bet · GB01UbU1 · 1987-12-31 00:00:00 — om fortsatt decentralisering inom högskolan (prop.1986/87:127 delvis) UbU 1987/88:1 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1986/87:127 () omfortsatt decentralisering av högskolan jämte motioner. Regeringen har i proposition 1986/87:127 om fortsattdecentralisering inom högskolan föreslagit att anta ett inom upprättatförslag tilllag om ändring i högskolelagen (1977:218), att godkänna vad som i propositionen anförts om riktlinjerför ansvaret för lokala och individuella linjer samt enstaka kurser. I propositionen behandlas även frågan om organisationen avhögskoleutbildningen i och på . Denna del av propositionensamt motionsyrkanden i frågan har utskottet behandlat i betänkandet UbU1986/87:31 (rskr. 1986/87:352). Motioner väckta under allmänna motionstiden 1986/87:Ub628 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ytterligare decentralisering av beslutsfattandetinom högskolan. 1986/87:Ub679 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om avskaffande av regionstyrelserna. 1986/87:Ub812 av m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 28. att riksdagenhos regeringen begär förslag till avbyråkratisering av högskolan i enlighet medvad som i motionen anförts, 29. att riksdagenbeslutar att regionstyrelserna skall avskaffas, 30. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omhögskolestyrelsernas sammansättning och storlek samt hur styrelserna skallutses. Motionerväckta med anledning av proposition 1986/87:127 UbU 1987/88:1 1986/87 :Ub87 av () och IngvarKarlsson i (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen beslutar att avslå förslaget om avskaffande av regionstyrel- 1986/87:Ub88 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå propositionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredningav högskolans centrala, regionala och lokala ledning i enlighet med vad somanges i motionen. 1986/87:Ub89 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslår proposition1986/87:127, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att utformningen av högskolans ledningsorganisation försut till en bred debatt bland berörda parter. 1986/87:Ub90 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar att godkännapropositionen i den del som gäller förslaget att avskaffa regionstyrelserna, 2. att beslutar atthögskolestyrelsen skall få en sammansättning i enlighet med vad som i motionenanförts, nämligen, att antalet företrädare för lärarna och de studerandeutökas, att de fackliga företrädarna skall ha närvaro- och yttranderätt, attrektor liksom i normalfallet skall vara självskriven som styrelsensordförande, att företrädarna för allmänintressen skall nomineras av resp.högskola och utses av regeringen samt att suppleant för ordinarie ledamot skallkunna utses, 3. att hos regeringen begäratt universitets- och högskoleämbetet får i uppdrag att presentera ett förslagtill hur kopplingen mellan forskning inom statlig och högskola iframtiden skall ske. 1986/87:Ub91 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag till ny sammansättning av högskolestyrelserna, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ny sammansättning av högskolestyrelserna ienlighet med vad som i motionen anförts, 3. att riksdagenbeslutar att företrädare för personalen skall ha närvaro-och yttranderätt meninte beslutanderätt i högskolestyrelserna, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendehögskolornas nominering av de sex företrädarna för allmänna intressen, 5. att riksdagenbeslutar att nuvarande anslag för lokala och individuella linjer samt enstakakurser skall fördelas på resp. högskolors sektorsanslag i enlighet med vad somi motionen anförts, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeansvaret för all forskningsförberedande utbildning. 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i UbU 1987/88:1 motionen anförts angående de nya högskolornasansvar för postgymnasial yrkesutbildning. 