bet · GB01KU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet vill framhålla att debestämmelser i lagar och förordningar som syftar till att värna rättssäkerhetenär tillämpliga i samma utsträckning som oavsett om en lokal nämndhandlägger ett ärende eller om det handläggs centralt. Den lokala nämndensbeslut kan överklagas i samma mån som den centrala nämndens beslut.Kommunfullmäktige bör givetvis till en lokal nämnd överlämna endast sådanaärenden som nämnden, med de resurser som ställts till nämndens förfogande, börvara i stånd att handlägga på ett sätt som är förenligt med kraven på såvälrättssäkerhet som likställighet vid behandlingen av kommunmedlemmarna. Detanförda innebär bl.a. att kommunfullmäktige vid beslut om decentralisering av nämndorganisationenmåste eftersträva att de olika lokala nämnderna inte KU 1987/88:23 fårsinsemellan varierande kompetens när det gäller personella resurser När det gäller de obligatoriska specialregleradenämndernas verksamhet vill utskottet erinra om att nämnderna har vissauppgifter som är av övergripande natur. Dessa torde i allmänhet inte kunnaläggas ut på en lokal nämnd utan bör ligga kvar på central nivå. Detsammagäller för en hel kommun gemensamma samordningsfunktioner. Att närmarespecificera vilka uppgifter som bör ligga kvar på central nivå är med hänsyntill uppgifternas art och de varierande förhållandena i kommunerna intemöjligt. Det är av största vikt att vederbörande centrala organ förses medsådana resurser, som gör det möjligt fördessa att på ett effektivt och rättsenligt sätt fullgöra sina uppgifter. Utskottet vill mot bakgrund av det anförda uttalaföljande. Förslagen att vidga möjligheterna för kommunerna att förändra ochdecentralisera sin nämndverksamhet syftar till att fördjupa och förstärka denkommunala demokratin. Utskottet är positivt till en sådan utveckling. Utskottethar svårt att se att några principiella betänkligheter i och för sig kananföras mot att de decentraliseringsmöjligheter m.m. som föreslås görstillgängliga för de kommuner som så önskar. Med hänsyn emellertid till attvissa av förslagen tidigare endast prövats i begränsad omfattning och att någonslutlig utvärdering inte skett av den försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation som bedrivits med stöd av frikommunlagen är utskottet motbakgrund av de kritiska synpunkter som tidigare redovisats inte berett att nutillstyrka en permanent lagstiftning på detta område. I stället bör de förslagtill ökade möjligheter till decentralisering som lagts fram i lokalnämndslagenprövas ytterligare, i första hand inom ramen för det pågåendefrikommunförsöket. bör detta vidgas så att det i princip blir möjligtför de kommuner som så önskar att bedriva försöksverksamhet med stöd avfrikommunlagen. Regeringen bör ges möjlighet att föreskriva vilka kommuner somfår bedriva försöksverksamhet. Utgångspunkten för regeringens prövning bör varaatt önskemål från kommunernas sida att få tillämpa lagen bör godtas om det inteföreligger särskilda skäl som talar mot det. Utskottet föreslår sålunda att i stället förpropositionens lagförslag vissa ändringar och kompletteringar görs ifrikommunlagen och lokalorganslagen. Utskottets förslag medför att det inte ärpåkallat att göra den i propositionen föreslagna ändringen av 3 kap. 13 §tredje stycket kommunallagen (en redaktionell ändring föranledd avlokalnämndsförslaget). Ett genomförande av de av utskottet föreslagna lagstiftningsändringarnainnebär att de kommuner som omfattas av det föreslagna utvidgadefrikommunförsöket i princip kommer att få samma decentraliseringsmöj-Ugheterm.m. som följer av förslagen under avsnitten 3.3-3.8 i propositionen. Utskottet föreslår således att frikommunlagen ändras såatt det blir möjligt för regeringen att låta ytterligare kommuner bedriva berörd försöksverksam het. föreslås att lagens giltighetstid förlängs med , dvs. till utgången av . För att uppnå motsvarighet till de förslag till utvidgade möjligheter till decentralisering som lagts fram