bet · GB01AU8 · 1987-12-31 00:00:00 — Bakgrunden är den ökade måltillströmningen till arbetsdomstolen ochatt en allt större del av domstolens verksamhet nu består i att överprövaavgöranden i tingsrätterna. Syftet med utredningsarbetet är alltså i förstahand att undersöka hur domstolens befattning med principiellt mindre viktigamål skall kunna minskas. Den särskilda sakkunskapen hos domstolen skall kunnautnyttjas bättre. Det är som utskottet ser det möjligt att detta i varje falltill en del leder till det resultat motionärerna önskar uppnå, nämligen att deallmänna domstolarna i ökad omfattning får ta befattning med arbetsrättsligamål. Detta skulle bli en direkt följd om hovrätterna kopplas in somfullföljdsinstans mellan tingsrätt och arbetsdomstolen, en ordning som detingår i utredarens uppdrag att pröva. I alla händelser anser utskottet att detmed hänsyn till det nu inledda utredningsarbetet inte är påkallat för riksdagenatt ta något initiativ till utredning enligt yrkandet härom i motion1986/87:A734. Denna bör sålunda i denna del inte föranleda någon åtgärd. Avslutningsvis tar utskottet upp tre motioner om meraallmänna arbetsrättsliga frågor. () föreslår i motion 1986/87:A749 enutredning med uppgift att pröva om det skall vara tillåtet med följsamhets klausu ler m.m. i löneavtal. Vad motionären vänder sig mot är att avtal som är avsedda att löpa upphör att gälla på grund av att ' klausulerom prisutvecklingsgaranti eller följsamhet i förhållande till senare ingångnaavtal aktualiserar uppräkning och kompensation. Med hänsyn till att den svenskaekonomins tillväxt är helt beroende av löneutvecklingen på arbetsmarknadenär det av vital betydelse att ingångna avtal ges större stadga 25 och intekan brytas när som helst . I sin motivering hänvisar motionären till att det pä enmängd områden u 1987/88:8 finns lagstiftning som styr vad ett avtal fårinnehålla. Därmed erkänner motionären själv att hans förslag innebär att mangenom en lagreglering företar ytterligare ingrepp i avtalsfriheten. Utskottetifrågasätter om ett sådant ingrepp är särskilt verkningsfullt för det syftemotionären vill uppnå. Problemet med kostnadsutvecklingen och lönebildningensroll i sammanhanget får enligt utskottets mening angripas med andra metoder.På grund härav avstyrks motionens utredningsyrkande. () föreslår i motion 1986/87:A742 ettförbud mot transfersystemet inom idrotten. Motionären erinrar om att det oftaförekommer att idrottsklubbar betingar sig en större summa pengar för att gåmed på att en idrottsman skall få byta klubb. Om den gamla och nya klubben intekommer överens leder det till att idrottsmannen får finna sig i att avstå från att utöva sin idrott. Motionären jämför detta med människohandeloch livegenskap. Systemet med övergångsavgifter ses som oacceptabelt ochotillständigt. Det bör straffbeläggas och falla under allmänt åtal. Ettlagförslag härom bör enligt motionären utarbetas av regeringen. Motionen tangerar en fråga som gäller idrottsmänsarbetsrättsliga ställning i de fall de uppbär ersättning från sin klubb medmera betydande belopp. Genom ett utslag i regeringsrätten fastställdes atten idrottsklubb, som hade betalat . till en ishockeyspelare, varskyldig att betala sociala avgifter på det beloppet. Domen innebar attidrottsföreningen var att anse som arbetsgivare i förhållande till spelaren.Idrottsföreningarnas skyldighet att betala socialavgifter har för övrigtnyligen debatterats i med anledning av motioner som behandlades isocialförsäkringsutskottets betänkande SfU 1987/88:1. Genom regeringsrättens utslag har fastlagts att idrottsmänkan vara att anse som arbetstagare i socialrättslig mening. En utredning om detbegreppet finns också i det ovannämnda betänkandet frånsocialförsäkringsutskottet. Man rör sig sedan gammalt emellertid också med ettcivilrättsligt arbetstagar-begrepp som är av betydelse, om t.ex. denarbetsrättsliga