bet · GB01FöU11 · 1987-12-31 00:00:00 — 4. fastställa att anslagen påstatsbudgeten inom den ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civiladel för /89 förs upp med sammanlagt 1 639,9 milj. kr. i beräknatgenomförandeprisläge 1988/ 89, 5. bemyndiga regeringen att /89 justera lämnade bemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, 6. bemyndiga regeringen att medge attdet med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex justeradeanslagsbeloppet för /88, inkl. medel som överförts från budgetåret1986/87, under anslaget H 3. Skyddsrum minskat med det faktiska utfallet förbudgetåret förs över till motsvarande anslag /89, 7. bemyndiga regeringen att /89 medge överskridande av anslagen inom den ekonomiska ramenför totalförsvarets civila del samt av lämnade bemyndiganden om det behövs avberedskapsskäl, 52 8. ta del av vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört om ekonomis- FÖU 1987/88:11 ka resurserför totalförsvarets civila del, 9. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Civilledning och samordning, 10. godkänna de riktlinjer för denfortsatta utvecklingen inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstsom föredragande statsrådet har förordat, 11. godkänna de riktlinjer för denfortsatta utvecklingen av fredsräddningstjänsten som föredragande statsrådethar förordat, 12. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenPsykologiskt försvar, 13. godkänna de riktlinjer försäkerheten och den tekniska försörjningen inom hälso- och sjukvård somföredragande statsrådet har förordat, 14. ta del av vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört orn funktionen Hälso- och sjukvården m.m., 15. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenTelekommunikationer, 16. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenTransporter, 17. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenLivsmedelsförsörjning m.m., 18. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Energiförsörjning, 19. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Övrigvaruförsörjning, 20. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta utvecklingen inom Övriga viktigasamhällsfunktioner, 21. ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om beredskap inom ADB-området. Denfortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del Försvarsministern redogör inledningsvis för innehållet istort försvarsbeslut i fråga om den civila delen av totalförsvaret,inkl. synen pä krisers och krigs varaktighet och karaktär som grund förplaneringen. Han hänvisar därefter till överstyrelsens för civil beredskap(ÖCB) programplan 19881993 i vilken överstyrelsen redovisat en gruppering avimportvaror som grund för antaganden om genomsnittlig import under ettförkrigsskede. Försvarsministern anser att ÖCB:s gruppering är ändamålsenligsom grund för prioritering av beredskapsåtgärder. Försvarsministern återger även ÖCB:s i programplanenredovisade be dömning av beredskapsläget inom den civila delen av totalförsvaret, varvid bl.a. framhålls att uthålligheten på vissa områden, främst pä hälso- och 53 sjukvårdsområdet,inte är tillfredsställande och att sårbarheten i fråga om FöU 1987/88:11kommunalteknisk försörjning samt på el-, lele- och ADB-områdena är betydande. Försvarsministern säger sig i huvudsak kunna ställa sig bakomde principer förval av beredskapsåtgärder som ÖCB i programplanen harredovisat. Han betonar därvid särskilt värdet av att i en krissituation påväsentliga områden ha tillgäng till produktionskapacitet. Eftersom karaktärenav en kris eller ett krig inte med säkerhet kan förutses innebär denflexibilitet och den uthållighet som sammanhänger med en produktionskapacitetväsendi-ga fördelar jämfört med beredskapslagring. På vissa områden år det emellerdd,tillägger han, av vikt att förnödenheter finns tillgängliga vidangrepp pä , exempelvis vissa läkemedel