1986/87:Ub93 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar ge de nyaenhetsstyrelserna de uppgifter, resurser och befogenheter som för närvarandesammantaget åvilar regionstyrelserna och de befintliga enhetsstyrelserna, 2. att beslutar att de nyaenhetsstyrelserna bör bestå av elva ledamöter som samtliga utses av regeringen, 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att regeringen på lämpligt sätt vid sina anslagsframställ ningar fortsättningsvis dels ger en redovisning av samtliga medel som står till högskoleenheternas förfogande, dels för redovisar effektiviteten i högskolesystemets undervisning. 1986/87:Ub96 av () vari yrkas 1. att avslår propositionen, 2. att hos regeringen begären utredning av ansvarsfördelningen inom högskoleområdet i enlighet med vad somanförts i motionen. Utskottet har - i enlighet med önskemål framförda imotionerna 1986/ 87:Ub88 (c), 1986/87:Ub89 (vpk) och 1986/87:Ub90 (fp) om enbred debatt i frågan - beslutat att remittera propositionen och motionerna1986/87:Ub87-Ub96, väckta med anledning av propositionen, till universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), regionstyrelserna i , ,, , och högskoleregioner, de 33 statligahögskoleenheterna. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, () samt (). En sammanfattning avremissyttrandena är fogad som bilaga 1 till detta betänkande. Högskolereformen innebar ett ökat lokalt ansvarför verksamheten vid universitet och högskolor. 1987(prop. 1986/ 87:100 bil. 10 s. 210) anfördes att högskoleenheternas ansvar förden egna verksamheten bör kunna utökas ytterligare. Anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser I proposition 1986/87:127 föreslås att skallgodkänna att medel från anslaget Lokala och individuella linjer och enstakakurser fr. o. m. /89 skall anvisas direkt till berörda statligahögskoleenheter. Högskolestyrelsen skall därvid ansvara för all statlighögskoleutbildning inom sitt verksamhetsområde. Statsbidrag för enstaka kurserinom högskoleutbildning för utbildning av vårdpersonal skall utgådirekt till utbildningsanordnarnai resp. län, dvs. till de landstingskommunala eller UbU 1987/88:1primärkommunala huvudmännen för utbildningen. Medlen för lokala och individuellalinjer och enstaka kurser bör som anvisas under ett eget anslag. I motionerna 1986/87:Ub88 (c) yrkande 1 delvis,1986/87:Ub89 (vpk) yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub96 (c) yrkande 1 delvisavstyrks propositionen i dess helhet. Detta innefattar således även förslageti propositionen att överföra ansvaret för anslaget Lokala och individuellalinjer och enstaka kurser till högskoleenheterna. I resp. motions yrkande 2begärs fortsatta överväganden i de frågor som tas upp i propositionen. I motion 1986/87:Ub91 (m) yrkande 5 hemställs att anslagettill lokala och individuella linjer och enstaka kurser skall fördelas på resp.högskoleenheters sektorsanslag och inte bibehållas som ett eget anslag ienlighet med propositionen. Motionärerna befarar att ett bibehållet anslag förlokala och individuella linjer och enstaka kurser kan innebära attregionalpolitiskt motiverade ökningar av viss högskolas anslagspost medförmotsvarande minskning av andra högskolors anslagsposter. Därmed skullehumanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning, som till stor del finansierasvia detta anslag, komma att vägas mot regionalpolitiska satsningar. Med medlenfördelade på sektorsanslagen skulle denna effekt inte uppstå. Remissinstansernas synpunkter i ärendet kan kortsammanfattas på följande sätt. UHÄ gör den bedömningen att den anslagstekniska lösningsom redovisas i propositionen och som innebär att anslaget till lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser disponeras av högskoleenheterna är en övergångsåtgärdi avvaktan på ett reformerat anslags- och styrsystem. Flertalet av högskoleenheternamed fasta forskningsresurser tillstyrker regeringens förslag beträffande dettaanslag. Två enheter uttalar sig inte i frågan. föreslåratt