bet · GB01SfU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är enligt utskottets mening viktig» att även dessa föräldrarfår möjlighet att erhålla bilstöd. Det föreligger dock en avgörande skillnadmellan den nu föreslagna gruppen 4 och de ovan redovisade grupperna I - 3, nämligenatt helt grundbidrag med 50000kr. skall utgå till personer i grupperna 1-3 medan personer i grupp4 skall erhålla halvt grundbidrag. Med hänsyn till det begränsade antal föräldrar som kommer i fråga är det enligt utskottets mening inte motiverat med en skillnad i bidragsnivån. Det är därför inte heller motiverat att införa en särskild grupp för dessa föräld rar utan de bör i stället genom en uttrycklig tilläggsbestämmelse omfattas av reglerna för grupp 2, dvs. handikappade under 65 är som beviljats bilstöd enligt punkt I men som lämnat arbetsmarknaden med förtidspen sion eller sjukbidrag. Vad utskottet med bifall till motion SfU yrkande 4 säledesanfört bör ges regeringen till känna. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffande bilstöd till handikappade föräldrar medbarn ratt med bifall till motion l987/88:Sfl7 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Den bidragsberättigade personkretsen (mom. 7) Under förutsättning av bifall till reservation 2 och (båda fp) anser attmoment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande den bidragsberättigade personkretsen attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordats i propositionen om denbidragsberättigade personkretsen för det nya bilstödet med den ändring somföranleds av utskottets hemställan i momenten I och 2 ovan. Denbidragsberättigade personkretsen (mom. 7) SfU 1987/88:23 Under förutsättning av bifall till reservationerna I och 3 och (båda c) anser attmoment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffandeden bidragsberättigade personkretsen attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordats i propositionen om denbidragsberättigade personkretsen för det nya bilstödet med den ändring somföranleds av utskottets hemställan i momenten 1 och 3 ovan. Bilstödets konstruktion (mom. 8) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Frågan om" och slutar med "av bilstödet." bortha följande lydelse: Såsom framhållits i motion Sfl8 innebär det föreslagnagrundbidraget och anskaffningsbidraget att möjligheterna för många handikappadeatt skaffa bil förbättras men med den prisutveckling som råder kommer stödetatt urholkas . Utskottet delar därför motionärernas uppfattning attdet är nödvändigt att värdesäkra grundbidraget och anskaffningsbidraget.Enligt utskottets mening bör en sådan värdesäkring lämpligen ske genom alt deföreslagna bidragen fastställs i procent av basbeloppet. Del anförda bör gesregeringen till känna. dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffandebilsiödets konstruktion attriksdagen dels med bifall till motion l987/88:Sfl8 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om värdesäkring av grundbidragetoch anskaffningsbidragel, dels i övrigt godkänner de i propositionen förordaderiktlinjerna om del nya bilstödets konstruktion. Övergångsregler för ålderspensionärer (mom. 9) , och (allam)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 13 slutar med"yrkande 2." bort ha följande lydelse: Såsom framgår av proposifionen är avsikten att den som harrätt till bilstöd kommer att kunna behålla bilen även efter det han fyllt . Något återkrav av det bidrag som lämnats skall nämli gen inte ske pä grund av att vederbörande uppnår , vilket innebär att den som erhåller bilstöd vid exempelvis 63 ärs ålder kommer alt kunna utnyttja den bil för vilken bidrag lämnats under åtskilliga år efter det att han fyllt . Mot denna bakgrund anser utskottet att även de som uppbär bilstöd enligt nu gällande bestämmelser och lämnar arbetsmarkna- 20 den medålderspension skall ha rätt till kvarvarande skatiestöd under en SfU1987/88:23 övergångsperiod av längst efter reformens genomförande. dels att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande övergångsregler jörålderspensionärer att med bifall till motion 1987/88: Sf20 yrkande 2och med anledning av propositionen antar i propositionen framlagt förslag tilllag om ändring i väglrafikskattelagen (1973:601) med den ändring att. punkt 3 iövergångsbestämmelserna erhåller följande såsom Reservanternas förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Reservanternas förslag Ett beslut om befrielse från 3. Ett beslut om befrielse frän skatteplikt som har meddelats en- skattepliktsom har meddelats en ligl äldre föreskrifter i 40 § första ligtäldre föreskrifter