i.propositionen i avsnitt 3.4 (specialregleradeuppgifters anknytning till kommundel) föreslås att förelig- KU 1987/88:23 gandeinskränkande bestämmelser i 8 § frikommunlagen beträffande kommunernasmöjligheter att decentralisera uppgifter på det specialreglerade området tasbort. När det gäller propositionens avsnitt 3.3 (institutionsstyrelser inomdet specialreglerade området) och 3.8 (särskilda organ under lokala nämnder)innebär frikommunlagens regler samma eller i något avseende en ännu meralångtgående organisationsfrihet. Dessa regler behöver därför inte ändras.Beträffande regleringen av den centrala nämndorganisationen (avsnitt 3.7)gäller att frikommunlagens nuvarande bestämmelser, vilka inte föreslagitsändrade i propositionen, innebär en något större organisationsfrihet jämförtmed den föreslagna lokalnämndslagen. För att ge kommunerna de möjligheter somföreslagits under avsnitten 3.5 (statligt reglerade tjänster) och 3.6 (lokalanämnder i de landstingsfria kommunerna) föreslås ändringar i lokalorganslagen. Utskottet lägger i det följande fram förslag tillförfattningsändringar i nu nämnda hänseenden. Lagförslagen, som även innehållervissa ändringar av redaktionell art m.m., återfinns i bilaga 4. Förslagenföreslås träda i kraft . Utskottets specialmotivering tilllagförslagen lämnas i det följande. Förslag till lag om dels fortsau giltighet av lagen (1984:382)om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation, dels ändring isamma lag 1 § Enligt nuvarande lydelse av paragrafens första styckefår försöksverksamhet med stöd av lagen bedrivas i högst nio kommuner och trelandstingskommuner. Denna begränsning har i utskottets förslag borttagits. Somframgått i det föregående får det ankomma på regeringen att efter framfördaönskemål från kommunernas sida bestämma vilka kommuner som får bedrivaförsöksverksamhet. 6 § Paragrafen reglerar den situationen att en förändringav nämndorganisa- tionen sker under en löpande mandatperiod genom attverksamheten hos en central nämnd upphör sedan nämndens uppgifter med stöd avlagen överlåtits åt en eller flera andra nämnder. Förslaget, som delvis motsvarar19 § i förslaget till lokalnämridslag, innebär att ledamöter och suppleanter isådan nämnd automatiskt skall anses vara entledigade från sina uppdrag när dennya nämndorganisationen träder i kraft. I övrigt kan hänvisas till vad som ipropositionen anförts i specialmotiveringen till 19 § lokalnämndslagen (s. 8 § Paragrafen innehåller vissainskränkande bestämmelser i fråga om möjligheterna att på ett lokalt organlägga ut en specialreglerad uppgift. I utskottets förslag har bestämmelsernasslopats. Härigenom uppnås på förevarande punkt överensstämmelse med motsvarandeförslag i propositionen. Beträffande de allmänna riktlinjer m.m. som bör gällai fråga om decentrahsering av specialreglerade uppgifter får utskottet hänvisatill sina uttalanden i det föregående samt till vad som anförts härom ipropositionen, i första hand under avsnittet 3.4 (s. 38 f.). Förslagtill lag om ändring i lagen (1979:408) om vissa lokala organ i KU 1987/88:23 2 § I paragrafens andra stycke finns eninskränkande bestämmelse beträffande statligt reglerade tjänster. Uppgifter somavser sådana tjänster får inte handhas av ett lokalt organ. I propositionenföreslås -på grundval av bl.a. viss försöksverksamhet inom frikommunförsöketsram att lokala nämnder ges möjlighet att handlägga uppgifter som avserstatligt reglerade tjänster. Lagtekniskt har detta skett genom att i förslagettill lokalnämndslag inte intagits någon motsvarighet till lokalorganslagensifrågavarande bestämmelse. Utskottets förslag innebär att den nuvarandebestämmelsen i lokalorganslagen skall utgå. Utskottet får i övrigt hänvisa tillvad som anförts i propositionen under avsnitt 3.5 (s. 40). 