medlen under anslaget förs över till sektorsanslagen. Av de högskoleenhetersom inte har fasta forskningsresurser uttalar sig högskolorna i ,, , och för regeringens förslag. ,och i tillstyrker att anslagetdisponeras av högskoleenheterna. Övriga konstnärliga högskolor berör intefrågan i sina remissvar. LO delar regeringens uppfattning. /SR anslutersig också till regeringens förslag men anser att frågan om dessa, medel även ifortsättningen skall utgöra ett eget anslag bör prövas i samband med atthögskolans anslags- och styrsystem reformeras. SAF föreslår att anslaget skalldelas upp och ingå i högskoleenheternas sektorsanslag. TCO vill bibehålla regionstyrelsernaoch deras nuvarande uppgifter och därmed också anslaget i dess nuvarande form.SFS anser att anslaget skall ingå i sektorsanslagen och därmed upphöra som egetanslag. Organisationen menar att detta kommer att underlätta den lokala planeringenav ett totalt kursutbud och stärka humanioras ställning. Utskottet konstaterar att den större delen avremissinstanserna ansluter sig till regeringens förslag. Utskottet tillstyrker att högskolestyrelserna får detsamlade, övergripande ansvaret för högskolans hela verksamhetoch att medlentill lokala och individuella linjer och enstaka kurser skall anvisas direkttill högskoleenhe- terna fr. o. m. budgetåret1988/89. Utskottet avstyrker därför motionerna UbU 1987/88:1 1986/87:Ub88yrkandena 1 och 2, 1986/87:Ub89 yrkandena 1 och 2 samt 1986/87:Ub96 yrkandena 1och 2, samtliga i de nu aktuella delarna. Utskottetvill i detta sammanhang ta upp frågan om reformeringen av högskolansanslagssystem. Även om en viss decentralisering av beslutsbefogenheterna redanhar skett på högskoleområdet, är högskolan fortfarande till stora delardetaljstyrd. Det är, som utskottet ser det, angeläget att högskolan fårett anslagssystem som möjliggör att resp. högskoleenhet kan utnyttja sinaresurser optimalt. Regeringen bör därför budgetproposition komma medett förslag till ett nytt anslagssystem med denna inriktning. Utgångspunkt förförändringsarbetet bör vara en ökad målstyrning av högskoleverksamheten ochdärmed en ökad självständighet för universitet och högskolor. Vad utskottet häranfört om ett nytt anslagssystem för högskolan bör som sin mening geregeringen till känna. Iavvaktan på detta förslag till nytt anslagssystem anser utskottet att riksdageninte bör ange om och när anslaget till lokala och individuella linjer ochenstaka kurser bör upphöra och i stället ingå i andra anslag till grundläggandehögskoleutbildning. Utskottet utgår från att denna fråga övervägs ianslagsöversynen och på nytt aktualiseras under innevarande . Med detanförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub91 yrkande 5. Styrelserna för universitet och högskolor Förslageti propositionen om att medel från anslaget Lokala och individuella linjer ochenstaka kurser skall anvisas direkt till berörda statliga högskoleenheterinnebär att de enskilda högskolestyrelserna får ett ökat ansvar för dengrundläggande högskoleubildningen. Styrelserna kommer inte som att ha enbartförslagsrätt när det gäller utbildning som bekostas från detta anslag. Dekommer att få rätt att inom ramen för tillgängliga medel själva få fatta beslutom anordnandet av utbildningarna. Mot bl.a. denna bakgrund föreslås ipropositionen att styrelserna för universitet och högskolor ges en majoritet avföreträdare för allmänna intressen. En ändring av 18 § högskolelagen (1977:218)föreslås. Enligt den nya lydelsen skall styrelsen för en högskoleenhet bestå avsex företrädare för allmänna intressen och högskoleenhetens rektor. Treföreträdare för de anställda och en företrädare för de studerande inomstyrelsens verksamhetsområde skall ha rätt att ingå i styrelsen. Styrelsenskall sålunda bestå av elva ledamöter. Regeringen skall utse styrelsensordförande som kan vara högskoleenhetens rektor eller en av företrädarna förallmänna intressen. Suppleanter skall inte utses, Mot bakgrund av denföreslagna sammansättningen av styrelsen föreslås ett tillägg till 17 § som gördet möjligt för regeringen att föreskriva att rektorsämbetet i stället förstyrelsen skall svara för sådana tillsättningar av lärartjänster och andratjänster för undervisning och forskning som det ankommer på högskoleenheten attbesluta om. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Itvå motioner tillstyrks att en förändring av högskolestyrelsernas sammantaRiksdagen 1987188.14 saml. Förslag framförs dock i motionerna om ändringar av det UbU1987/88:1 föreliggande lagförslaget i propositionen. I motion 1986/87:Ub90 (fp) yrkande 2 anförs att det - medhänsyn till såväl högskoleenheternas utökade rätt att besluta om tilldelademedel som till regeringens förslag att avskaffa regionstyrelserna - nu finnsanledning att pröva om andra än verksamhetsföreträdarna skall ha majoritet ihögskolestyrelserna. Därvid bör - till skillnad från vad regeringen föreslagit- även lärare/forskare ges representation. Vidare bör de studerande få fleraföreträdare än vad som föreslagits i propositionen. Styrelsen bör enligt motionenkunna ha antingen femton eller elva ledamöter. Med femton ledamöter börstyrelsen ha följande sammansättning: - trelärare/forskare som företräder verksamheten vid enheten - trerepresentanter för de studerande - åtta företrädareför allmänna intressen. Med elva ledamöter bör styrelsen ha följandesammansättning: - tvålärare/forskare som företräder verksamheten - tvårepresentanter för de studerande - sex företrädareför allmänna intressen. De fackliga företrädarna skall endast ha närvaro- ochyttranderätt. Rektor bör liksom i normalfallet vara ordförande.Företrädarna för allmänna intressen bör nomineras av resp. högskoleenhet ochutses av regeringen. Slutligen bör suppleant för ordinarie ledamot kunna utses.Enligt motionärernas mening är det nödvändigt att föra ut frågan på remisstill de berörda innan utskottsberedningen påbörjas. I motion 1986/87:Ub93 (s) yrkas att högskolestyrelsenskall bestå av elva ledamöter som samtliga utses av regeringen (yrkande 2).Dessa kan vara såväl företrädare för allmänna intressen som företrädare förforskare, lärare, studerande och teknisk-administrativ personal vidhögskoleenheten. med denna sammansättning har enligt motionen sittmandat av regeringen, varför allmänna val till ytterst kommer attavgöra styrelsens sammansättning. Avslag på förslaget om ändrad sammansättning avhögskolestyrelserna yrkas i motionerna 1986/87:Ub88 (c) yrkande 1 delvis,1986/87:Ub89 (vpk) yrkande 1 delvis, 1986/87:Ub91 (m) yrkande 1 och1986/87:Ub96 (c) yrkande 1 delvis. Motionärerna anser att frågan bör utredasoch belysas ytterligare innan några förändringar görs. I motionerna försföljande synpunkter fram beträffande styrelsernas framtida sammansättning. I motion 1986/87:Ub91 (m) hemställs att hosregeringen skall begära ett nytt förslag beträffande sammansättningen avhögskoleenheternas styrelser och att detta förslag bör utformas i enlighet medvad som anförs i motionen. Motionärerna anser bl. a. att ingen grupp bör hamajoritet i styrelsenoch att verksamheten vid högskoleenheten bör vara representerad UbU 1987/88:1genom flera ledamöter. Därvid skall representanter för de studerande räknas somverksamhetsföreträdare. Utgångspunkten för ett nytt förslag skall vara atthögskoleenheten själv får avgöra vilken sammansättning styrelsen bör ha och hurstyrelsens ledamöter skall utses (yrkande 2). Företrädare för personalen börendast ha närvaro- och yttranderätt (yrkande 3). Vidare bör högskoleenheternasjälva nominera företrädarna för allmänna intressen (yrkande 4). I motion1986/87:Ub812 (m) yrkande 30, väckt under allmänna motionstiden vid riksmötet1986/87, har motsvarande synpunkter pä högskolestyrelsernas sammansättningförts fram. Enligt motion 1986/87:Ub88 (c) yrkande 2 delvis och1986/87:Ub96 (c) yrkande 2 delvis bör hos regeringen begära enutredning om högskolans centrala, regionala och lokala ledning med syfte attdecentralisera uppgifter