bet · GB01JoU3 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:3 ;:::::::: :. om fiske och vattenkraftsproduktion i Klarälveii m. m. Yrkande ,,, , ... i ,. . . Motion1986/87:Jo905 av m. fl. (s), vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag till ändring i vattenlagen i avsikt att undanröja att vid omprövningav vattendomar dispenser ges för uppförande av s. k. laxtrappor, 2. att hos regeringenbegär att frågan om ändrade förutsättningar för fångst av lax- och öringsmoltföre Höljesdammen inklusive nedtrans-port till blir föremål för omförhandlingarvid vattendomstol, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en älvplan rörandevattendomar i , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om centralfisket ochvikten av ökad insyn i denna process, 5. alt som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en eventuell flyttningav centralfisket till Erlanderlaboratoriet i , 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avels- ochodlingsanläggning i närheten av och . Imotion Jo905 av m.fl. (s) redovisas i en utförlig motivering ettantal vattendomar angående kraftverk i och kraftproduktionensinverkan på laxfisket m. m. Motionärerna anger i kronologisk ordning dekraftverk som byggts i älven (Dejefors, Forshult, Krakerud, , Skymnäs,, , , Letten, Tåsan och ) och vilka villkor somfastställts till skydd för fisket i resp. vattendomar, såsom byggande avlaxtrappor, utsättning av smolt, upptransport av lax och öring m. m. Fisketsbetydelse i både och understryks. Motionärerna framhåller attde aktuella vattendomarna ger kraftföretagen dispens från skyldigheten attanordna laxtrappor så länge upptransport av lax sker med lastbil. Del är enligtrnotionen av största vikt att fisket ges en prioriterad roll i samband med attvattendomarna successivt omprövas. Det är också viktigt att den genetiskakontrollen sker på ett tillfredsställande sätt. Utvecklingen av den naturligareproduktionen, inte minst i , 1Riksdagen 1987/88.16 saml. måsteföljas lifjpgéiiom elfiskeundersökningar. Jq\j 1987/88-3.,, innebära ändfädéjförutsättningar för en framtida tryggad uppvandring. tryggaduppvåridririg är en förutsättning dels för naturreproduktion, dels för -: ;, ;Ökädéuppvandringskonlroller borde ingå som en naturlig del i ' ' ' strävanatt öka fiskebeståndet i, och dess källflöden. De hinder sorn .i dag finns för att våra lax- ochöringstamrriar fritt kan vandra så långt-som möjhgt till sina naturliga reproduktionsområden bör i De erfarenheter som förevarit tyder på att om viskall kunna öka och skydda lax- och öringbeståndet i dessa fiskevatten måste fisket ges en stärkt roll . Det är av största vikt att vid omprövning av aktuella vatlendomar det också sker en väsentlig förbättring av de naturliga förutsätt- , i ..; . ningarnaför att öka fiskbeståndet i . Domarnas nuvarande utformning har fått till följd attlax-och öringfiskel i övre är begränsat. Ett bra i laxfiske .i skulle yara ett , . utmärktstöd för utvecklingen av turistnäringen: Detta gäller även öringfisket i biflöde. Det borde även ligga i ett kraftbolags intresse attbevara fisket när det gäller lax- och öringfisket i och dess biflöden. Samtliga domar bör omprövas och ges tvingande bestämmelser om återstäl lande av fiskemöjligheterna. . , En paketlösning av samtliga nu existerande vattendomarborde eftersträvas. En mera detaljerad och moderniserad älvplan i syfte attatt reparera gamla försyndelser och föråldrade synsätt bör kunna uppnås.Fiskeristyrel-sen har påbörjat förhandlingar med berördakraftverksföretag om en älvplan som avser alt omfatta samtliga vattendomar i . Denna älvplan skulle då omfatta utsättning av smolt somkompensation för tidigare förstörda reproduktionsområden och de smoltförlustersom skett och alltjämt sker. Frågan om laxuppvandring och laxtrappor böraktualiseras vid dessa förhandlingar. En annan fråga som borde aktualiseras är det s..k.centralfisket som finns i och som helt handhas av bolagsintressen inuläget. Samhället borde ges ökad insyn i den fiskeprocess som här pågår.Frågan om centralfiskets framtid bör aktualiseras, och del finns alltmerövertygande skäl för att nämnda centralfiske överförs i samhällets regi. Idessa förhandlingar bör frågan väckas huruvida det nuvarande centralfisketskall flyttas från och exempelvis till Erlanderlaboratoriet i Munkfors.Frågan bör.under alla förhållanden väckas i vad gäller både samhällets insynoch inflytande och en eventuell flyttning av centralfisket. . . Frågan om en framtida odling av lax- ochöringbestånd ingår i . Redan nu kan man konstatera attför alt förverkliga nämnda projekt är det ofrånkomligt att anlägga minst tvånya avels- och odlingsanläggningar. En odlingsanstall bör ligga i närheten avKarlstad där den naturliga lekvandrande fisken startar sin färd upp motKlarälven. Den andra avels- och odlingsanläggningen bör ligga i närheten avGullspång, där Gullspångslaxen hittar sina. ursprungliga reproduktionsområden iGull-spångsälven. Båda anläggningarna bör ligga under allmänt huvudmannaskap. Utskottetv;: : . : ......;-.