2 a § Den föreslagna bestämmelsen motsvarar 4 § iförslaget till lokalnämndslag. Genom förslaget ges lokala organ i en kommunsom inte ingår i en landstingskommun i lag möjlighet att ansvara även försådana lokala nämnduppgifter som skall fullgöras av hälso- ochsjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden eller omsorgsnämnden. Som framhålls ipropositionen finns det många kommunala och landstingskommunala uppgifter i delandstingsfria kommunerna som kan behöva samordnas i ett organ på lokal nivå.Utskottet får i övrigt hänvisa till vad som i propositionen anförts i frågan iavsnitt 3.6 (s. 40 f.) och i specialmotiveringen (s. 64 f.). 5 § Den ovan föreslagna ändringen av2 § har medfört en följdändring i tredje stycket i förevarande paragraf. 6 § Paragrafen, som är ny, överensstämmermed 4 § frikommunlagen, där regleringen avser de centrala nämnderna. Somframgår av motiven till frikommunlagen (prop. 1983/84:152 s. 20) ärföreskriften avsedd att förhindra att sinsemellan svårförenliga funktionerhandläggs inom en och samma nämnd. Förslaget till lokalnämndslag innehåller ensådan bestämmelse. Utskottet har funnit det lämpligt att i lokalorganslageninta en motsvarande föreskrift. Utskottet kan här hänvisa till vad som anförtsi frågan i propositionen (s. 65 f.). Sammanfattningsvis innebär det anförda att utskottetföreslår att med anledning av propositionsförslagen tilllokalnämndslag, lag om ändring i frikommunlagen och lag om ändring ikommunallagen, såvitt avser 3 kap. 13 § och med anledning av motionerna Kl yrkande6, K2 såvitt nu är i fråga, K3 yrkandena 1 och 2 såvitt nu är i fråga och K4yrkande 6 antar utskottets i bilaga 4 framlagda lagförslag. Iförevarande avsnitt vill utskottet tillägga följande. Det pågående frikommunförsöket innebär som känt att olikaförändringar i och dispenser från den statliga regleringen av försökskommunernas verksamhet prövas. Regeringen har getts särskild befogenhet att medge avsteg från föreskrifter som regeringen eller myndigheterna i och för sig själva beslutar om men som är "riksdagsbundna" genom beslut avriksdagen om riktlinjer, anslagsvillkor o.d. Under beredningen av det nu aktuella ärendet har uppmärksammats att det för de kommuner som kommer att .- tillämpafrikommunlagen kan finnas ett behov av dispenser i anslutning till de KU1987/88:23 förändringar av nämndorganisationen som prövas. Bl.a. har pekats påfrågan om dispens från statliga regler vad gäller skolchef i kommun. Det kanockså tänkas att frikommunerna vill tillämpa dispenser som medgetts tidigare iförsöksverksamheten. Enligt utskottet bör det ankomma på regeringen att eftervederbörlig beredning pröva behovet av ytterligare avsteg från författningaroch vid behov förelägga förslag. Det anförda bör ges regeringen tillkänna. Det fortsatta kommunallagsarbetet m.m. Utskottet vill i detta avsnitt först erinra om att vissaav de synpunkter som framförts i motionerna och yttrandena från berördariksdagsutskott beträffande det fortsatta kommunallagsarbetet, frikommunförsöketsutvärdering m.m. redovisats i föregående avsnitt (se ovan s. 7 f.). I propositionen framhålls att de erfarenheter som kanvinnas av ett decentraliseringsarbete med stöd i den föreslagna nya ordningenbör kunna tas till vara vid utformningen av en ny kommunallag (prop. s. 34).När det gäller kommunallagsrevisionen bedrivs den som tidigare framgått förnärvarande av en arbetsgrupp inom . Avsikten är attresultatet av gruppens juridisk-tekniska bearbetning av förslagen i 1983 årsdemokratiberednings betänkande (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallagskall redovisas senast . Enligt utskottets mening börberedningsarbetet därefter ske under medverkan av representanter för depolitiska partierna i . En viktig uppgift blir att beakta erfarenheternaav den nuvarande lokalorganslagen och utvärderingen av den försöksverksamhetsom bedrivits - och som kommer att bedrivas - inom frikommunförsöket med stödav frikommunlagen (se nedan). I det sammanhanget kan det vara naturligt attöverväga den i motion Kl (fp) upptagna frågan om behovet av en generellorganisationsfrihet för kommunerna (yrkande 9). Enligt utskottet bör de jävs-och sekretessregler som bör gälla för den kommunala nämndverksamheten samtidigtses