lagstiftningen skall vara tillämplig. Frågan om idrottsmän äratt anse som arbetstagare också i den meningen är komplicerad och har hittillsinte prövats i rättspraxis. Frågan bör dock inte lösas på det sätt motionärenföreslår. Transfersystemet och därtill knutna tävlingsbestämmelser bör enligtutskottets mening hanteras av idrottsrörelsen själv. Slutligen föreslår () i motion 1986/87:A815 vissa regler om arbetsgivares skyldigheter mot platssökande. Motionärenanser att det borde införas regler som innebär att arbetsgivare som annonserarut lediga platser skall vara skyldiga att ge de sökande som inte fått platsenbesked härom och återställa betygskopior och andraansökningshandlingar. Det får anses höra till god sed på arbetsmarknaden attbehandla platssökande på det sätt motionären önskar. Med understrykande häravanser utskottet att motionen inte bör föranleda vidare åtgärd. Hemställan AU 1987/88:8 1. beträffandearbetsmarknadslagarnas utformning och effekter att avslår motion1986/87: A734 yrkande 1, 2. beträffandedemokratiska rättigheter i arbetslivet m.m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:A718 yrkande 1 och 1986/ 87:A719, 3. beträffande ändring av MBL i fråga omförhandlingar och information i småföretag attriksdagen avslår motionerna 1986/87:A715 yrkande 2, 1986/ 87:A734 yrkande 5, 1986/87:A747och 1986/87:A751 yrkande 1 c, 4. beträffande ändring av förtroendemannalagenifråga om de små arbetsplatserna attriksdagen avslår motionerna 1986/87:A710, 1986/87:A713 och 1986/87: A721, 5. beträffande finansiering av fackligt samarbete itransnationella företag attriksdagen avslår motion 1986/87:A703, 6. beträffandenegativ föreningsrätt m.m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A723,1986/87: A734 yrkandena 2-,1986/87;A736 yrkandena 1 och 5 i motsvarande del, 1986/ 87:A746 samt 1986/87:A751yrkande 1 b, attriksdagen avslår motion 1986/87:A734 yrkande 14, 8. beträffandefacklig vetorätt vid entreprenader attriksdagen avslår motionerna 1986/87:A712, 1986/87:A724, 1986/ 87:A734 yrkande10, 1986/87:A736 yrkande 3, 1986/87:A740 och 1986/87:A751 yrkande 1 d imotsvarande del, 9. beträffande förbud mot blockad av enmans- ochfamiljeföretag att avslår motionerna 1986/87:A715 yrkande 1, 1986/ 87:A725, 1986/87:A734 yrkande 8, 1986/87:A736 yrkande 5 i motsva rande del och 1986/87:A751 yrkande 1 d i motsvarande del, 10. beträffandeblockadrätten i övrigt attriksdagen avslår motionerna 1986/87:A728 och 1986/87:A734 yrkande 9, 11. beträffande fredspliktsbestämmelserna och200-kronorsregeln m.m. att riksdagenavslår motionerna 1986/87:A718 yrkandena 2 och 3, 1986/87:A734 yrkande 6,1986/87:A736 yrkande 5 i motsvarande del samt 1986/87:A751 yrkande 2, 12. beträffande medlemsomröstning förestrejk att avslår motion 1986/87:A708, 13. beträffande arbetsrättsligaskadestånd attriksdagen avslår motionerna 1986/87:A220, !986/87:A715 yrkande 3, 1986/87:A734yrkandena 7 och 11 samt 1986/87:A736 yrkande 2. attriksdagen avslår motion 1986/87:A734 yrkande 27, 27 15. heVtäfiandeföljsamhetsklausuler m.m. i löneavtal U 1987/88:8 att avslår motion1986/87:A749, 16. beträffande transfersystemetinom idrotten att avslår motion 1986/87:A742, 17. beträffande arbetsgivaresskyldigheter mot platssökande att avslår motion 1986/87:A815. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (vpk) och i (c). Reservationer ; au 1987/88:8 Arbetsmarknadslagarnas utformning och effekter (mom. 1) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Likartade krav" och på s. 11 slutar med "följandeavsnittet" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i motion A734 (m) tillriktlinjer för det fortsatta översyns- och utvecklingsarbetet inomarbetsrätten. I anslutning härtill vill utskottet anföra följande. lanspråktagandet av ny teknik inom samhällslivets allasektorer är en förutsättning för att vi skall kunna lösasysselsättningsproblemen