-. : ,' ;. JoU 1987/88:3. Utskottetbehandlar inledningsvis motionärernas yrkanden om viss ändring i vattenlagenoch om befintliga vatlendomar rörande (yrkandena 1-3)- :..'...:, ;''. ., ..',.' ..,,;,.., ...'. ;/; ' \\". I 3 kap. vattenlagen(1983:291) anges de allmänna förutsättningarna för . vattenföretag.Enligt 3 kap. 11 § skall den som vill utföra ett vattenföretag som kan skada fisket utan ersättning vidta och underhålla behövliga anordningar för fiskens frånikönist eller fiskets bestånd, släppa fram vatten . för ändamålet samt iaktta de villkor i'övrigt sofn kan behövas fillskydd för fisket. '" ' '. . < - ' , Exempelpå åtgärder sorh kan föreskrivas méd stöd av paragrafen är anläggande avfisktrappa eller ålyngélledare och upptransport äv yngel eller -lekfisk. Vidarekan företagaren förpliktas att ställai ordning nya lekplatser eller att anläggaoch driva en fiskodlirigsahstalt. Paragrafen har utformats så att förpliktelserna inte behöver begränsas tilldet vattenområde som berörs av valtenföretaget. De kan alltså även avsebivattendrag, vilket stämmer överens med användningsområdet för den fiskeavgiftsom kan ersätta åtgärderna. Skyldighetenatt vidta åtgärder av angivet slag är inte absolut; i vissa fall kan särskildafiskeavgifter bestämmas i stället för villkor enligt 3 kap. 11 §. Närmarebestämmelser om fiskeavgifter finns i 10 kap. 5 § vattenlagen. Avgiften kananvändas för fiskefrämjande åtgärder i det vatten som berörs av företaget elleri något angränsande vattenområde. Utskottetanser det inte lämpligt att förorda något generellt förbud mot dispenser frånskyldigheten att anlägga laxtrappor m. m. Det finns många olika metoder attföra vandringsfisk förbi hinder i vattendragen. I många fall kan förhållandenavara sådana alt en laxlrappa e.d. inte är ett realistiskt alternativ.Vattendomstolen bör givetvis ha möjlighet att från fall till fall bedöma vilkaåtgärder som bäst gagnar fisket. Med del anförda avstyrker utskottet yrkande 1i motionen. Ianslutning till motionens yrkanden om visst agerande från ochregeringens sida för omprövning av gällande vattendomar bör framhållas att detallmännas intressen i vattenmål bevakas av kammarkollegiet; i hithörande fallgivetvis med biträde av . De nya bestämmelserna i 15 kap.vattenlagen om omprövning till förmån för allmänna intressen ger godamöjligheter att aktualisera framför allt frågor om anordningar till skydd förfisket. Utskottet har inhämtat att förhandlingar förs mellan kammarkollegiet,och berörda kraftföretag om villkoren rörande fisket iKlarälven. Man har försökt nå en samlad överenskommelse för samtligaomprövningsmål inom en provisorisk älvplan. Arbete pågår på att få fram endefinitiv älvplan. Av det anförda framgår att yrkandena 2 och 3 i motionen ejpåkallar någon åtgärd från sida. Fråganom det allmännas insyn i och eventuell inlösen av det s. k. centralfisket iDeje torde i första hand få bedömas av . Från styrelsens sidahar anförts alt frivillig överenskommelse föreligger med kraftbolaget om attcentralfisket används för avelsändamål samt att det är förenat med storakostnader att driva detta fiske. Genom bestämmelser i 1987/88:3 vederbörande vattendomarhar fiskerimyndigheterna fått möjlighet till insyn i avelsfisket i Klarälvenoch ätt ge föreskrifter rörande detsamma. Det - ' - anförda innebär attyrkande 4 i motionen avstyrks av utskottet. avstyrks yrkande 5 imotionen om flyttning av centralfisket med hänvisning till att del enligtfiskeristyrelsens bedömning ej finns några biologiska skäl för en sådan flyttning. Utskottetdelar motionärernas bedömning av lax-och öringbestånd, som en uniknationell resurs. ; Som utskottet tidigare anfört är det viktigt att denaturliga laxfiskstammarna i och dess tillflöden kan bevaras (JoU1985/86:19). För detta talar bh a. intressetjatt skydda värdefullt genetiskt .material. I enlighet med vad, motionärerna anfört är dessa frågor ocksåangelägna för turist- och,rekreationsintresset, liksom för yrkesfisket. Detarbete som utförs inom ramen för projektet för bör vara ägnatatt i viss mån tillgodose motionärernas synpunkter. Utskottet utgår från attfiskeristyrelsen i sitt arbete med hithörande frågor även uppmärksammar fråganom behövliga avels- eller odlingsanläggningar. Utöver, dessa uttalanden bör yrkande6 i motionen ej föranleda någon åtgärd. att avslårmotion 1986/87:Jo905. Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (), JensEriksson (m), (), (vpk), (),(), (), () och ().