bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet hänvisar i sammanhanget fill den av riksdagengodtagna propositionen om ledningen av den stadiga förvaltningen. I denna framhållesbetydelsen av att regeringen vid tillsättningar av t.ex. verkschefer fästersärskild vikt vid vederbörandes kompetens för uppgiften. Någon bedömningutifrån partipolitiska utgångspunkter är inte förutsatt och inget talar hellerför att regeringen vid aktuella utnämningar beaktat annal än lämplighet ochkompetens. Den företagna granskningen ger utöver del anförda inte anledningtill något särskilt uttalande från utskottets sida. b) Utnämningar av ledamöter av högsta domstolen ochregeringsrätten Utskottethar till granskning tagit upp frågan om rekryteringen av ledamöter till högstadomstolen och regeringsrätten. Till grund för granskningen har legat enpromemoria som upprättats inom (bilaga A 13). Vidare har enoffentlig utfrågning ägt rum med jusfitieminister (bilaga 89). Tillsättningav tjänsl som domare i högsta domstolen och regeringsrätten liksomfillsättningen av andra stadiga tjänster regleras i 11 kap. 9 §regeringsformen. Där stadgas att avseende endast skall fästas vid sakligagrunder, såsom förtjänst och skicklighet. (1973:90 s. 406) förstås med skicklighet lämpligheten för befattningenådagalagd genom teoretisk och praktisk utbildning samt den hitfillsvarandeverksamhetens art. Med förtjänst avser lagstiftaren närmast den erfarenhet somhar förvärvats genom föregående tjänstgöring. Vidtillsättning av justitieråds- och regeringsrådsljänsler har justitiedepartementetkontakter med högsta domstolen och regeringsrätten för alt bl.a. få kännedom omvilken särskild kompelens som bör tillföras domstolen vid kommande utnämningar.Utnämningarna diskuteras också inom justifiede-partementet mellanjustitieministern, statssekreteraren, expeditionschefen och rättscheferna innanärendet redovisas vid beredning med regeringen. Därefter anmäls regeringensförslag vid sammanträde med samtUga ledamöter av högsta domstolen resp.regeringsrätten. Underåren 1970-1987 utnämndes 37 justitieråd och 33 regeringsråd. Av dessa kom 14 jusfilieråd och 17 regeringsråd från medan 4 59 justitieråd och 5regeringsråd rekryterades från myndigheter som är direkt KU 1987/88:40underställda regeringen. Från domstol rekryterades 12 justitieråd och 6regeringsråd. Av övriga justitieråd var 1 professor, 2 advokater, 1 kanslichefi riksdagsutskott och 1 stadsjurist. När det gäller regeringsråden var 1justitieombudsman, 1 kanslichef från svenska delegation och 2kanslichefer i riksdagsutskott. De flesta av de utnämnda jusfitieråden ochregeringsråden hade sedvanlig domarutbildning. Anna-GretaLeijon har vid utfrågningen uppgett att man inom allfidvinnlagt sig om att söka goda krafter fill de båda domstolarna. En mycket stordel av de bästa juristkrafterna finns i kanslihuset, vilket är nödvändigt förkvaliteten i lagstiftningsarbetet. Man bör dock enligt justitieministern strävaefter en breddad rekrytering med sikte på en jämnare könsfördelning och störregeografisk spridning. Rekrytering från advokatkåren har skett i ett antal falloch därutöver har gjorts ett antal förfrågningar. Erbjudanden har emellertid ien del fall avböjts för att lönenivån ansetts för låg. fyller högsta domstolen och regeringsrätten en central funktion, delsnär det gäller rättstillämpningsfrågor, dels i lagstiftningsarbetet, bl.a.genom verksamheten i lagrådet. Det är därför av största vikt all justitierådenoch regeringsråden har hög kompetens. Det är också angeläget alt det blandledamöterna finns erfarenhet från skilda verksamhetsområden. Detta förutsätteratt justitieråds- och regeringsrådsljänsterna i olika avseenden är attrakfivaför kompetenta och välmeriterade jurister. Något uttalande i övrigl är intepåkallat från utskottets sida. skrivelser, rn.m. har hänvisats regeringens skrivelse (1987/88:75) med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen. I likhet med tidigare århar utskottet gjort en översiktlig