bet · GB01AU17 · 1987-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: Utskottet är inte berett att förorda en generellutvidgning av utvecklings fondernas målgrupp till att omfatta hela tjänstesektorn. Utskottet instäm mer i näringsutskottets uppfattning att en sådan utvidgning skulle ställa alltför stora krav på fondernas resurser. Däremot bör utvecklingsfonderna i de sysselsättningssvaga regionerna ges ökade möjligheter att stödja kvinn- 62 ligtföretagande inom tjänstenäringarna. Utskottet tillstyrker alltså motio- AU 1987/88:17 nerna N307 (c) och N337 (c), vilket bör ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande målgruppen för utvecklingsjbndernasfinansierings verksamhet attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:N307 yrkande 4 och 1987/88:N337samt med avslag pä motion 1987/88:N220 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Utökad rådgivning och utbildning vid utvecklingsfonderna (mom. 23) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 27 som börjarmed "Utskottet biträder" och slutar med "motion A33" bortha följande lydelse: Utskottet biträder den uppfattning som förs fram i motionA33 (fp), nämligen att det är angeläget att utvecklingsfonderna engagerar sigytterligare i den del av svenskt näringsliv där mänga kvinnor är verksamma,nämligen tjänsteproduktionen. Detta skulle innebära en positiv utveckling förföretagande inom områden som värd, omsorg och utbildning. 1 ett inledningsskedekrävs emellertid att de nya kvinnliga företagarna får ökad tillgång tillrådgivning och utbildning. Därför tillstyrker utskottet att 1 milj. kr. avsättsi projektmedel till utvecklingsfonderna för att dessa skall kunna stödja de nyakvinnliga företagarna, framför allt inom den tjänsteproducerande sektorn.Utskottets ställningstagande bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffande utökad rådgivning och utbildningvid utvecklingsfon derna attriksdagen med bifall till motion I987/88:A33 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kartläggning av de kvinnliga företagarnasverksamhet och behov (mom. 26) och (båda fp) anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "ansluter" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning har medtanke på nyföretagandets viktiga roll för marknadsekonomin hela samhälletintresse av att såväl kvinnors som mäns kreativitet tas till vara. Beträffandedet kvinnliga företagandet finns det emellertid stora kunskapsluckor såväl beträffandevilka företag kvinnorna driver och det ekonomiska resultatet därav sombeträffande deras eventuella problem och speciella behov av stöd. Utskottet tillstyrker mot den angivna bakgrunden förslageti motion N220 att hithörande frågor blir föremål för kartläggning och översyn. dels attutskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse: AU 1987/88:17 26. beträffande kartläggning av de kvinnligaföretagarnas verksam het och behov attriksdagen med bifall till motion 1987/88:N220 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utökad redovisning från statliga och privataföretag (mom. 27) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30 sombörjar med "anser" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse: delar den mening som framförs imoderata samlingspartiets kommittémotion A35 att det är av intresse att fåinformation om andelen kvinnor och deras uppgifter inom företagen. För att nådetta mål krävs att professionella statistikutredare lägger upp en undersökningsplanoch löser de metodproblem som erfarenhetsmässigt är förknippade medstatistikundersökningar. Regeringens förslag att inhämta information viaårsredovisningarna anser utskottet vara otillfredsställande. Dels blir deerhållna uppgifterna mindre användbara på grund av osäkerhet om kvaliteten,dels åläggs företagen ökade skyldigheter utan att man klart kan konstateramotsvarande nytta. Enligt utskottets uppfattning bör förslag som lägger ökadeuppgifts-lämnarbördor på personer eller organisationer generellt åtföljas av énsamhällsekonomisk redovisning av nyttan resp. kostnaderna för olika grupper. delsatt utskottets hemställan under 27 bort ha följandelydelse: 27. beträffande utökad redovisning från statligaoch privata företag att med bifall till motion 1987/88:A35 yrkande 7 samt med avslag pä proposition 105 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statens ansvar som föregångare på jämställdhetsområdet (mom. 29) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Utskottet noterar" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med vad som framhålls ifolkpartimotionen A801 framhålla statens ansvar som