och få balans i den svenska ekonomin. Förändringarnasker i högt tempo och ställer stora krav på arbetsmarknadens funktion liksom påde enskilda arbetstagarnas, arbetsgivarnas och företagens sätt att fungera.Kravet på anpassningsförmåga är stort, som utvecklingen ger positivamöjligheter för såväl individer som företag och offentlig verksamhet. Denna strukturomvandling måste bygga på den kompetens,ansvarskänsla och vilja att finna goda lösningar som finns hos de enskildaarbetstagarna och arbetsgivarna. Det innebär att inflytandefrågorna måste tasikte på att engagera de enskilda anställda i de frågor som rör dem i arbetet.Besluten måste emellertid alltid tas av dem som har att bära ansvaret förverksamheten. Som anförs i motionen måste det fortsatta översyns- ochutvecklingsarbetet inom arbetsrätten inriktas på att förbättraarbetsmarknadens funktion och samspelet mellan olika lagar. Byråkratisering ochcentralstyrning måste undvikas. Genomgående för den nuvarande arbetsrättsligalagstiftningen är att den övervärderar enskilda arbetsgivares och fackligaföreträdares juridiska kompetens. Översynen måste ta sikte på att reglernaskall utformas så klart och entydigt att arbetstagarna, de fackligarepresentanterna och arbetsgivarna på förhand kan avgöra vilken rätt de har.Särskild hänsyn måste tas till förhållandena inom de mindre företagen. Därlagstiftning inte är nödvändig av rättssäkerhetsskäl bör lagstiftning undvikas.Möjligheterna att lösa uppkommande frågor avtalsvägen bör vara så vida sommöjligt. På många områden bör ändringar av lagstiftningen ske i syfte att återgearbetstagare och arbetsgivare möjligheterna att träffa avtal individuellt ochkollektivt. Vidare bör den enskildes lagstadgade rättigheter påarbetsplatsen knytas till den anställde som sådan och inte göras beroende avhuruvida vederbörande är medlem i en facklig organisation eller ej.Medlemskapet är den enskildes angelägenhet, och det är ett oavvisligt krav attden enskildes integritet respekteras. Sammanfattningsvis bör det fortsatta översyns- ochutvecklingsarbetet på det arbetsrättsliga området enligt utskottets meningsyfta till att stärka den enskildes rätt, öka den enskildes inflytande på denegna arbetsplatsen, undanröja hinder för en väl fungerande arbetsmarknad samtunderlätta arbetsmarknadens funktionssätt och ge utrymme för nyskapande. 1987/88. dels att utskottetshemställan under 1 bort ha följande lydelse: AU 1987/88:8 1.beträffande arbetsmarknadslagarnas utformning och effekter att medbifall till motion 1986/87:A734 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadslagarnas utformning och effekter(mom. 1 -motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med"Likartade krav" och på s. 11 slutar med "följandeavsnittet" bort ha följande lydelse: , Som utskottet kommer attutveckla senare i betänkandet vid behandling av förslag från vpk bör dennuvarande MBL-lagstiftningen ersättas med fackliga rättighetslagar som rörstrejkrätt, facklig vetorätt vid entreprenader samt frågor som gällerarbetslivets villkor, fackliga möten på betald arbetstid m.m. Erfarenheterna avden nuvarande lagstiftningen visar nämligen att den inte förmått förändramaktpositionerna på arbetsplatserna. En översyn av MBL från de utgångspunktersom förordas i motion A734 (m) skulle innebära att de arbetandes ställningförsvagades ytterligare i förhållande till arbetsgivarna. Ett sådantöversynsarbete har mot den angivna bakgrunden inte utskottets stöd, varförmotionen avstyrks i motsvarande del. Demokratiska rättigheter i arbetslivet m.m. (mom.2) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "" och slutar med "motion A719" bort ha följandelydelse: NärMBL tillkom framställdes den nya lagen av socialdemokraternasom den största demokratiska reformen sedan den allmänna rösträtten infördes.Socialdemokraterna och de borgerliga partierna anförde gemensamt