genomgång av skrivelsen i fråga. Åretsskrivelse avser åtgärder med anledning av riksdagsbeslut som vidtagits avregeringen 30 september 1987. Redogörelsenomfattar sammanlagt 484 riksdagsskrivelser, av vilka åtta beslutats avriksdagen . En av sistnämnda skrivelser har under den aktuella tidenslutbehandlats. Beträffande de återstående sju skrivelserna har vid kontaktmed berörda departement upplysts alt ytterligare två av skrivelserna numeraslutbehandlats. Den äldsta icke slutbehandlade skrivelsen är . Granskningeni denna del föranleder inte något uttalande från utskottets sida. Utskottetföreslår alt regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Fråga om återtagande av återkallelse i förvaltningsärenden Utskottettog i förra årets granskningsbetänkande (KU 1986/87:33 s. 68) upp en fråga om tillsältning av tjänst som professor i musikvetenskap vid . Utskottet uppmärksammade därvid att regeringen i ärendet prövat en ansökan som först återkallats men där återkallelsen senare drogs q Utskottetframhöll att del kunde finnas anledning för utskottet att KU 1987/88:40återkomma till den aktuella frågan. Ianledning av detta har statsrådsberedningen utrett frågan om återtagande avåterkallelse i förvaltningsärende hos regeringen och utfärdat en rekommendationi ämnet, se bilaga A 14. Statsrådsberedningensrekommendation innebär att en återkallelse bör kunna så länge ärendetinte avslutats genom ett beslut, såvida annat inte är föreskrivet i lag ellerannan författning. I det fall en skrivelse med återtagande av en återkallelseinkommer till regeringen först sedan ärendet avgjorts anges som lämpligt attregeringen beslutar att inte vidta någon åtgärd eller behandlar skrivelsen somen ny ansökan beroende på vad slag av ärende saken gäller. Detär enligt utskottels bedömning värdefullt att berörda frågor får en så enhetligbehandling som möjligt inom . I övrigt föranleder granskningeninte något uttalande från utskottets sida. Tillstånd för att anlägga enbilindustri på Kockumsområdet i Utskottethar till granskning tagit upp den beredning som legat fill grund förregeringens beslut alt medge tillstånd alt anlägga en bilfabrikpå varvsområde i . Till grund för granskningen har legat enpromemoria som utarbetats inom {bilaga A 15). Regeringenlämnade tillstånd med fillämpning av 136 a §byggnadslageh alt anlägga en sammansältningsfabrik på varvsområde iMalmö och där fillverka 60 000 personbilar. Tillståndet förenades medvissa villkor. Regeringen erinrade om att del ankommer på koncessionsnämndenför miljöskydd alt fastställa de närmare villkor från miljöskyddssynpunkt somskall gälla för verksamheten. Avproposition 1972:111 bilaga 2 om hushållning med mark och vatten framgår allprövningen skall vara allsidig och innefatta deb en sammanvägning av bl.a.miljöskyddssynpunkter med arbetsmarknadspolitiska, regionalpolitiska ochnäringspolitiska synpunkter, dels möjligheten alt pröva alternativalokaliseringar. Underberedningen av AB:s ansökan om tillstånd inhämtades yttrande frånett tjugotal remissinstanser, bland dem ,, statens planverk, , iMalmöhus län och . Flertalet remissinstanser tillstyrkte ellerlämnade utan erinran alt fillstånd enligt 136 a § byggnadslagen lämnades. Malmökommun tillstyrkte ansökningen under vissa förutsättningar. Iberedningsarbetet beaktades också skrivelser till regeringen från ett flertalmiljöorganisationer och enskilda personer. Denföretagna granskningen ger enligt utskottets bedömning inte anledning attrikta kritik mot regeringens handläggning av ärendet. 