över. Vad utskottet nu anfört bör inte utgöra hinder mot att i avvaktan påutvärderingen av det utvidgade frikommunförsöket lägga fram förslag till en nykommunallag med tills vidare oförändrade bestämmelser om nämndorganisationeneller mot delreformer om det bedöms angeläget. Vad angår den i bl.a. motion K4 yrkande 1 (vpk) upptagnafrågan om utvärdering av frikommunförsöket får utskottet anföra följande. Det ankommer på stat-kommunberedningen (C 1983:02) attsvara för frikommunförsökets utvärdering. Ett sådant arbete pågår bl.a. vid . Till stat-kommunberedningen är en särskild parlamentarikergrupp knuten med representanter för de fem nuvarande riksdagspartierna. Enligt de direktiv som utfärdats till stat-kommunbered ningen (dir. 1983:30 och 1984:28) skall en slutrapport lämnas över försöks verksamheten . Det bör ankomma på stat-kommun beredningen att svara för utvärderingen av den ytterligare försöksverksam het som kommer att bedrivas i enlighet med de förslag som utskottet nu lägger fram. Vad utskottet med anledning av propositionen ochmotionerna 1987/88:K1 KU 1987/88:23 yrkande 9 och 1987/88:K4 yrkande 1sålunda anfört beträffande parlamentarisk medverkan i det fortsattakommunallagsarbetet och utvärdering av frikommunförsöket bör ges regeringentill känna. Direktvalda lokala organ m.m. Utskottet övergår härefter till den i ett flertal motionerupptagna frågan om direktvalda lokala organ/nämnder (se ovan s. 8). Ipropositionen diskuteras frågan i ett särskilt avsnitt (prop. s. 33 f.), därdet också finns en redogörelse för frågans tidigare behandling. Civilministernanser av främst principiella skäl att något system som skulle göra det möjligtatt direktvälja de lokala nämnderna inte bör införas. Frågan om direktvalda lokala organ har tagits upp av denkommunaldemokratiska kommittén i betänkandet (Ds Kn 1981:8) Direktvalda lokalaorgan, en principdiskussion. Betänkandet har remissbehandlats. harfrågan i olika sammanhang aktualiserats, bl.a. genom riksdagsmotioner. I detbetänkande som förevarande proposition grundar sig på behandlades intedirektvalsfrågan. Frågan har dock tagits upp av ett antal av de remissinstansersom yttrat sig över betänkandet. Mot bakgrund av den fortgående.debatt som förts rörandefrågan om direktvalda lokala organ/nämnder och med hänsyn till den omfattningsom arbetet med decentraliserad nämndverksamhet numera fått bör enligtutskottets mening hinder inte föreligga under det fortsatta beredningsarbetet ,med en ny kommunallag att överväga direktvalsfrågan. Beredningsarbetet bör ävenomfatta den i motion 1987/88:K4 yrkande 3 upptagna frågan om möjligheterna attytterligare förbättra de mindre partiernas insyn och arbetsförhållanden ikommunalpolitiken. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av propositionenoch motionerna 1986/87:K613 yrkande 2, 1986/87:K615 yrkande 3, 1986/87:K617,1987/88:K1 yrkande 7, 1987/88:K3 yrkande 2 såvitt nu är i fråga samt 1987/88:K4yrkande 3 bör ges regeringen till känna. Brukarinflytande (prop. s. 12-25); privatisering av verksamhet I förevarande avsnitt läggs fram vissa förslag som äravsedda att stärka de s. k. brukarnas inflytande i den kommunalabeslutsprocessen. Med brukare avses personer som nära och personligt berörs avden kommunala verksamheten på olika områden och som i regel utnyttjar dennakontinuerligt (se prop. s. 13). Kommunallagen medger redan nu att brukarna deltar i denkommunala beslutsprocessen. Detta kan ske genom olika former av samråd eller iden beredning som föregår de kommunala besluten. De i förevarande avsnittframlagda förslagen syftar till att utveckla dessa samrådsformer, i första handgenom att fördjupa samspelet mellan brukare och anställda. För att markerabehovet av närmare kontakter mellan brukarna och den kommunala förvaltningenföreslås att en särskild regel tas in i kommunallagen - i 1 kap. 5 § tredjestycket - om att de kommunala nämnderna skall verka för att samrådsker med brukarna. Enligt förslaget ankommer det på kommunsty- KU 1987/88:23relsen och