i 40 § första stycket gäller fortfarande, dock stycketgäller fortfarande, dock längst till utgången av september längsttill utgången av eller den tidigare lidpunkt från 1995eller den tidigare tidpunkt från och med vilken statligt bidrag har ochmed vilken statligt bidrag har beviljats den handikappade för an- beviljatsden handikappade för an skaffning av motorfordon. Vad nu skaffning avmotorfordon. Vad nu sagts gäller även om den handikap- sagtsgäller även om den handikap pade beviljas förtidspension eller padebeviljas ålderspension, för sjukbidrag enligt lagen (1962:381) tidspensioneller sjukbidrag enligt om allmän försäkring för lid efter lagen(1962:381) om allmän försäk- . ring för tid efter Bil som tekniskt hjälpmedel Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Frågan om" och slutar med "yrkande 2." bort haföljande lydelse; I likhet med motionärerna i motion Sfl8 anser ulskoltetatt bilslödet till handikappade pä sikt måste förbättras ytterligare. Såsomförordas i motionen bör slutmålet vara att bil tillhandahålls som tekniskthjälpmedel. Enligt utskottets mening bör därför regeringen göra ensamhällsekonomisk beräkning av kostnaderna för en sådan reform samt lägga framen plan för den fortsatta utbyggnaden av bilstödet med angivet mål. Det anfördabör ges regeringen till känna. dels att moment 16 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 16. beträffande bil som tekniskthjälpmedel alt med bifall till motion 1987/88: Sf 18 yrkande I ochmed anledning av motion 1986/87:S041 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande Sfu 1987/88:23 Bilstöd som alternativ till färdtjänst GullanLindblad, och (allam) anför: finns det ingenting som hindrar kommunerna att, med stöd avsocialtjänstlagen, ge stöd för inköp och anpassning av bil ål funktionshindradesom inte omfattas av det statliga bilstödel. Ett sådant stöd kan vara ettändamålsenligt alternativ till färdtjänst framför allt för funktionshindradesom utnyttjar färdtjänst i så stor omfattning att kostnaderna härföröverstiger kostnaderna för inköp och drift av bil. Dennamöjlighet all ge bidrag till bil som alternativ till färdtjänst står emellertidinte öppen för annan färdtjänsthuvudman än primärkommun, eftersom denförutsätter stöd av socialtjänstlagen. somfärdtjänsthuvudman har alltså inte denna möjlighet. Vi förutsätter att dettabeaktas i pågående översyn av statsbidragssystemet för färdtjänsten och attreglerna anpassas så att samma villkor kommer att gälla för allafärdtjänsthuvudmän, oavsett om de är primärkommuner eller landsting. 1 Förslag till SfU 1987/88:23 Bilaga 1 Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) Härigenom föreskrivs att 40 §vägtrafikskattelagen' (1973:601) skall ha . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 40 § medgerefter ansökan av fordonets ägare befrielse från skatteplikt för 1. personbil med tjänstevikt ej över , 2. buss medtotalvikt av högst , 3. lastbilmed skåpkarosseri och med en totalvikt av högst , 4. motorcykel, om fordonet äges av höggradigt invalidiserad, som inneharkörkort för förande av fordonet och som för sin huvudsakliga förvärvsverksamheteller för sin utbildning är varaktigt beroende av fordonet såsomfortskaff-ningsmedel. Kan fordonets ägare till följd av sin invaliditet ickeerhålla körkort för förande av fordonet, får beskattningsmyndigheten likvälmedgiva befrielse, om ägaren på grund av sin invaliditet är beroende avfordonet för transport till och från arbetsplatsen eller utbildningsstället. medgerefter ansökan av fordonets ägare befrielse från skatteplikt för fordon, somanvändes uteslutande eller så gott som uteslutande vid räddningstjänst.Befrielse medges dock ej för personbil och ej heller för sådan buss eller försådan lastbil med skåpkarosseri som har en skattevikt om högst 3 000 kilogram.Som räddningstjänst anses därvid även verksamhet som bedrives av annan änstaten eller kommun. Denna lagträder i kraft . i 40 § första stycket gäller fortfarande i fråga om ansökan somhar getts in före ikraftträdandet, om sökanden begär det. Ett beslut ombefrielse från skatteplikt som har meddelats enligt äldre föreskrifter i 40 §första stycket gäller fortfarande, dock längst till utgången av september 1995eller den tidigare tidpunkt från och med vilken statligt bidrag har beviljatsden handikappade för anskaffning av motorfordon. Lagen omtryckt 1984:256. nu sagts gäller även omden handikappade beviljas förtidspension eller sjuk- SfU 1987/88:23 bidragenligt lagen (1962:381) om altmän försäkring för tid efter den Bilaga 1 30september 1988. 