17.Restaureringen av ku 1987/88:40 Utskottethar till granskning tagit upp regeringens handläggning av frågan omHornborgasjöns restaurering står i överensstämmelse med beslut den 1juni 1977. Till grund för granskningen har legat en promemoria upprättad inommiljö- och (bilaga A 16). NaturvårdsverketsHornborgasjöulredning som avlämnades innehöll ett förslagtill fullständig restaurering med två dämningsal-ternaliv av vilka det enaförordades av och som innebar en höjning av valtenivån med ca1,. redovisade ett begränsatrestaureringsallernafiv med en s. k. tvärvall över sjön. Verket förordadeemellertid en höjning av vattennivån med 1,utan tvärvall. Riksdagensnyssnämnda beslut grundade sig på en hemställan från jordbruksutskottet attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anföriom en fullständig restaurering av (JoU 1976/77:36).Sammanfattningsvis ansåg utskottet all åtgärder borde vidtas med inriktning påatt åstadkomma en fullständig restaurering av i överensstämmelsemed förslag samt att del fortsatta utredningsarbetet därförborde begränsas till att omfatta endast detta alternativ. Motbakgrund av riksdagsbeslutet och 1981 ansökte hos om restaurering av Hornbor gasjön. Ansökan avsåg en något lägre höjning av vattennivån än vad ursprungligen förordat. Det förutsattes attvissa invall- ningsåtgärder skulle företas i skadeförebyggande syfte. medgav regeringen att tillstånd fick lämnas till den begärda restaureringen av , Den15 uppdrog regeringen åt all - utan återkallande avden ursprungliga ansökan - hos ansöka om restaurering ienlighet med ett nytt förslag från . Detta förslag innebar enännu lägre höjning av vallennivån saml att åtgärderna skulle utföras utanskadeförebyggande invallningar. Utskottetvill erinra om att regeringen under en följd av år i budgetpropositionerna harredovisat läget när det gäller planerna för restaurering av . Ibudgetpropositionerna 1983/84 och 1984/85 angavs all restaureringsplanerna iförsta hand skulle komma all fortsätta enligt ett alternativ som innebär enlägre vattenståndshöjning än som angetts i den ursprungliga ansökan och atttalan i därför skulle kompletteras. I budgetpropositionen1985/86 anmäldes att förhandlingarna i beräknades återupptasår 1986 efter revidering av bl.a. ersätl-ningsförslag och efter eventuellomarbetning till följd av vissa undersökningar av alternativa förslag sominnebar all invallningar inte skulle göras. I budgetpropositionen 1986/87anmäldes alt regeringen - sedan handlagt den nya ansökan -kommer att la ställning till vilket alternativ till restaurering som börutföras. nyUgen avlämnade kompletleringsproposifionen 1987/88:150 bilaga 7 har ingående redogjorts för restaureringsplanerna. Avslutningsvis har ' 62 angetts att starka skältalar för att restaureringen bör utföras enligt del nya 1987/88:40alternafivet, dvs. utan och med lägre vatlenståndshöjning. Det nyaförslaget anses därvid inrymmas i beslut om en fullständigrestaurering av . Den fortsatta prövningen bör enligt propositioneninte längre omfatta del tidigare alternafivet. Chefen för miljö- ochenergidepartementet avser ätt återkomma fill regeringen med förslag om att genaturvårdsverket i uppdrag att hos återkalla den gamla ansökansom nu behandlas där. I kompletteringsproposilionen bereds fillfälleatt ta del av vad som anförts oth restaureringen av . Genomdessa anmälningar av frågan som gjorts till får regeringen enligtutskottets uppfattning anses ha uppfyllt vad som kan ankomma på den urberedningssynpunkl oavsett om det nya förslaget kan anses inrymmas i 1977 årsriksdagsbeslut eller ej. Särskilt genom vad som angetts i åretskompletleringsproposition bereds möjlighet alt ta ställning tillvilket av förslagen som bör genomföras. Närdet gäller ärendets handläggning i övrigt konstaterar utskottet attriksdagsbeslutet har följts . Därefter har arbetet fållen annan inriktning vilket lett fram fill förslaget i kompletteringsproposilionen1987/88:150. Handläggningen ay ärendet har härigenom inneburit en långfidsutdräkt som medfört betydande osäkerhet för berörda parter. Denföretagna granskningen har härutöver inte gett anledning till något uttalandefrån utskottets sida. Handläggningen av vissa jordbrukspolitiska frågor Utskottethar till granskning tagit upp regeringens handläggning av två jordbrukspolitiskafrågor. Det ena gäller regeringens beslut om förbud motanvändning av stråförkorlningsmedel. Del andra avser regeringens beredning avfråga rörande spannmålsbeslul mot bakgrund