och viss sjukvårdsma-teriel. Härbör beredskapslagring väljas före andra åtgärder. Grundsyn mål- och riskanalyser, m.m. Försvarsministern erinrar om att regeringen i december1987 fastställt att en av överbefälhavaren och ÖCB föreslagen grundsyn förregionala mål- och riskanalyser skall tillämpas i det fortsatta arbetet inomramen för av regeringen angivet utredningsuppdrag. De olika delutredningarnaavseende regionala mål- och riskanalyser och befolkningens behov av skydd ikrig skall av resp. myndigheter redovisas den . Försvarsministern erinrar om den i 1987 ärs försvarsbeslutfastställda planeringsramen om 7 823 milj. kr. samt vad som i försvarsbeslutetdärutöver angavs i fråga om att avdela 500 milj. kr. för att förbättraberedskapen pä hälso- och sjukvårdsområdet och att skall finansieraberedskaps-åtgärder genom krigsskyddsåtgärder motsvarande ett beloppav 375 milj. kr. Den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del /88 fastställdes till I 591,8 milj. kr. i beräknat genomförandeprisläge1987/88. fördelning avplaneringsramen enligt ÖCB:s förslag, ekonomisk ramför /89, för budgetåret ,1988/89, ekonomiskplaneringsram för perioden /89 1991/92. Försvarsministern omtalarbeträffande fördelningen av planeringsramen att redovisade beredskapsåtgärderinom den ekonomiska planeringsramen enligt ÖCB inte är tillräckliga för att nåuppsatta mål enligt försvarsbeslut samt att ÖCB därför har redovisatytterligare medelsbehov för vissa funktioner. Försvarsministern framhåller dockatt försvarsbeslutets inriktning och ekonomiska prioriteringar bör ligga fast,varför det inte är möjligt att förorda den resursförstärkning som ÖCB föreslår. Försvarsministernredovisar sin beräkning av den ekonomiska ramen för 54 totalförsvaretscivila del för /89 och anger denna till FöU 1987/88:11 I639 . i beräknat genomförandeprisläge 1988/89. C/v(7 ledning och samordning Härunder redovisar föredragande statsrådet frågor rörande överstyrelsenför civil beredskap, \ ett inledande avsnitt redovisar föredragande statsrådetgrunder och inriktning för den civila totalförsvarsfunktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst, med betoning bl.a. av statens räddningsverks centralaroll och kommunernas nya uppgifter Pågående utredningsverksamhet pä olika delområdenrefereras och pågående internationellt samarbete inomfredsrädd-ningstjänstområdet beskrivs. Försvarsministern erinrar om att befolkningsskyddet ochräddningstjänsten i fredstid har sarnlats i uttrycket fredsräddningstjänstmedan motsvarande verksamhet under civilförsvarsberedskap kallas civilförsvarsverksamhet. Försvarsministern konstaterar i enlighet medförsvarsbeslutets inriktning att en väl fungerande fredsräddningstjänst, somutvecklats med hänsyn tagen till krigsuppgifterna, är en väsentlig grund föratt motsvarande verksamhet i krig skall kunna genomföras effektivt. Samtidigtfår detta, framhåller han, inte innebära att kraven pä krigsorganisationensänks. Han förordar därför att utbildning, övning och utrustning avkrigsorganisationen ges högre prioritet än vad som förutsätts iräddningsverkets programplan. Den pågående integrationen av civilförsvarsverksamhetenoch fredsräddningstjänsten bör enligt försvarsministern fortsätta emedan dettaskapar förutsättningar för en bättre verksamhet både i fred och i krig. Föredragande statsrådet behandlar därefter frågor rörandeinriktningen av befolkningsskyddet i fred resp. i krig. I fråga ombefolkningsskyddet i krig erinrar han om att regeringen uppdragit åt berördamyndigheter att ' göra en översyn av de regionala mål- och riskanalyserna samtatt genomföra studier och redovisa en samlad syn på befolkningens behov avskydd, anpassat till de olika risknivåer som anges i mål- och riskanalysen.Vidare behandlas bl.a. frågor rörande produktion av och skyddsnivå för kommunalaledningsplatser och utvecklingen av hemskyddsorganisationen. Han