föregångare påjämställdhetsområdet, t.ex. vad gäller att uppställa tidsbestämda mål förandelen kvinnor på olika tjänstenivåer och vad gäller försöksverksamhet ochutvärdering av nya idéer såsom karriäravbrottsplaner. Särskilt viktigt är detatt regeringen själv föregår med gott exempel. Enligt utskottets uppfattning bör de offentligaarbetsgivarna "ligga ett steg före" och se till att de inom statsförvaltningen anställda kvinnornaoch männen ges goda förutsättningar att leva ett jämställt liv. Bland annat bör 64 arbetsgivarverkettainitiativ till att de statsanställda männen stimuleras att i AU 1987/88:17 ökad utsträckning ta ut pappaledighet och att förkorta sin arbetstidför vård av barn. En hög aktivitet på detta område är enligt utskottetsuppfattning ett väsentligt bidrag till försöken att skapa en friare mansroll.Motion A801 tillstyrks således i dessa delar. Utskottet har i annat sammanhang uttalat att det inte kanacceptera en arbetsvärdering som innebär att kvinnors och mäns arbete värderasolika i fiera avseenden. Motion A34 i aktuell del bör inte föranleda någonriksdagens åtgärd. e/.yatt utskottets hemställan under 29 bort ha följandelydelse: 29. beträffande statens ansvar som föregångare påjämställdhetsområdet attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A801 yrkandena 7, 8, 10 och 16 samtmed avslag på motion I987/88:A34 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Statens ansvar som föregångare på jämställdhetsområdet (mom. 29) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjarmed "Utskottet konstaterar" och på s. 32 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: I likhet med vpk-motionen A34 anser utskottet att deåtgärder som föreslås i propositionen är ett steg i rätt riktning.men attambitionsnivån måste sättas betydligt högre. De offentliga arbetsgivarna harett stort ansvar för att utforma en personalpolitik som uppvärderar detraditionella kvinnoyrkena. Nedskärningar av den offentliga sektorn slår hårt motkvinnor på fiera sätt. Dels minskar den traditionella arbetsmarknaden förkvinnor dels inskränks den sociala service som ofta är en förutsättning föratt kvinnor skall kunna arbeta. Mot den angivna bakgrunden vill utskottetbestämt hävda att försvar och förstärkning av den offentliga sektorn är ettviktigt led i jämställdhetsarbetet. Kraven i motion A801 (fp) har delvis en annan tyngdpunkt,vilken utskottet inte kan biträda, varför motionen i dessa delar avstyrks. delsatt utskottets hemställan under 29 bort ha följandelydelse; 29. beträffande statens ansvar som föregångare påjämställdhetsområdet attriksdagenmed bifall till motion 1987/88:A34 yrkande 1 samt med avslag på motion1987/88:A801 yrkandena 7, 8, 10 och 16 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Översyn av jämställdhetslagen (mom. 31) (), (), (), (), (), () och () anser 65 5 1987/88. dels attden del av utskottets yttrande på s. 33 söm börjar med "Enligt AU 1987/88:17 utskottets" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att det är positivt att jämställdhetslagennu blir föremål ' för en utvärdering. Som framhålls äv moderata samlingspartiet och folk partiet bör lagen utvärderas av en parlamentarisk utredning. Enligt utskot tets uppfattning bidrar den parlamentariska formen till att markeraden vikt . man fäster vid jämställdhetslagen och dess möjligheter att påverka samhäl let. Jämställdhetslagen är ett av instrumenten för att skapa ett jämställt arbetsliv och utskottet menar att det inte går att bortse ifrån att samtliga ' : partierhar värdefulla kunskaper på detta område. Det engagemang över partigränsernasom jämställdhetsfrågorna väckt bör tas till vara i utvärderingen avjämställdhetslagen. Utredningen bör som och pekarpå i sina motioner särskilt ta sikte på att lösa problemet med trakasserierinom, arbetslivet. JämO:s undersökningar har visat på allvarliga missförhållandenvad gäller kvinnor som trakasserats på grund av att de har använts sig av lagenoch vad gäller sexuella trakasserier. Andra problem med den nuva- , . randelagstiftningen gäller frågan om aktiva jämställdhetsåtgärder, frågan ,. ompåföljd vid missgynnande på grund av kön m.m. Mot bakgrunden av de allvarliga problemen krävs en grundlig och allsidig översyn av lagstiftning- ' en. i . . 