4.Har beslut om befrielse från skatteplikt för ett fordon meddelats föreikraftträdandet och har beslutets giltighet begränsats till somutlöper efter ikraftträdandet, får beträffande samma fordon nytt beslutmeddelas enligt äldre föreskrifter i 40 § första stycket. Om giltighetstid förett nytt beslut gäller vad som sägs i 3. 2 Förslag till SfU 1987/88:23 Bilaga 1 Lag om ändring i lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon' dels att13 och 14 §§ skall upphöra att gälla, dels att 17 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 § Talan mot generaltullstyrelsens beslut en- beslut enligt 12 § och riksskattever- ligt 12 § och riksskatteverketsbeslut kets beslut enligt 13 eller 15 § föres enligt 15 § överklagas hos kammar- bos kammarrätt genom besvär. Denna lagträder i kraft . Den upphävda 13§ gäller fortfarande i fråga om beslut om skattebefrielse enligt 40 § förstastycket vägtrafikskattelagen (1973:601) i detta lagrums lydelse före den 1oktober 1988. Den upphävda 14§ gäller fortfarande i fråga om beslut som har meddelats enligt den upphävda13 §. i 17 § gäller fortfarande i fråga om beslut som har meddelatsenligt den upphävda 13 §. Lagen omtryckt 1984:159. 3 Förslag till SfU 1987/88:23 Bilaga 1 Lag om upphävande av lagen (1960:603) om bidragtill vissa handikappade ägare av motorfordon Härigenom föreskrivs att lagen (1960:603) om bidragtill vissa handikappade ägare av motorfordon' skall upphöra att gälla vidutgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock för ägare avbensindrivet motorfordon, i den mån beslut om befrielse från skattepliktfortfarande gäller enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:000) omändring i vägtrafikskattelagen (1973:601). 4 Förslag till SfU 1987/88:23 Bilaga 1 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 avanvisningarna till 19 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse L' Socialbidrag, begravningshjälp samt underhåll, som harlämnats intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus e.d, utgör inteskattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningar influtnamedlemsavgifter. Som begravningshjälp behandlas inte tjänstepension avseendetid efter den pensionsberättigades frånfälle. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligtvilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han ärberättigad på grund av personskada (överfallsskydd o.d). Ersättning till följd av personskada som utgår i annanform än periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst avskattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer avövriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada,utgör ersättning för framtida föriust av skattepliktig inkomst, skall dock 40procent av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldigtvå eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vadsom nu har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett ellerflera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - i förekommandefall tillsammans med vad som avräknats - för samma personskadasammanlagt icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om all-månförsäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i detbasbelopp, som har fastställts under vilket engångsbeloppet blivittillgängligt för lyftning. Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår tillföljd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., motengångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådantengångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktigintäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppetupptagas såsom skattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annanlivränta än nu sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra ickeskattepliktig in- , takt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då dennepå grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring äger uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmänförsäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom inämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrånuppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning attbetrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktigför arbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den förhonom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdrags- ' Senaste lydelse 1987:1156. gill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat ellerkommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser,i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partielltarbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragenavser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas av enarbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdraginte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett att täcka.Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag 50w utgår enligt lagen (1960:603)om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat ellerkommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddeladebestämmelser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa ochpartiellt arbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den månbidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas aven arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varavavdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett atttäcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag frän en allmän försäkringskassatill handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffningeller anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare förnäringsverksamheten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 2 avanvisningar- SfU1987/88:23 Bilaga 1 Kontantarbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår isamband med arbetsplacering som utgör led i arbetsmarknadsstyrelsensomhändertagande av flyktingar. Skatteplikt föreligger ej heller för bidrag, somstiftelsen minnesfond till fullföljande av sitt ändamålutgiver för mottagarens utbildning. Enligt 46 iJ 2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätttill avdrag för bidrag till barns underhåll. Sådant underhållsbidrag skallicke hänföras till skattepliktig inkomst. Denna lag träder i kraft den Ioktober 1988 och tillämpas första gången vid 1989 ärs taxering. gäller fortfarande i fråga om bidrag som lämnas med stöd avövergångsbestämmelserna till lagen (1988:000) om upphävande av lagen (1960:603)om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon. 6 Förslag till SfU 1987/88:23 Bilaga 1 Lag om handläggning av ärenden om bilstöd tillhandikappade Härigenom föreskrivs följande, 1 § Statligt bidrag till handikappadeoch föräldrar till handikappade barn för att anskaffa motorfordon lämnas enligtföreskrifter som meddelas av regeringen. 2 § Frågor om bidrag som avses i 1 §handhas av och de allmänna försäkringskassorna. 3 § Frågor om bidrag prövas av denförsäkringskassa, hos vilken sökanden är inskriven. I avgörs frågor om rätt till bidrag avsocialförsäkringsnämnd. 4 § Vad som föreskrivs i lagen(1962:381) om allmän försäkring om tillsyn tillämpas ifråga om försäkringskassas befattning med bidrag som avses i 1 §. 5 § Föreskrifterna i 20 kap. 10-13 §§lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning och ändring avförsäkringskassas beslut samt överklagande av försäkringskassas ochförsäkringsrätts beslut skall tillämpas i ärenden om bidrag som avses i 1 §. Omprövning av ett sådant beslut av en försäkringskassa somhar fattats av en tjänsteman i ärende om skyldighet att återbetala bidrag skallgöras av socialförsäkringsnämnd. Denna lag träder i kraft . om villkoren för färdtjänst SfU1987/88:23 Bilaga 1 har hemställt omsocialutskottels yttrande över dels den med anledning av proposition 1987/88:99om förbättrat bilstöd till handikappade väckta motionen 1987/88: Sf20 yrkande3, dels den under den allmänna motionstiden /87 väckta motionen 1986/87:S041 yrkande I (motiveringen återfinns i motion 1986/87;T 927). Samhällets olika åtgärder för att underlätta handikappadestransporter utgörs - förutom av handikappanpassning av kollekliva färdmedel av bilstöd, och riksfärdljänsl. I propositionen 1987/88:99 om förbättrat bilstöd tillhandikappade föreslås ett utvidgat statligt bidrag till handikappade föranskaffning av motorfordon. Enligt förslaget skall det nya bilstödel omfattafem olika grupper av förflyttningshandikappade. Handikappade under som ärberoende av bil för all förvärvsarbeta eller genomgå utbildning elleryrkesinriktad rehabilitering. Handikappade under sombeviljats bilstöd enligt punkten 1 men som lämnar arbetsmarknaden medförtidspension eller beviljas sjukbidrag. Andra handikappade än som nämntsunder 1 och 2 i åldern , under förutsättning att den handikappade självskall bruka bilen som förare. Handikappade föräldrar med barnunder . Föräldrar med handikappade barnunder . Bilstödet omfattar tre olika bidrag; grundbidrag,anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Grundbidraget föresläs utgöra . Helt grund bidrag föreslås utgå till grupperna 1-3 och halvt bidrag till grupperna 4 och 5. Grundbidrag lämnas vid anskaffning av fordon oavsett inkomst. An skaffningsbidraget skall vara inkomstprövat. Anskaffningsbidrag