av överläggningar som ägtrum om 1988 års spannmålspriser. Vadgäller förbudet mot användning av stråförkorlningsmedel har ifrågasatts om detär förenligt med gällande jordbruksavtal och med kravet på tidsmässiganpassning för berörda näringsidkare. Tillgrund för granskningen har legat en promemoria {bilaga A 17) med bl.a. enredovisning i saken från miljö- och . Av handlingarnaframgår att regeringens beslut främst var betingat av omsorg om miljön ochbehovet av att vidta åtgärder för alt minska överprodukfionen av spannmål. Delaktuella förslaget remissbehandlades i sedvanlig ordning och regeringen fattadesitt beslut . Vid en presskonferens och i ettpressmeddelande presenterades beslutet vilket gick ut på all förodlingssäsöngen 1987 skulle förbud att använda stråförkorlningsmedel gälla. Ensärskild expertgrupp aviserades för utredning av vissa sammanhängande frågor. Författningsändringenkom ut av trycket och skulle gälla fill den31 . Utskottet vill erinra omatt då lagen om kungörande av lagar och andra författningar behandladesi (KU 1975/76:51) uttalade utskottet att KU 1987/88:40författningsarbetet borde ske med utgångspuiikl från att om möjligt minst fyraveckor bör förflyta mellan en författnings kungörande och dess ikraftträdande.Det förflöt nu mellan beslut och utgivning och endasl åtta dagarmellan utgivning och ikraftträdande. Då författningen utkom var våren ibetydande delar av landet redan i långt framskridet skede, och dettaförhållande torde ha haft inverkan på många jordbrukares planering av sittarbete. I ett fall som delta borde särskilda åtgärder ha vidtagits för ensnabbare utgivning av författningen med hänsyn fill informationsbehovet. Iövrigt har utskottet inte funnit anledning till något uttalande. Vadgäller spannmålsbeslut har frågan gällt huruvida beredningen iregeringskansliet av vissa frågor i anslutning till spannmålspriserstår i överensstämmelse med livsmedelspoliliska beslut, särskiltbeträffande spannmålsregleringen (JoU 1984/85:33). Tillgrund för granskningen har legat en kanslipromemoria {bilaga A 18) samtuppgifter som lämnats från . Deinformella överläggningar som förekom mellanjordbruksdepartementet och företrädare för jordbruksnäringen samt berördafackliga organisationer avsåg olika länkbara vägar att lösa problemet med delstora spannmålsöverskottet - t.ex. genom införandet av s.k. arealbidrag,överläggningarna ledde inte fill något beslut. Någotförslag till omläggning av spannmålsregleringen har inte lagts fram. Somframgår av kanslipromemorian föreligger inte heller något regeringsbesluteller eljest något enskilt ärende i i denna fråga. Utskottetsom förutsätter att beredningen av frågan även fortsättningsvis sker i form avöverläggningar med berörda parter innan förändringar företas ispannmålsregleringen, har i övrigt inte funnit anledning till något uttalande. Utskottethar tagit upp till granskning viss fråga om utvecklingsbistånd fill . Beredningenför internationellt lekniskl-ekonomiskt samarbete (BITS) beslutade i juni 1987att lämna utfästelse om en u-kredit på högst 63 milj. kr. till ettellranstnissionsprojekl i . Utfästelsen avsåg en mindre del av ettprojekt som syftar till all förbättra elförsörjningen på norra . Avbeloppet utgjorde 20 milj. kr. BITS,som inrättades som myndighet , har till uppgift att främja ekonomisk ochsocial utveckling i vissa samt att utvidga och stärka Sverigesförbindelser med dessa. Myndigheten leds av en styrelse, vari ingår representanterför utrikes-, finans- och industridepartementen, SIDA, industrin,fackföreningsrörelsen och exportkredilnämnden. Verksamheten, som styrs avriktlinjerna för biståndspolifiken, omfattar tekniskt samarbete ochu-kredilgivning. Genom u-krediler finansieras investeringsprojekt som har utvecklingsfrämjandeeffekter och som är prioriterade av moltagarlän- "'iyö//8ö.4U derna. Enligtförordningen (1984:1132, omtryckt 1987:989) om krediter för vissaulvecklingsändamål (u-krediter) lämnas u-kredit antingen som en kredit påförmånliga villkor eller