föreslår attSveriges civilförsvarsförbund ges fortsatt stöd i sitt arbete med rekryteringoch utbildning av de frivilliga hemskyddsombuden. Beträffande inriktningen av räddningstjänsten anförförsvarsministern att förmågan att leda räddningstjänsten under svåra förhållanden både i 55 fred och ikrig bör stärkas. Han understryker därvid betydelsen av rädd- FöU 1987/88:11ningsverkets samordnande roll inom såväl den statliga som den kommunalaräddningstjänsten, t.ex. när det gäller alarmering, ledning och samband,planläggning, övning, utbildning, materielstandardisering, erfarenhetssammanställningsamt forskning och utveckling. Hela krigsorganisationen bör enligtförsvarsministern erhålla den övning som har förutsatts i försvarsbeslutet;han förordar att åtgärder för att bättre uppfylla försvarsbeslutetsintentioner genomförs genom omprioriteringar. Sålunda anför han att utbyggnadenav varningssystemet bör kunna ske i något långsammare takt och vissomprioritering komma i fråga beträffande ledningsplatserna. Härutöver omfattarföredragande statsrådets redovisning frågor rörande hälso- ochsjukvård m.m., beträffande befolkningsskydd och räddningstjänst I987/88:FÖ201 av m.fl. (m) såvitt gälleryrkande 5 att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddet för civilbefolkningen. I987/88:FÖ508 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förslag om ett forskningsprogram m.m. för det allmännasäkerhetsområdet. l987/88:Fö509 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motioneri anförts ombyggande av skyddsrum. 1987/88:Fö512av01of Johanssonm.fl. (c)såvittgälleryrkande2attriksda- i gen hos regeringen begär förslag om automatisk alarmering. I987/88:FÖ520 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att medel för nybygge resp. moderniseringav skyddsrum bör anvisas i ett enda anslag, som fördeläs av . I987/88:FÖ527 av Yngve.Wernersson och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att alarmering av allmänhet i fred, beredskap och krig utreds. I987/88:FÖ528äv och () vari yrkas FöU 1987/88:11 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av varningssystemenför allmänheten i fred och under beredskap och i krig, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av larmanordningarpå utryckningsfordon. 1987/88:Fö534 av och Karl-GöstaSvenson (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att televerketfår i uppdrag att införa visuella signaler för "Viktigt meddelande" på hörselskadadestelefonappa rater, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att överenskom melse om information om "Viktigt meddelande till hörselskadade"bör komma till stånd mellan Riksradio och text-TV.' b e t rä ffa n d e fredsräddn ings tjänst 1987/88:FÖ507 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av särskilda åtgärder för att förebygga översvämningskatastrofer iGävleborgs län. 1987/88:FÖ5I3 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökatbehov av utbildning till brandingenjörer. 1987/88 :Fö521 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om privatradioorganisationernasintegrering i samhällets räddningsorganisation i enlighet med vad som anförtsi motionen. 1987/88:Fö207 av m.fl. (m) såvitt gälleryrkande 17 att ; som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets sårbarhet. 1987/88:Fö422 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av att genom ett väl utvecklat näringsliv samt hög beredskaphos totalförsvarets civila delar upprätthålla ett uthålligt försvar i ofredäven för övre . 1987/88:Fö512 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena I. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om inriktningen av arbetet med att minskasårbarheten i samhället, 4. att hos regeringen begären studie av sårbarhetsproblemen i storstäderna, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder för att minska sårbarheten i storstäderna. I987/88:FÖ530av m.fl. (c) vari yrkas att begär att FÖU 1987/88:11 regeringen ger ÖCB i uppdrag att genomföra en specialstudie omsärbar-hetssituationen i landets tre storstadsområden. beträffande organisations- och strukturfrågor I987/88:FÖ208 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandena 1. att hos regeringen begäratt mobiliseringsansvaret för civilförsvarets lokala organisation överförsfrån länsstyrelserna till kommunerna, 2. att hos regeringen begäratt personaluttagningen för civilförsvarets lokala organisation överförs frånlänsstyrelserna till kommunerna. 1987/88:FÖ506 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att civilbefälhavarens kansli för södra eivilområdet skallstationeras i . I987/88:FÖ5I5 av () vari yrkas attriksdagen sorh sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringen av ÖCB. 1987/88:FÖ523 av () vari yrkas attriksdagen som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omersättare för civilbefälhavare. 1987/88 :Fö512 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 3 att beslutar medge undantag frän regeln om centralupphandling, för de militära myndigheterna. I987/88:FÖ533 av Hans Nyhage och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fortsatt försörjningsberedskapsstöd pä tekoområdet. beträffande ekonomisk ram m.m. I987/88:FÖ202 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena 13. att beslutar anslå 50milj. till ökat skyddsrumsbyggande, 14. att beslutar anslå 20milj. ytterligare till materiel för civilförsvaret. I987/88:FÖ205 av m.fl. (vpk) såvitt gälleryrkandena 3. att med ändring av proposition1987/88:100, bilaga 6, mom. 8.3.3 beslutar att den ekonomiska planeringsramen för den civila delen av totalförsvaret för femårsperioden /89-1992/93 ökas med . i enlighet med ÖCB:s förslag, 4. att under förutsättning av bifall tillyrkande 3 beslutar att anslaget för totalförsvarets civila del för /89 ökas i motsva rande grad. Utskottet FöU 1987/88:11 Med totalförsvaret avses alla de åtgärder som ärnödvändiga för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa omsamhället till krigsförhällan-den. 1 krig omfattar totalförsvaret helasamhällets verksamhet. Beredskapsförberedelserna i fred inom totalförsvaretscivila del syftar till att göra denna beredd att under kriser och i krigmedverka i de samlade försvarsansträngningarna och att säkerställa individensoch samhällets överlevnad. Utskottet understryker betydelsen av vad föredragandestatsrådet utgående års försvarsbeslut inledningsvis anför i frågaom grunder och inriktning för den fortsatta utvecklingen av totalförsvaretscivila del: Totalförsvarets civila delbar viktiga uppgifter i allaskeden av en krisutveckling. Uppgifterna är mer beroende av arten ochomfattningen av de störningar och skador som uppstår på samhället än av vilkentyp av yttre omständigheter som har orsakat dessa. Totalförsvarets civila del har till uppgift dels att ikrig stödja försvarsmaktens krigsorganisering och stridsförmåga, upprätthållade viktigaste samhällsfunktionerna, samt värna civilbefolkningen motverkningarna av krigshandlingar genom att bereda skydd, rädda nödlidande och ombesörjavård, dels att under kriser och krig trygga en livsnödvändig försörjning. Möjligheterna för den civila delen av totalförsvaret attfullgöra dessa uppgifter har stor betydelse för vår förmåga att avhälla frånangrepp samt att motstå hot och ekonomiska påtryckningar. Således bidrar t.ex.vär försörjningsberedskap till den krigsavhällande förmågan genom att göra dettroligt att vi kan motstå ekonomiska påtryckningar och upprätthålla värförsvarsförmåga även vid kraftiga störningar i utrikeshandeln. Vår förmåga i här nämnda avseenden grundas främst på detfredstida samhällets resurser, dess förmåga att möta störningar och dessförmåga till omställning. Grundprincipen är att ansvar för viss verksamhet ifred också innebär ett