1 dels all utskottets hemställanunder 31 bort ha följande lydelse: 3\. beträffande översyn avjämslälldhetslagenatt med bifall till motionerna 1987/88:A8()1 yrkande 11, 1987/88:A8I0yrkande 5 och 6, 1987/88:A33 yrkande 3 och 1987/ 88:A35 yrkande 8 samt medanledning av proposition 105 i motsva-, rande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Familjepolitikens betydelse för jämställdheten (mom: (), (), (), (), (), () och () anser ' ' dels all den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Utskottet delar" och på s. 36 slutar med "ochA36" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning beträffandefamiljepolitikens betydelse förjämställdheten. Ettav familjepolitikens måläratt båda föräldrarna måste ha reella möjligheter att kombineraförvärvsarbete och föräldraskap och också i praktiken dela sitt gemensammaansvar för barnen. Så kan ske med det gemensamma borgerliga förslaget till nyfamiljepolitik. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt ur såvälsanihällets sorii för äldrarnas och barnens synpunkt att småbarnsföräldrarna fårökad valfrihet ' att lösa barnomsorgen på det sätt de själva önskar. Därför bör ett beskatt ningsbart vårdnadsbidrag om . och barn införas för alla 66 barnmellan 1 och . Härigenom kan målet om full behovstäckning inom AU 1987/88:17 barnomsorgen senast är 1991 uppnås. Sammanfattningsvis anser utskottet att en familjepolitiksom ohifattar vårdnadsbidrag kommer att leda till betydande fördelar förbarnfamiljerna. En sådan familjepolitik innebär att barnens villkor i detsvenska samhället förbättras som det i småbarnsfamiljerna blirlättare att förena föräldraskap med förvärvsarbete. Med hänvisning till detanförda tillstyrker utskottet motionerna A810 och A36 i här aktuella delar. dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse: 32. beträffande familjepolitikens betydelse förjämställdheten attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:A810 yi-kande 10 och 1987/88:A36yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Jämställdhetsutbildning för barnomsorgspersonalen (mom. 33) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion A34(vpk) att det statliga fortbildningsbidraget till barnomsorgspersonalen böranvändas även till utbildning i jämställdhetsfrågor. Det bör således uppdras åtsocialstyrelsen att se över fortbildningsprogrammet för barnomsorgspersonalen,så att jämställdhetsfrågorna uttryckligen integreras i utbildningen. uppfattning bör det av kursprogram o.d. klart framgå i vilka kurserjämställdhetsfrågor ingår.. delsatt utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse: 33. beträffande jämställdhetsutbildning förbarnomsorgspersonalen att med bifall till motion 1987/88:A34 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Projektmedel för jämställdhetsinsatser inomförsvaret (mom. 35) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjarmed "Beträffande inställningen" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion A33 (fp) är det undervärnpliktstiden den period i livet då pojkar formas till män sorri de bör uppmärksammas pä jämställdhets- och samlevnadsfrågor. Just med hänsyn till att försvaret ut gör en enkönad arbets- och utbildningsplats är det viktigt att initiera en diskussion om jämställdhetsfrågor bland de unga männen. En sådan dis kussion ökar möjligheten att de värnpliktiga anammar en jämställd männi skosyn som inbegriper såväl manlig självkänsla som respekt för det kvinnli ga. . , . Utskottet har erfarit att harbeviljat medel AU 1987/88:17 till vissa lokala projekt som inbegripitdiskussion om jämställdhetsfrågor. Enligt vad som framkommit tycks dessasatsningar ha givit positiva reaktioner. Med hänvisning till vad ovan anförtsbör en del av medlen som avsätts till information och projektverksamhet därförgä till försvaret. Utskottets ställningstagande bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse: 35. beträffande projektmedel förjämställdhetsinsatser inom försva ret attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A33 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Skydd för kvinnor som utsätts för misshandel, trakasserier och förföljelse (mom. 36) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 39 sombörjar med "Utskottets uppfattning" och slutar med "ärpåkallad" bort ha följande lydelse: 1 likhet med motion A36 (c) vill utskottet stryka undervikten av skydd för kvinnor som utsätts för misshandel, trakasserier ochförföljelse. Olika lagförslag som syftar till att stödja dessa kvinnorbehandlas av justitieutskottet. Utöver lagstiftning krävs enligt utskottets uppfattningockså andra åtgärder för att komma till rätta med våldet mot kvinnor. Barnmåste uppfostras i en anda där pojkar och filekor lär sig respekt för varandra.Vidare måste en kvinna som utsätts för våld av en närstående man fä hjälp attemotionellt frigöra sig frän honom. Etablerandet av kvinnohus och kvinnojourermåste därför stödjas. Pä samma sätt