med skall kunna lämnas till dem som haren lägre årsinkomst än . Bidraget avtrappas enligt särskilda regler för all helt upphöra vid en årsinkomst av . Grundbidiag och anskaffningsbidrag får tillsam mans överstiga fordonets anskaffningskostnad med högst . An passningsbidrag föreslås kunna utgå för kostnader som uppkommer för en 30 sådanändring av eller anordning på bilen som fordras föratt den handikap- SfU1987/88:23 pade skall kunna bruka den. Statsbidrag utgår till landstingskommuner och kommuner förfärdtjänst. Bidraget är av brullodriflkoslnaderna. Bidraget får dock inteöka med mer än ett belopp som står i visst förhållande till antalet personersom är saml utvecklingen av konsumentprisindex. I årets budgetproposition (s. 120) anförs att detfortfarande finns stora skillnader mellan kommunerna i färdtjänstens utbyggnadoch kvalitet. har därför inlett en särskild utredning i syfteall beskriva och analysera skillnaderna mellan kommunerna när del gäller denenskildes tillgäng till färdtjänst. Det anförs vidare att riksrevisionsverketnyligen har avlämnat en granskningsrapporl med förslag till förändringar istatsbidragssystemet. Rapporten bereds i . Ibudgetpropositionen (s. 121) framhålls dock redan nu att börutveckla sin tillsyn och erfarenhetsförmedlande roll pä området. Regeringen har vidare uppdragit åtriksrevisionsverket att kartlägga och analysera den varierande utformningen avtaxorna inom kommunernas hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg. Uppdraget skallredovisas senast den . Riksfärdtjänsten infördes i syfte att göra detmöjligt för svårt handikappade att göra längre resor inom landet till normalakostnader. Resan kan ske med flyg, tåg, laxibil eller specialfordon till ettpris som motsvarar vad del kostar att åka andra klass tåg. harfått i uppdrag av regeringen att överväga riksfärdtjänstens framtidautformning. Uppdraget skall redovisas . Enligt vadutskottet inhämtat kommer transporträdet att föreslå ett syslem med enlänsomfat-tande färdtjänst. I motion l986/87:Sj34l av m.fl. (vpk)hemställs om en översyn av färdtjänsten (yrkande I). Enligt motionärerna börfärdtjänsten inordnas i den kollektiva trafiken och åläggas liafikhuvudmännensom en skyldighet. I det sammanhanget måste man se över standarden pä färdtjänstenså alt man uppnår en hög och jämn nivå över hela landet. Enligt motionärerna äri dag skillnaderna stora mellan kommunerna när del gäller antal resor ochavgifter. Motionärerna anser också all det bör upprättas ett clearingsystem såatt den som är berättigad all använda färdtjänst också skall vara obehindradall göra del utanför hemorten eller då trafiken har en annan anordnare. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkandeni betänkandena SoU 198.5/86:11 s. 19-20 och SoU 1986/87:18 s. 19-20. Utskottethar därvid anfört bl.a. att färdtjänstens närmare utformning och taxorna förfärdtjänsten ligger inom ramen för den kommunala självstyrelsen och att taxornasom en följd av delta varierar med hänsyn till de lokala förhållandena.Utskottet har emellertid framhållit alt en större enhetlighet bör eftersträvas. Ulskoltet vill åter framhålla vikten av att en välfungerande och väl utbyggd färdtjänst finns i hela landet. har tagit fram en skrift. Färdtjänsten i kollektivtrafiken. Om färdtjänstens utveck ling. Enligt utskottets mening finns det skäl alt anta att skriften kommer att '. leda tillatt kommunerna vinnlägger sig om en större enhetlighet i färd- SfU 1987/88:23tjänstlaxorna och villkoren för färdtjänsten. Utskottet noterar också attBilaga 1 inlett en särskild utredning i syfte alt beskriva ochanalysera skillnaderna i den enskildes tillgång till färdtjänst samt attriksrevisionsverket har fått i uppdrag att kartlägga och analysera denvarierande utformningen av taxorna. Vidare är riksfärdtjänsten och en eventuellframtida länsfärdtjänst föremål för utredning och överväganden av transportrådet.Med hänsyn härtill och då förändringar i statsbidragssystemet för färdtjänstenför närvarande övervägs i med anledning avriksrevisionsverkets granskningsrapport anser utskottet att syftet med motionI986/87:S04I (vpk) yrkande I är tillgodosett. Motionen kräver således ingenåtgärd. I motion l987/88:Sf20 av m.fl. (m)hemställs att beslutar att del som ett alternativ eller komplementtill det nya, statliga stödet skall ges möjlighet för resp. färdtjänsthuvudmanatt ge ett särskilt bilslöd efter avtal med vissa färdtjänstberättigade ienlighet med vad i motionen anförts (yrkande 3). Betänkandet DsS 1986:11 Bilstödet åt handikappade liggertill grund för regeringens proposition om förbättrat bildstöd.