motsvarande ansvar i krig. Jag vill betona vikten av att det i fredstida planeringoch samhällsutveckling tas särskild hänsyn till beredskapen för kriser ochkrig. Sädana åtgärder kan i sin tur vara betydelsefulla även för fredssamhällett.ex. vid olyckor och katastrofer av olika slag. En samhällsplanering som skeri fred under beaktande av totalförsvarsintressena minskar behovet avberedskapsplanering och särskilda beredskapsåtgärder.' Utskottet konstaterar att föredragande statsrådet i sittanförande redovisar vissa viktiga delar av den programplan (Programpjan för detcivila försvaret) som den samordnande myndigheten på central nivå inom detcivila totalförsvaret, överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), lämnade iaugusti 1987.1 denna redovisade ÖCB bl.a. förslag till principer förprioriteringen mellan olika beredskapsätgärder inom ramen årsförsvarsbeslut. Försvarsministern säger sig i huvudsak kunna ställa sig bakomdessa. Enligt ÖCB bör därvid följande principiella inriktning gälla. Beredskapslagring bör förutom för neutralitets- ellerkrigsskedet endast ske för den tid under det s.k. förkrigsskedet då tillförselnunderstiger de oundgängliga behoven eller skyddsnätet. Åtgärderför bevarad produktionskapacitet bör vidtas när kostnaden för 59 kapacitetsbevarandetunderstiger kostnaden för lagring av varor enligt tidi- FÖU 1987/88:11gare redovisad princip. Sådan åtgärd bör också vidtas i det fall kapacitetskostnadeninte väsentligt överstiger lagringskostnaden med hänsyn till fördelen av enlevande, flexibel kapacitet under ett neutralitetsskede. Ett krigsskede kandock på vissa områden innebära motsatta krav. Åtgärder för substitut och omställning bör vidtas omomställningen eller produktionsstarten är klar innan neutralitets-ellerkrigsskedet gått till ända och om kostnaden för åtgärden inkl. erforderliglagring under omställ- .,, ningstid eller starttid inte väsentligt överstigerkostnaden för lagring enligt tidigare redovisad princip. Beslut om omställningeller substitut antas härvid kunna fattas tidigast fr.o.m. fjärde månaden underförkrigsskedet. Utskottet anser, med understrykande av den utomordentligtviktiga roll som ÖCB spelar vid utvecklingen av totalförsvarets civila del ochdess samordning med det militära försvaret, att bör godkänna dessaprinciper eller kriterier för val av beredskapsåtgärder. utgöra enrimlig tolkning och precisering av totalförsvarsbeslutet i dessa ,,. delar.Utskottet instämmer även i vad försvarsministern har att anföra i anslutningtill redovisningen av principerna. Utskottet konstaterar, utgående från propositionen, attbegreppet befolk- ningsskydd avser de förebyggande åtgärder som vidtas för att förhindra olyckor och för att begränsa skadan, om en olycka skulle inträffa. begreppeträddningstjänst a\ses de räddningsinsatser som staten eller kom munerna skall svara för vid olyckshändelser och överhängande fara för olyckshändelser för att förhindra och begränsa skador på människor, egen dom eller miljön. Befolkningsskyddet och räddningstjänsten i fredstid be nämns y>'ei/yrarf/7//;. ?//a>z5/medan motsvarande verksamhet under civil- ,. försvarsberedskap kallas civilförsvarsverksamhet. Utskottet instämmer i vad föredragande statsrådet, medbiträdande av , statens räddningsverks förslag, anför om att den pågående integrationen av civilförsvarsverksarnheten och fredsräddningstjänsteh bör fortsätta. Ut skottet önskar i detta sammanhang understryka betydelsen av den ledande och samordnande roll det nya ', såsom central förvalt ningsmyndighet för frågor om befolkningsskydd, inkl. frågor orn land- ,, transporter av farligt gods m.m., och räddningstjänst spelar och än mer kan komma att spela på dessa orriråden. Av de motioner under den allmänna motionstiden som berörfrågor om befolkningsskydd och räddningstjänst behandlar utskottet till att börja med - vissamotionsyrkanden som tar