nämnder - om inte annat framgår av speciallagstiftningen - attavgöra formerna för samrådet liksom hur brukarnas deltagande skall vägas motandra hänsyn som är viktiga i en förvaltnings verksamhet. Bestämmelsen hargetts en allmän icke rättsligt bindande utformning. Ett uteblivet samråd i ettvisst ärende innebär därför inte att beslutet blir ogiltigt. Enligt propositionenär det i första hand de anställda och brukarna av verksamheter vid t.ex.barnstugor, skolor, fritidsgårdar, dagcentraler för pensionärer, servicesjukhusoch sjukhem som bör samråda om hur ekonomiska och andra resurser skall användasför att verksamheten skall få en så god kvalitet som möjligt. I syfte att förstärka brukarinflytandet föreslås vidareytterligare bestämmelser om samråd i en ny 13 a § i 3 kap. kommunallagen,vilka knyter an till lagens delegeringsregler. Förslaget innebär att ettdelegeringsuppdrag från styrelsen eller en nämnd till en anställd skall kunnaförenas med villkor om samråd med brukarna. Ytterst skall emellertidbeslutanderätten ligga kvar hos nämnden, om enighet inte kan uppnås. En kommunaltjänsteman bör alltså i sådana fall hänskjuta frågan till nämnden. Skulle hanunderlåta detta och fatta beslut i saken torde beslutet kunna angripas genomkommunalbesvär. Det betonas i propositionen att samrådsmöjligheterna inteendast omfattar institutionsbundna verksamheter utan också kan förekomma inomt.ex; hemsjukvård och social hemtjänst. I motion Kl yrkandena 2 och 5 (fp) hemställs att de bådalagförslagen avslås. Enligt motionen kommer förslagen för flertalet kommunerinte att innebära några förändringar av rådande praxis. I motionen framhållsvikten av att brukarna inte bara kan påverka hur den offentliga servicen skallutformas utan också ges möjlighet att välja om de vill utnyttja den offentligaservicen eller i stället begagna sig av enskilda alternativ. Motionärerna begäri det sammanhanget ett tillkännagivande.till regeringen om avskaffande av des.k. offentliga monopolen när det gäller service (yrkande 1). Enligtmotionen kan det befaras att propositionens förslag leder till ökad korporativismpå det kommunala området. Enligt motion K2 (m) ger lagförslagen anledning till ettflertal invändningar av såväl principiell som praktisk natur. Bl.a.ifrågasätts om förslagen är förenliga med det representativa demokratiskasystemet. Motionärerna anser det anmärkningsvärt att begreppet brukare integetts en klar och precis definition. Enligt motionen kommer ett genomförande avförslaget att leda till avsevärda tillämpningsproblem på grund av svårigheternaatt veta vem som kan anses som brukare eller vilka som skall anses somföreträdare för brukarna. I motionen framhålls det angelägna i att privataalternativ tillåts inom den offentliga tjänstesektorn. Frågan om privatisering av verksamhet tas ävenupp i motionerna K4 (vpk) och 1987/88:K613 (och ,m). Enligt motion K4 medför en privatisering av verksamheter som kommuner ochlandsting svarar för en rad negativa kommunaldemokratiska konsekvenser förkommuninvånarna. Det är mot denna bakgrund vpk:s > strävan att även iframtiden verka för att de kollektiva omsorgsformerna och nyttigheterna skallstyras och förvaltas av samhälleliga organ. begärs attdetta skall ges regeringen till känna (yrkande 2). I motion KU 1987/88:231987/88: K613 tas upp de förslag om förnyelse av det kommunala arbetet somfolkrörelseutredningen (C 1986:01) lagt flarn i betänkandena (SOU 1987:33-35) -Ju mer vi är tillsammans. Enligt motionärerna kan förslagen, som bl.a. går utpå att främja vissa föreningars möjligheter att överta och driva offentligverksamhet, inte genomföras utan skadeverkningar av ekonomisk art. Vidare görsgällande att förslagen kan komma att leda till att medborgarnas berättigadekrav på en god service undergrävs. Motionärerna föreslår i stället att vissanärmare angivna marknadsekonomiska lösningar prövas. Enligt motionen genomförsdessa enklast genom förändringar i statens transfereringssystem till kommunernaoch genom avskaffande av vissa statliga