bl.a. attreformen gav nya utgångspunkter för klassamarbete på arbetsplatserna. Den nyalagens karaktär av samarbetslag var sålunda uppenbar redan från början. Detkan konstateras att MBL inte har gett lönearbetarna de demokratiska fri- ochrättigheter de har rätt att kräva. Arbetarna och deras fackliga organisationerhar också under de år som gått upplevt MBL som eri stor besvikelse. Lagen harinte förmått förändra maktpositionerna på arbetsplatserna. Detta bekräftadesvid utskottets hearings med arbetstagarorganisationerna. Man får informationoch man får förhandla - fast ofta , när affären är uppgjord - men islutändan är det som förr alltid arbetsgivarna som bestämmer. Somanförs i vpk:s motion A718 finns det anledning att vara kritisk mot begreppetmedbestämmande. Kapitalister och lönearbetare har oförenliga klassintressen. Dekan inte bestämma gemensamt. Däremot kan facket genom självständig kamp tvingafram eftergifter av arbetsgivarna. För att ge stöd åt denna kamp behövsrättighetslagar i fråga om t.ex. strejkrätt, facklig vetorätt ientreprenadfrågor och frågor som gäller arbetslivets villkor. fackligamöten på betald arbetstid m.m., såsom närmare utvecklats i AU 1987/88:8motionen. Utskottet ställer sig också bakom vad som anförs ivpk-motionen A719 om facklig kontroll av teknikanvändningen. Den snabbautvecklingen inom främst mikroelektroniken får med nuvarande maktfördelning isamhället oftast negativa konsekvenser för såväl enskilda lönearbetare somorter och regioner. Svensk arbetarrörelse saknar ett självständigtprogram för att möta denna nya fas i den industriella utvecklingen. Som framhålls i motion A719 finns det alternativ till denegativa inslagen i den teknologiska utvecklingen. Men det förutsätter att deanställda har alternativen klara när de möter den nya teknologin. Denalternativa organisation som de fackliga organisationerna med stöd i nyalagregler skall tvinga fram skall bygga på jämlik kunskapsnivå, bredarekompetens och möjlighet att förstå varandras arbete. Bortrationaliseradpersonal skall garanteras arbete och jämställd utbildning oavsett ålder, köneller yrkesställning. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetförslaget i motionen att ett sådant tillägg görs i den arbetsrättsligalagstiftningen att ny teknik och arbetsorganisation endast får införas medfackets godkännande. Det innebär att den fackliga organisationen får vetorättvid förhandlingar om t.ex. teknikavtal. För att öka de fackliga organisationernas möjligheter attsnabbt möta det hot mot sysselsättning och en god arbetsmiljö som ligger i dennuvarande utvecklingen bör regeringen dessutom skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag om ett samlat program för facklig kontroll över teknikensanvändning och utveckling i enlighet med vad som anförs i motionen. Vad utskottet med tillstyrkan av motionerna A718 och A719anfört om demokratiska rättigheter i arbetslivet och om facklig kontroll avteknikanvändningen bör delges regeringen. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande demokratiska rättigheter iarbetslivet m.m att med bifall till motionerna 1986/87:A718 yrkande 1och 1986/87:A719 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ändring av MBL i fråga om förhandlingar och informationi småföretag (mom. 3) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "De ovan" och slutar med "aktuella delar" bortha följande lydelse: Som framgår av de föreliggande motionerna har MBL intekunnat tillämpas så, att information och förhandling i de små företagen kan ske direkt med de anställda. På många små arbetsplatser företräds de anställda i stället av en facklig ombudsman, som ofta har begränsade möjligheter att 32 sätta sig in iförhållandena på den enskilda arbetsplatsen. Det kan därför AU 1987/88:8förekomma att väsentlig information når de anställda först långt efter det attarbetsgivaren fullgjort sin lagstadgade