som en kombination av en gåva och en exportkredit (1§). Beslut om u-kredilgivningen till ett u-land som inte tidigare erhållitsådana krediter fattas av regeringen. Dock kan i fråga om enstaka krediterbeslutet fattas av BITS. BITS kan med eget yttrande hänskjuta ettu-kreditärende till regeringens prövning (3 §). Indonesienär ej ett programland för svenskt bistånd men lämnar visst bistånd tilllandet genom andra kanaler. De uttalanden som gjort om bistånd tillIndonesien har rört innebörden av observatör-skap i on (IGGI). konstaterade 1981(UU 1980/81:20) att observalörskapet i IGGI inte innebar avsteg från gällandebiståndsprinciper och inte förde med sig några biståndsförpliktelser.Utskottet utgick vidare från att inte avsåg att inleda bilateraltbiståndssamarbete med . godkände utskottets uttalande. Utskottetkonstaterar att regeringen inte haft någon befattning med beslutet om att lämnautfästelse om u-kredit till . Utskottet noterar i sammanhanget allstatsrådet i en interpellationsdebatt i den 23 november1987 meddelat att en översyn av frågor rörande såväl sommyndighetens instruktion inletts. I övrigt har granskningen inte föranlettnågot uttalande från utskottets sida. Utskottethar till granskning tagit upp fråga om handläggningen inom regeringen() av en framställning från rikspolisstyrelseni vilken styrelsen hemställt om undanlag från bestämmelserna iupphandlingsförordningen (1986:366) och begärt medgivande att vid upphandlingav bevakningstjänster i vända sig till endasl enanbudsgivare. Tillgrund för granskningen har legat en promemoria (bilaga A 19) med däri inlagenredovisning från i saken. Avhandlingarna framgår att regeringen efter remissbehandling avrikspolisstyrelsens skrivelse avslog framställningen om undantag frånupphandlingsförordningen. Denföretagna granskningen föranleder inte något särskilt uttalande från utskottetssida. Utfästelse av viss belöning Utskottethar till granskning tagit upp dels frågan om vad som skall gälla för rätten attutfästa belöning i ett mordfall, dels frågan om vilket anslag som står fillförfogande för sådant ändamål. En promemoria i ärendet upprättad inomstatsrådsberedningen återfinns i en fill detta betänkande fogad bilaga A 20.Sedan länge utbetalar polisen i begränsad omfattning belöningar fill personersom lämnat uppgifter av särskilt stort värde i spanings- och 5Riksdagen 1987/88. brottsutredningssammanhang.Justitieombudsmannen har godtagit att poli- KU 1987/88:40 sen utnyttjar s.k.tjallare och betalar ersättning till dem (JO:s ämbetsberättelse 1983/84 s.76-78). Genom förordningen (1948:195) om ersättning och belöning av statsmedelvid biträde åt ordningsmakten ges också möjlighet för att beslutaom belöning fill den som vid biträde åt polisen visat särskild rådighet ochnit. Utbetalningarav detta slag har belastat andra huvudfiteln, förslagsanslaget B 4 , anslagsposten 4 Vissa kostnader för förundersökning m.m. Regeringenhar efter samråd med och de borgerligapartiledarna beslutat att från nämnda anslagspost får ta ianspråk sammanlagt högst 50 milj. kr. avseende belöning till den eller dem somlämnar sådana upplysningar till polisen att mordel på statsminister upp. Vidare har föreskrivits att innan beslut omutbetalning av belöning fattas skall anmäla sin avsikt om detta fillregeringen. Granskningen föranlederinte något uttalande från utskottels sida. Resultatetav den i del föregående redovisade granskningen av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning samt regeringens skrivelse 1987/88:75 medredogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen fårutskottet härmed för Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), (), HansNyhage (m), (), (), (),(), (), (vpk) och (). Vidbehandlingen av KU 1987/88:40 punkt 7har (vpk) ersatt punkt 8har () ersatt punkterna9 och 10 har (vpk) ersatt punkt 10har () ersatt punkt 11har () ersatt , MargittaEdgren (fp) ersatt och (vpk) ersatt punkt 18 har () ersatt StureThun punkt 19 har () ersatt och (vpk) ersatt saml vid punkt 21 har BoHammar (vpk) ersatt . Regeringens åtgärder med anledning av mordet påstatsminister (punkt 7) , Hans Nyhage och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "" och slutar med "denna uppfattning" bort ha följandelydelse: Enligt utskottet är det värdefullt att utredningen avmordet på statsministern har fått en så ingående belysning som skett genom debåda kommissionernas arbete. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionernatagit fram anser emellertid utskottet att regeringens befattning medutredningen behöver ytterligare belysas bl.a. genom utfrågning av statsministerIngvar , förre justitieministern och förre överåklagarenClaes . Redan nu slår emellertid klart att den kritik som i reservationentill förra årets granskningsbetänkande riktades mot regeringens handläggningav mordutredningen i stor utsträckning fått stöd genom de företagnautredningarna. En av de frågor som uppmärksammades av utskottet vid förraårets granskning var den roll som s.k. observatör ipolisens ledningsgrupp spelade. Ingen av de båda kommissionerna har visserligenfimnit att detta arrangemang innefattade någon otillbörlig påverkan avpoHsmyndigheternas arbete. Men liksom reservanterna anser den parlamentariskakommissionen att redan närvaron av en företrädare för regeringskanslietinnebär en risk för påverkan på tjänstemännen all handla mindre självständigtän annars. När det gäller samarbetssvårigheterna mellan polis ochåklagare uttalar den parlamentariska kommissionen att justitieministern bordeha erinrat polisledningen om reglerna i om ledning avförundersökning. Detta kunde ha skett redan vid det möte mellan polis ochåklagare som han arrangerade . Polisledningens syn pååklagarens roll i förundersökningen stod dock enligt kommissionen inte klar ihela sin vidd för förrän i samband med omorganisationen ibörjan av 1987. Kommissionensiakttagelser på denna jjunkt ger enligt utskottet stöd för reservanternas uppfattningförra året att regeringen genom sina ensidiga 1987/88:40 kontakter medpolissidan alltför sent fick klart för sig hur allvarliga problemen iutredningsarbetet var. Regeringen borde enligt utskottet ha kunnat ingripatidigare för att säkerställa ett fungerande samarbete mellan polis ochåklagare. står det också klart efter den parlamentariska kommissionensutredning att regeringens agerande under förspelet fillomorganisa-fionsbeslutel var anmärkningsvärt. Utskottet delar kommissionensuppfattning att man i stället för att försöka finna en lösning påsamarbetssvårighelerna borde ha förklarat för alt han enligt gällanderegler var skyldig att följa förundersökningsledarens beslut och anvisningar. Vad utskottet anföri gesriksdagen till känna. Krigsmaterielexport (punkt 8) såvitt avserEnglandsavtalen BirgitFriggebo och (båda fp) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 36 börjar med "Utskottet tar" och på s. 37 slutarmed "" bort ha följande lydelse: Utskottethar under sin granskning tagit upp några frågor om avtal med Storbritannienfrån vad gäller vapenexport. Affärenblev mycket omskriven. Avtalen utgjordes av bilaterala överenskommelsermellan den svenska staten representerad av chefen för fabriksstyrelsen och denbritfiske arméministern. Något regeringsbeslut eller annan handling som visarall regeringen i samband med alt avtalen ingicks varit införstådd med avtalensverkliga innebörd har inte påträffats i . Enligtde statsråd som utskottet utfrågat - nuvarande och fidigare med ansvar förkrigsmaterielexport - har avtalen uppfattats som licensavtal fastän det isjälva verket varit fråga om leveransavtal. Uppfattningenatt del rört sig om licensavtal har bestyrkts av den omständigheten att det varit denna beteckning som fabriksslyrelsen - numera affärsverket FFV - använt sig av såväl internt inom verket som vid kontakter med . " Enligtde promemorior som upprättades angående samtal mellan representanter för brittiska regeringen och svenska framgår att ärendet gäller export av viss svensk krigsmateriel via Storbritan nien.