från både UHÄ och regionstyrelserna. En genomgripandeförändring av högskoleenheternas styrelser bör inte göras utan att de närmastberörda får möjlighet att uttrycka sina åsikter i frågan. En sammansättning medlekmannamajoritet bör enligt motion 1986/87:Ub88 inte uteslutas. Även i motion 1986/87;Ub89 (vpk) yrkande 2 delvis ansesatt en ändring av högskolestyrelsernas sammansättning bör föregås av en breddebatt. Högskolestyrelserna bör enligt motionen få en sådan utformning attderas självständighet markeras. Studenter, lärare och annan personal bör gesett betydande inflytande i dem. Motionärerna anser vidare att ingen grupp börges ensam majoritet. Frågan om högskolestyrelsernas sammansättning har tagitsupp av så gott som samtliga remissinstanser som avgett svar. UHÄ, som föreslår en styrelse om tretton ledamöter,accepterar en sammansättning av högskolestyrelserna med majoritet förallmänföreträdare. Högskolan bör liksom få medverka vid utseendet avdessa. Företrädare för de anställda bör få närvaro- och yttranderätt men ejrösträtt vid styrelsens sammanträden. I styrelsen bör ingå rektor samt treledamöter som foreträder verksamheten och två ledamöter som företräder destuderande. Rektor bör som vara styrelsens ordförande om regeringeninte beslutar annat. Universiteten i och avstyrker en ändring avhögskolestyrelsens sammansättning. önskar ha kvarnuvarande styrelse med den ändringen att representanterna för de anställdaendast skall ha närvaro- och yttranderätt och att högskoleenheterna skalltillförsäkras rätt att medverka i nomineringen av ledamöter som företräderallmänna intressen. önskar ingen ändring ihögskolestyrelsernas sammansättning. Om representanterna för allmännaintressen ändock ges majoritet i styrelsen förordas att det totala antaletledamöter skall vara tretton, varav sex representerar högskolan, nämligenrektor, tre verksamhetsföreträdare och två studerande. iLinköping och i tillstyrker det i propositionen framfördaförslaget att representanterna för allmänna intressen ges majoritet, dock medde ändringar som blir följden av bifall till merparten av ändringsförsJagen imotion 1986/87:Ub90. Detsamma gör högskolan i och i princip ävenKarolinska institutet. uttrycker intresse för enhögskolestyrelse med majoritet förallmänföreträdarna, om detta är en förutsättning för en UbU 1987/88:1framtida decentralisering av befogenheter till högskolan. Tekniska högskolan iStockholm anser att nuvarande system inte behöver ändras. Om en förändring avhögskolestyrelserna ändock sker - med majoritet för allmänföreträdare - börrepresentationen för lärare och studerande förstärkas. Närdet gäller högskoleenheter utan fasta forskningsresurser ansluter sig följandehögskolor till förslagen i propositionen med de ändringar som föreslås i motion1986/87:Ub90 (majoritet för allmänföreträdare, ökat utrymme för företrädare förverksamheten och de studerande, närvaro- och yttranderätt för de anställda),nämligen högskolorna i , , , och . En annangrupp högskolor, nämligen högskolorna i , , ,, och , föreslår fortsatt utredning. Dekonstnärliga högskolorna har ingen erinran mot regeringens förslag tillsärbestämmelser för dessa högskolor. Regionstyrelseni uttalar sig för en majoritet av ledamöter som representerar allmännaintressen i högskolestyrelsen. Regionstyrelseni redovisar som sin erfarenhet att allmänföreträdarna i dessstyrelses arbete aldrig har kommit att verka som en enhetlig grupp med motsattaintressen i förhållande till den övriga delen av styrelsen. I de frågor därmotsättningar demonstrerats har skiljelinjen gått helt annorlunda. Övrigaregionstyrelser har inte lämnat några synpunkter på högskolestyrelsernassammansättning. LOansluter sig till propositionen. TCO motsätter sig att personalrepresentanternasbeslutsansvar inskränks i förhållande till propositionen. TCO föreslår attallmänföreträdarna ökar till sju och studeranderepresentationen till två(styrelse om tretton ledamöter). /SR accepterar en majoritet avallmänföreträdare