upp frågor rörande befolkningsskyddet och skyddsrumsbyggande (motionerna 1987/88 :Fö20l, yrkande 5, 1987/ 88:Fö509samt 1987/88:Fö520). ' 1 motion l987/88:Fö20l (m), som i olika yrkanden behandlarfrågor rörande försvar, betonar motionärerna att civilbefolkningen i ne kan komma att bli hårt utsatt redan vid inledningen av ett krig genom . _ den förbekämpning som inleder en invasion. Föryarningstiderna ärmycket , , korta, menar motionärerna, varför det finns behov av skyddsrum som med ger vistelse . De framhåller också att stora delar av kan "O komma attbekämpas även i samband med markstrid över ytan varför det FöU 1987/88:11 krävsgod tillgång till skydd för civilbefolkningen (skyddsrum och skyddsmasker)inte bara i de stora städerna. Civilförsvarets undsättningsenheter måste kunnaanvändas direkt efter mobilisering. Enligt motionärerna måste brister i frågaom civilbefolktnngens skydd och undsättningsförbandens krigsberedskap förSkånes del avhjälpas med hög prioritet. I motion 1987/88;Fö509 (s) anförs, under åberopande bl.a.av, skyddsrumsproduktionens karaktär av långsiktig investering, att den nyainriktning för skyddsrumsproduktionen som angavs i senaste försvarsbeslut innebäratt många i krig samhällsviktiga verksamheter byggs utan skyddsrum eftersomdessa är belägna utanför de mest utsatta områdena med nuvaran- de målanalys som grund. Som exempel anges bl.a. attbarnstugor uppförs i tätbebyggda områden utan skyddsrum, vilket enligt motionärernamedför att kommunerna måste planera för att flytta delar av barnomsorgen långtfrån de områden där befolkningen har sina bostäder. Försvarsbeslutet innebärvidare, anser de, att den regionala obalans som skulle kunna minskas med hjälpav skyddsrumsanslagen i stället ytterligare accentueras. Motionärerna anföravslutningsvis bl.a. att skyddsrum bör utföras i anslutning till nybyggnad iskyddsrumsorternas tätbebyggda områden och för samhällsviktiga verksamhetersom måste fortsätta sin verksamhet i krig. I motion I987/88:FÖ520 (fp) framhåller motionärerna att demedel som är tillgångliga för skyddsrumsbyggande torde räcka till cirka tiogånger fler skyddsrumsplatser vid modernisering av äldre skyddsrum jämfört medom de används till nybygge. De menar att det därför på många platser vore enfördel om renoveringstakten kunde öka på bekostnad av antalet nybyggda-skyddsrumsplatser och anför att borde ha större frihet attbedöma hur medel för skyddsrum skall disponeras. Medel för nybygge resp.modernisering av skyddsrum borde därför anvisas i ett anslag, som avräddningsverket fördelas på objekt. Utskottetfår med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. I fråga om yrkandet i motion l987/88:Fö20l konstaterarutskottet att hithörande frågor är föremål för en grundlig utredning inom ramenför överbefälhavarens och ÖCB:s pågående översyn av de regionala mål- ochriskanalyserna samt s.k. skyddsstudie. I detta arbete studerasutifrån såväl geografiska som funktionella kriterier vilka risker som ärförknippade med olika delar av landet och, med successiv tillämpning avanalysresultatet, vilket behov av skydd som civilbefolkningen kan bedömas ha ikrig. Resultatet av dessa studier skall redovisas av resp. myndigheter i september1988 varefter frågorna kommer att beredas vidare. har således idagsläget ingen anledning att uttala sig i dessa frågor. Utredningsresultatetoch den vidare beredningen måste först avvaktas. Med hänsyn härtill börmotionsyrkandet avslås. Beträffande motion 1987/88:Fö509 konstaterar utskottet attriksdagen i försvarsbeslutet fastlade den inriktning i fråga om befolkningsskyddet och skyddsrumsbyggandet som gäller. I beslutet angavs att det framtida skyddsrumsbyggandet i högre grad än skall inriktas på områden där mer betydande risker finns för civilbefolkningen, att en ökad satsning skall göras på att komplettera skyddsrumsbyggandet med andra skyddsåtgärder, 61