informations- och förhandlingsskyldighetgentemot den fackliga organisationen. Enändring bör enligt utskottets mening komma till stånd i detta hänseende. Detbör uppdras åt regeringen att inom ramen för översynsarbetet med dearbetsrättsliga lagarna pröva de olika modeller för fullgörandet avförhandlings- och informationsskyldigheten i mindre företag som förts fram imotionerna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandeändring av MBL i fråga om förhandlingar och information i små företag att medanledning av motionerna 1986/87:A715 yrkande 2, 1986/87:A734 yrkande5,1986/87:A747 och 1986/87 :A751 yrkande 1 c som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Ändring av förtroendemannalagen i fråga om de småarbetsplatserna (mom. 4) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "När det"och på s. 14 slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottethar samma uppfattning som de socialdemokratiska motionärerna. Det äranmärkningsvärt att tillträdesrätten för regionala fackliga förtroendemän tillföretag inom deras verksamhetsområde är oreglerad i lag. Detsammagäller den olösta frågan om finanseringen av dessa förtroendemäns verksamhet.De lokala kontaktombuden på de små arbetsplatserna behöver stöd av ettvälfungerande nät av regionala ombud. Kostnaderna härför kommer att särskiltdrabba förbund som täcker branscher med många små och spridda arbetsplatser.Det är rimligt, inte minst av hänsyn till sådana fackförbund, att det allmännager ekonomisk kompensation för verksamheten med regionala fackliga ombud. med tillstyrkan av de tre socialdemokratiska motionerna A710, A713och A721 ovan anfört bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandeändring av förtroendemannalagen ifråga om de små arbetsplatserna att med bifalltill motionerna 1986/87: A710, 1986/87:A713 och 1986/87:A721 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Finansieringav fackligt samarbete i transnationella företag 1987/88:8 (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "När utskottet" och slutar med "motion A703"bort ha följande lydelse: De problem motionärerna tar upp har enligt utskottetsuppfattning stor aktualitet mot bakgrund av den transnationalisering som svenskindustri genomför. Utveckhngen har bl.a. medfört att företagen genom attflytta produktionen mellan länder kan motverka fackliga aktioner. En annankonsekvens är att det har blivit svårt att få en riktig bild av företagensekonomiska situation på grund av de möjligheter som finns att dölja vinsternaeller föra över dem till enheter i andra länder. Dessutom förekommer det attutländska företag i inte respekterar våra arbetsrättsliga lagar, varförviktiga beslut ibland fattas utan att de anställda har möjlighet till insyn,information och förhandling. Utskottet delar mot den angivna bakgrunden motionärernasuppfattning att regeringen bör ta initiativ till en lagstiftning, som åläggersvenska multinationella företag och utländska transnationella företag verksammai att bekosta det internationella samarbetet mellan de fackligaorganisationerna inom koncernen. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande finansiering av fackligt samarbete itransnationella företag attriksdagen med bifall till motion 1985/86:A703 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Negativ föreningsrätt m.m. (mom. 6) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "De föreningsrättsliga" och på s. 16 slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att fritt anslutasig till och tillhöra en förening, finns, inskriven i grundlagen och i MBL. Detborde vara en självklarhet att med rätten att tillhöra en förening följerrätten att slippa tillhöra en förening. Så har också föreningsrätten tolkats iett uttalande av . I är dock rätten att stå utanför en förening ingensjälvklarhet. beslöt visserligen vid förra årets kongressatt ändra sina stadgar