under förutsättning att det utöver rektor i styrelsen finnstre lärare och två studerande. De fackliga organisationerna bör ha närvaro-ochyttranderätt. SAF föreslår att rektor blir ordförande i styrelsen samtdärutöver att lika många representanter för verksamheten (studerande ochlärare) som för allmänföreträdarna ingår. SFS anser att styrelserna skall beståav allmänföreträdare, studenter samt företrädare för högskolans personal(verksamhetsföreträdare och företrädare för de anställda). Ingen grupp skall haegen majoritet. Utskottetvill beträffande högskolestyrelsernas sammansättning anföra följande. Genomregeringens förslag i propositionen får högskolestyrelserna mer övergripandeuppgifter, bl.a. rätt att inom ramen för tillgängliga medel fatta beslut ominrättande av lokala linjer och enstaka kurser. I hkhet med bl.a. UHÄ,universiteten i och , , högskolan i ytterligare ett antal högskolor samt /SR kan utskottet därför accepteraen sammansättning av högskolestyrelserna med majoritet för allmänföreträdarnaunder förutsättning att inflytandet för forskarna/ lärarna och de studerandestärks jämfört med regeringens förslag. Närdet gäller företrädare för allmänna intressen vill utskottet stryka under attde bör utses efter de personliga förutsättningarna att fullgöra styrelseuppgiften.För samtliga allmänföreträdare bör gälla att de skall kunna tillföra högskolan kunskaper ochauktoritet samt att de har ett personligt engage- UbU 1987/88:1 mang för högskolansverksamhet och förtrogenhet med dess villkor. äga förståelse förhögskolans roll som samhällelig bildningsinstitution och ha respekt för dess behov avinre frihet och vetenskaplig integritet. företrädarna för allmännaintressen bör kunna finnas personer som har kännedom om det omgivandesamhälle i vilket högskoleenheten verkar, såsom personer medförankring i och erfarenhet av den representativa Likaså bör kunnaingå personer som i övrigt representerar breda samhälleligaopinioner eller har stora kontaktytor. också kunna komma i frågat.ex. personer med förankring inom kulturlivet i Utskottet villslutligen uttala att det inte bör förekomma att företrädarna för allmännaintressen i en högskolestyrelse utses på andra grunder än dem somutskottet ovan redogjort för. För att skapa garantier för detta bör regeringen vidutseendet av ledamöter inte vara bunden att utse representanter för skildaintressegrupper som kan komma att kräva att få ett inflytande över högskolan. Iett stort antal remissyttranden framhålls som nödvändigt att verksamheten vidhögskolan företräds av fler än enbart rektor och att även de studerandeföreträds av fler än en person. Utskottet delar denna uppfattning och anserdärjämte att man bör kunna ta hänsyn till en högskoleenhets storlek ochansvarsområde när man bestämmer antalet ledamöter i dess högskolestyrelse.Styrelsen för en högskoleenhet bör kunna ha högst elva, högst tretton ellerhögst femton ledamöter. Regeringen bör efter framställning av högskolestyrelsevid högskoleenhet besluta om högskoleenheten skall ha styrelse med högsttretton eller femton ledamöter. Närdet gäller styrelse med elva ledamöter bör, utöver sex allmänföreträdare avdet slag som tidigare angetts, ingå rektor vid högskoleenheten samt tvåledamöter (forskare/lärare) som företräder verksamheten. Dessa bör utses påsamma sätt som verksamhetsföreträdarna utses . Företrädareför de anställda bör - till skillnad från vad som föreslås i propositionen ochi överensstämmelse med förslag i motionerna 1986/ 87:Ub90 och 1986/87:Ub91 ochförslag från många remissinstanser, bl.a. UHÄ - ha närvaro- och yttranderättmen ej rösträtt vid styrelsens sammanträden. Till bilden hör att de fackligaorganisationernas inflytande på verksamheten vid en högskola garanteras imedbestämmandelagen (1976:589) och genom medbestämmandeavtal (MBA-S). Destuderande bör få företrädas av två ledamöter som utses på samma sätt som . Förnärvarande gäller att rektor är högskolestyrelsens ordförande om regeringeninte beslutat annat.