende och faktiska möjligheter att få förtroende för vår neutralitetspolitikskulle hamna i fara av ett närmare samarbete även utan medlemskap. I ställetbör i handel och andra utrikes förbindelser inrikta sig på samarbetemed en vidare krets av länder i och utanför . UU 1987/88:24 (motion U6) och (U5) anslutersig i huvudsak till de av regeringens föreslagna riktlinjerna men gör ett antalpreciseringar och lämnar i sina motionsyrkanden förslag till inriktning ochmetoder för det fortsatta arbetet på de olika sakområdena. Utskottet vill med anledning av propositionens ochmotionernas allmänna delar anföra följande. De västeuropeiska länderna är redan i hög grad och påmånga sätt beroende av varandra. Utskottet finner det naturligt att länder somligger nära varandra och har ett nära samarbete reglerar detta samarbete medavtal och överenskommelser av olika slag. Alternativen vore antingen en isolationistisk politikeller medvetna strävanden att styra handelsströmmar och ekonomiskt samarbete ien annan riktning än de söker sig på världsmarknaden. Båda dessa vägar skulleenligt utskottets mening kunna innebära faror för vår ekonomiska styrka ochdärmed i förlängningen för vårt nationella oberoende. Detta hindrar inte att det vid sidan av fördelarna ocksåfinns nackdelar med en nära integration med andra länder. Farhågor harframförts att möjligheter att föra en ansvarsfull miljöpolitik elleren rättvis socialpolitik eller skattepolitik skulle kunna äventyras av ett närasamarbete med EG. Utskottet återkommer till denna fråga i de senare sakavsnittenmen vill redan nu göra konstaterandet att även övriga västeuropeiska stater harlångtgående ambitioner på exempelvis miljövårdsområdet. Gemenskapen bedriverockså en aktiv regionalpolitik. Det sociala trygghetssystemet är i flera länderväl utbyggt, i vissa avseenden båttre än i , Det är därför inte så attSverige nödvändigtvis skulle behöva sänka sina krav i fall av harmonisering medlagstiftningen i EG. Motsatsen är också tänkbar. Utskottet vill också erinra omatt varje land har rättighet att upprätthålla strängare krav så länge de inteutgör ett handelshinder. I andra fall är överenskommelser resultat av enförhandling, i vilken självfallet har möjlighet att hävda sinaintressen. Det är därvid betydelsefullt att för fram sina åsikter påett tidigt stadium i beslutsprocessen. Utskottet gör bedömningen att inte ens med ettmycket nära samarbete med EG kommer att behöva uppge centrala svenskavärderingar eller den vidare europeiska och internationella inriktningen av vårutrikespolitik. Det europeiska integrationsarbetet är visserligen bådelångtgående och vittsyftande, men det omfattar trots allt endast sinadefinierade områden och har inte hindrat ens medlemsländerna från att såvälinåt som utåt föra en politik med egna kännemärken. Öppenheten i det västeuropeiska samarbetet är viktig förSverige. Integrationsarbetet får inte leda till att reser murar motomvärlden. För är det därför en utgångspunkt att inte ärliktydigt med EG och den västeuropeiska integrationen inte är det enda måletför våra strävanden. önskar se ett närmare samarbete mellan Europasöstra och västra delar. Ett sådant bedrivs redan och inte utan framgång mellanEG och statshandelsländerna, inom europeiska säkerhetskonferensen och inomFN:s , Det ärsamarbete mellan och som i första hand kan trygga 17 2 1987/88. Detta är en syn som utskottet tror blir alltmer förhärskan- UU1987/88:24 de i alla de europeiska staterna. Nära förbindelser med EG hindrar inte heller frånatt vidareutveckla det nordiska samarbetet och samarbetet inom EFTA. I ställetbetraktar utskottet ett starkt och ett starkt EFTA som en tillgång ikontakterna med EG. Utskottet återkommer härtill i det avsnitt av betänkandetsom handlar om uppläggningen av kommande överläggningar med EG. Med det anförda vill utskottet inte minska värdet avsamarbetet med EG utan snarare tilldela detta samarbete den roll och deuppgifter som tillkommer det. Det rör sig om ett integrationsarbete av centralbetydelse för i sin helhet Inte i någon motion föreslås att skall sökamedlemskap i . anser att medlemskap inte är förenligt medSveriges neutralitetspolitik. anser att det intefinns anledning att ta ställning till frågan huruvida medlemskap är förenligtmed fortsatt svensk neutralitetspolitik, eftersom en ansökan om svensktmedlemsskap inte är aktuell. I moderata samlingspartiets motion heter det attSverige bör ta till vara alla möjligheter som finns att med bibehållenneutralitetspolitik utvidga och fördjupa deltagandet i EG-samarbetet. Ingaanslutningsformer bör i förväg uteslutas. kommunisterna anser attneutralitetspolitiken omöjliggör medlemskap men menar att en ännunärmare anpassning och harmonisering av bestämmelser mellan och EG,komprometterar neutralitetspolitiken och gör den mindre trovärdig. Utskottetvill med anledning av dessa yrkanden anföra följande. Internationaliseringen av industriländernas ekonomier ökaroundvikligen det ömsesidiga beroendet mellan staterna.