regler och normer som styr denkommunala verksamheten. Motionärerna anser att en snabb översyn bör komma tillstånd av statsbidragsbestämmelserna till kommunerna syftande till att främjakonkurrensen på den offentliga tjänstesektorn. Det anförda bör enligt motionenleda till nya direktiv för stat-kommunberedningens fortsatta arbete.Motionärerna begär ett tillkännagivande i frågan till regeringen. Utskottet får för egen del anföra följande. Utskottetdelar uppfattningen att ett vidgat brukarinflytande är ägnat att stimulera deenskilda människornas intresse för och engagemang i verksamhet påolika områden. Enligt utskottets mening har propositionsförslagen getts ensådan avgränsning att någon risk för kränkning av den representativademokratin inte torde föreligga. Utskottet delar alltså inte de farhågor pådenna punkt som framförts i motion K2 (m). Enligt utskottet kan man utgå ifrånatt den styrelse eller nämnd som utnyttjar de föreslagnadelegeringsmöjligheterna gör de preciseringar av brukarkretsen m.m. som behövs.Inte heller i övrigt finner utskottet anledning till erinran mot propositioneni denna del. Utskottet avstyrker således motionerna Kl yrkandena 2 och 5, K2såvitt nu är i fråga och K3 yrkande 1 såvitt nu är i fråga. De i motionerna upptagna frågorna om privatisering avkommunal verksamhet har samband med de i det föregående nämnda förslagen avfolkrörelseutredningen (SOU 1987:33-35). Förslagen bereds inomcivildepartementet. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att iförevarande sammanhang göra några uttalanden i privatiseringsfrå-gorna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kl yrkande 1, K4yrkande 2 och 1987/88:K613. De anställdas roll (prop. I propositionen föreslås att en bestämmelse om denkommunala personalen införs i kommunallagen (1 kap. 5 § femte stycket). I motion Kl (fp) yrkas att förslaget avslås på denna punkt(yrkande 4). Motionärerna framhåller att det självfallet inte finns något attinvända mot det uppenbara sakförhållande som beskrivs i den föreslagnabestämmelsen men att denna är överflödig. Enligt utskottet kan det i det fortsatta arbetet med en nykommunallag finnas anledning att även ta upp frågan om den kommunalapersonalens ställning. Utskottet anser därför att resultatet av dessaöverväganden bör avvaktas.Utskottet föreslår således att propositionsförslaget i denna del KU1987/88:23 avslås. Ökad målstyrning av verksamhet (prop. I propositionen läggs fram ett förslag som preciserarkommunernas och landstingens möjligheter att besluta om ramanslag tillnämnderna och i samband därmed föreskriva villkor för nämndernas frihet attdisponera anslagen. En ny bestämmelse om detta föreslås intagen i kommunallagen(1 kap. 6 § första stycket). Syftet är att stödja utvecklingen mot en ökadmålstyrning av den kommunala verksamheten! I motion Kl (fp) berörs förevarande propositionsavsnitt.Motionärerna, som i och för sig inte har några invändningar i sak, anser attförslaget borde ha beretts mer omsorgsfullt. Utskottet får anföra följande. Det finns för närvarandeinga bestämmelser som närthare reglerar frågan om vilka möjligheter fullmäktigehar att till nämnderna ge finansbemyndiganden. Om en nämnd får alltför friahänder att omdisponera anslag inom sin verksamhet, kan detta innebära enförskjutning av kompetensfördelningen mellan fullmäktige och nämnderna. Somexempel kan nämnas att en nämnd tilldelas ramanslag för hela sin verksamhetutan att till detta är knutet anslagsvillkor. Förslaget innebär ett klarläggande av frågan. Enligt denföreslagna bestämmelsen får fullmäktige i samband med att budgeten fastställseller anslag beviljas uppdra åt styrelsen eller någon annan nämnd att genomföraen viss verksamhet inom ramen för de riktlinjer eller andra generella beslut omverksamheten som fullmäktige har fastställt. Förslaget innebär inte någonändring i kompetensfördelningen mellan fullmäktige och nämnderna utan syftarendast till att precisera gränserna för fullmäktiges möjligheter att ge vidaanslagsbemyndiganden.