kan det vara lämpligt att inrättamansjourer för män som psykiskt far illa. Det är även viktigt att hotadekvinnor får en reell möjlighet att byta identitet. Vad utskottet medtillstyrkan av motion A36 i aktuell del anfört om skydd för kvinnor som ärutsatta för våld bör ges regeringen till känna. delsalt utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. beträffande skydd för kvinnor som utsätts förmisshandel, tra kasserier och förföljelse attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A36 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. De i proposition 105 angivna målen för kvinnorepresentation i statliga organ (mom. 37) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 40 sombörjar med "Utskottet hälsar" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: Utskottethälsar med tillfredsställelse att staten formulerar konkreta och 68 tidsbestämdamål för kvinnorepresentationen inom statliga organ. Enligt AU 1987/88:17utskottets uppfattning är de uppställda målen viktiga milstenar i det långsiktigajämställdhetsarbetet. bör därför uttryckligen ställa sig bakom målen. delsatt utskottets hemställan under 37 bort ha följandelydelse: 37. beträffande de i proposition 105 angivna målenför kvinnorepre sentation i statliga organ attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A33 yrkande 11 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Lagstiftning om kvinnorepresentation i statligaorgan (mom. 38) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Utskottet ställer" och på s. 41 slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med vpk-motionen A34 lägga fastmålet att kvinnor och män skall vara lika representerade i statliga organ.Utskottet utgår ifrån att det finns en allmän politisk vilja att kvinnor ochmän på lika villkor skall kunna utses till ledamöter i statliga styrelser m.m.Såsom också utredningen om kvinnorepresentation har framfört är lagstiftningden enda säkra metoden som någorlunda snabbt leder till en jämn könsfördelninginom statliga organ. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion A34 attriksdagen redan nu hos regeringen begär förslag till lagstiftning om jämnkvinnorepresentation i statliga organ. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följandelydelse: 38. beträffande lagstiftning omkvinnorepresentation i statliga organ attriksdagen med bifall till motion 1987/88 :A34 yrkande 4 samt med anledning av proposition 105 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Regeringens metod vid nomineringar (mom. 39) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 42 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: Vad gäller nomineringar till statliga styrelser m.m. harenligt utskottets uppfattning de enskilda organisationerna ett självständigtansvar för ökad jämställdhet i samhället. Regeringens möjlighet att påverkanomineringarna består i att konsekvent framhålla önskvärdheten av en jämnkönsfördelning för organisationerna. Av det sagda följer att utskottet avvisar regeringenshittillsvarande metod att begära två namn en kvinna och en man vid nomineringar. Mo tionsyrkanden med denna inriktning avstyrks. Med hänvisning till det an förda tillstyrker utskottet motion A35 (m). Med utskottets ställningstagande 69 tillgodosesockså till viss del motion A36 (c). Vad utskottet anfört bör ges AU 1987/88:17 regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under39 bort ha följande lydelse: 39. beträffande regeringens metod vid nomineringaratt med bifall till motion 1987/88:A35 yrkande 9, med anledning avmotion 1987/88:A36 yrkande 16 samt med avslag dels pä proposition 105 imotsvarande del, dels pä motionerna 1987/ 88:A809, I987/88:A33 yrkande 10 och1987/88:A34 yrkande 5 som , sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Regeringens metod vid nomineringar (mom. 39) och (båda fp) anser * dels att den del av utskottets yttrande på s. 42 sombörjar med "Skulle det" och slutar med "tillämpliga delar"bort ha följande lydelse: Förutom metoden med dubbel nominering krävs andra metoderför att öka andelen kvinnor i styrelser m.m. 1 statsförvaltningen, lika väl somi kommittéväsendet, är det anmärkningsvärt att den grupp som representerarstaten domineras av män i högre utsträckning än t.ex. gruppen partiföreträdare.Mot denna bakgrund anser utskottet att det är nödvändigt att skärpa åtgärdernaför en ökad kvinnorepresentation, bl.a. vad gäller de poster i statligastyrelser och kommittéer till vilka regeringen rekryterar helt på egen hand.Metoden med konkreta och tidsbestämda mål bör tillämpas även i dettasammanhang. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört medtillstyrkan av motion A33 (fp) i aktuell del. Med utskottets ställningstagande tillgodoses även motion A809. Övriga behandlade motioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 39 bort ha följande lydelse: 39. beträffande regeringens metod vidnomineringar att med bifall till motion 1987/88:A33 yrkande 10, riiedanledning av dels proposition 105 i motsvarande del, dels motion 1987/88:A809samt med avslag på motionerna 1987/88:A34 yrkande 5, I987/88:A35 yrkande 9 ochI987/88:A36 yrkande 16 som sin me-, ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Regeringens metod vid nomineringar (mom. 39) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 42 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "tillämpliga delar"bort ha följande lydelse: : Enligt utskottets uppfattning bör representationen istatliga styrelser och utredningar bli mer jämnt fördelad mellan könen än vadsom är fallet . Erfarenheterna visar dock att den metod som används dubbla nomineringar inte är någon framkomlig metod att uppnå en jämn könsfördelning.Utskottet kan därför instämma i den uppfattning som framförs i otion A36(c), nämligen att det vore en bättre metod att nominerande , 70 parterunder loppet av får svara för att nominera så att inget kön blir AU 1987/88:17 underrepresenterat. Därigenom undviker statsmakternainblandning i de nominerande organisationernas interna demokrati. Mot den angivna bakgrunden tillstyrker utskottetcenterpartiets motion A36 i aktuell del och avvisar därmed regeringens förslagtill metod vid nomineringar. Med undantag för motion A35, som till viss deltillgodoses av utskottets ställningstagande, avstyrks övriga behandlademotioner. delsatt utskottets hemställan under39 bort ha följande lydelse: 39. beträffande regeringens metod vid nomineringaratt med bifall till motion 1987/88:A36 yrkande 16, med anledning avmotion 1987/88:A35 yrkande 9, med avslag dels på proposition 105 i motsvarandedel, dels på motionerna 1987/ 88:A809, 1987/88:A33 yrkande 10 och 1987/8.8:A34yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Regeringens metod vid nomineringar (mom. 39) (vpk) anser , delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 42 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "tillämpliga delar"bort hä följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är samhället intedemokratiskt med mindre än att kvinnorna, som utgör hälften av befolkningen ocharbetskraften, får lika stor rätt som männen att forma detta samhälle.Utskottet ställer sig därför i likhet med vpk i motion A34 bakom metodenatt regering och departement begär in namn på både en kvinna och en man från denominerande organisationerna. Erfarenheten visar att denna metod ger direktaresultat till kvinnornas fördel. För att kunna säkerställa en jämställd utveckling avsamhällets beslutsfunktioner anser emellertid utskottet att lagstiftningerfordras. Utskottet tillstyrker därför motion A34 vad gäller kravet påomedelbar lagstiftning om metoden med dubbel nominering, vilket bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 39 bort ha följande lydelse: 39. beträffande regeringens metod vidnomineringar att med bifall till motion 1987/88:A34 yrkande 5, medanledning av proposition 105 i motsvarande del samt med avslag på motionernaI987/88:A809, 1987/88:A33 yrkande 10, 1987/88:A35 yrkande 9 och 1987/88 :A36yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskilda medel till jämställdhetsforskning m.m.(mom. 40) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: 71 Utskottet är medvetet om att de kvinnliga forskarna harsvårigheter i sin AU 1987/88:17 verksamhet på grund av organisationen avforskningsarbetet, familjens krav, de sociala kraven, ekonomin etc. En viktigdel i jämställdhetsarbetet är därför att kvinnliga forskare fär bättre villkoroch större möjligheter att bedriva forskning. Utskottet kan därför ställa sigbakom kravet i motion A36 (c) på ett förbättrat stöd till kvinnliga forskare. Som framhålls i motion A36 och som tidigare framhållitsav utbildningsutskottet är det angeläget att andelen kvinnliga forskareökar. Enligt utskottets uppfattning kan man förvänta sig att en ökad andelkvinnliga forskare leder till att inriktningen på forskningen breddas ochdärmed ger en större belysning av de områden som upplevs som väsentliga förkvinnor. Ett större antal kvinnliga forskare betyder därför en kunskapsökningpå delvis nya områden. Därtill kommer att ett bättre resursutnyttjande av desvenska forskarbegåvningarna totalt sett oavsett kön har betydelse urnationalekonomisk synpunkt.