med innebord bl.a. att rätten till utträde ifortsättningen skall vara ovillkorlig. Det återstår emellertid att se vilketgenomslag detta får i praktiken hos de anslutna fackförbunden och hosutanförstående förbund. Förekomstenav organisationsklausuler i kollektivavtal kan enligt utskot- ,, tetsmening betraktas som en form av yrkesförbud och innebär ett otillbörligt AU1987/88:c ingrepp iden enskildes integritet och ett avsteg från de medborgerliga fri- och Rätten till arbete liksom den enskildes lagstadgaderättigheter på arbetsplatsen får aldrig göras beroende av huruvida denenskilda arbetstagaren är medlem i en facklig organisation eller ej.Medlemskapet är den enskildes angelägenhet. För att garantera den enskildesfrihet att själv välja eller avstå från medlemskap i en facklig organisationbör som föreslås i motionerna den negativa föreningsrätten garanteras i lag somäven innefattar förbud mot organisationsklausuler. Utskottet anser slutligen att arbetsgivaren inte bör harätt att göra avdrag på lönen för fackföreningsavgift mot den enskildes vilja. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker aktuelladelar i de nu behandlade motionerna från m, fp och c. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. betråiiande negativ föreningsrätt m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:A723, 1986/87:A734 yrkandena 2-4,1986/87:A736 yrkandena 1 och 5 i motsvarande del, 1986/87:A746 samt1986/87:A751 yrkande 1 b som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Chefstillsättningar (mom. 7) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Förhandlingsplikten vid" och på s. 17 slutar med"föreliggande delen" bort ha följande lydelse: Tillsättandet av chefer betraktas numera som en sådanviktig förändring av verksamheten som omfattas av förhandlingskyldigheten iMBL. Som framhålls i motion A734 (m) kan denna ordning starkt ifrågasättas. En chef kan betraktas som arbetsgivarens förlängda arm ochföreträder ofta arbetsgivaren i förhandlingar med de anställda och/eller derasorganisationer. Förutsättningarna och möjligheterna att verka i denna roll kanpåverkas av de fackliga organisationernas inställning till vederbörande vidanställningstillfället eller vid senare befordran. Eftersom arbetsgivaren hardet yttersta ansvaret för verksamheten måste det vara hans rätt att utse densom skall vara chef. Detta förhindrar givetvis inte att samråd med ellerinformation till de fackliga representanterna sker där så är möjligt. Utskottetvill emellertid understryka betydelsen av att det sedvanliga kravet påsekretess upprätthålls. Det kan nämligen i vissa fall vara direkt olämpligt attutvidga den krets som känner till vilka som har sökt en viss befattning. En sökandesom t.ex. inte får den sökta befattningen kan komma i en svår situation på denarbetsplats där han eller hon i ett sådant läge väljer att stanna kvar. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet medtillstyrkan av motionen i denna del att regeringen återkommer tillriksdagen med lagförslag som innebär atttillsättandet av chef inte skall omfattas av AU 1987/88:8förhandlingsskyldighet enligt MBL. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1985/86:A734 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Facklig vetorätt vid entreprenader (mom. 8) (), (), (), (),(), () och i (c)anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Medanledning" och på s. 19 slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är i högsta grad betänkligt attvetorättsreglerna ibland används av de fackliga organisationerna för attförsöka stoppa även seriösa entreprenörers verksamhet. Detta drabbar särskiltenmansföretagen och innefattar därigenom ett hot mot etableringsfriheten. Dessaföretagare bör ges bättre förutsättningar för sin näringsutövning påentreprenadområdet genom ändringar i MBL så att de påtalade missförhållandenakan undanröjas.