bet · GB01TU20 · 1987-12-31 00:00:00 — attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1och med avslag på motionerna 1987/88:T22 (c) yrkande 1, 1987/88:T46 (fp) yrkande3, 1987/88:T48 (c) yrkandena 15, 22 och 29 samt 1987/88:T66 (vpk) yrkande 32till Byggande av länstrafikanläggningar för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 37. beträffande överföring av medel från anslaget Byggandeav länstrafikanläggningar attriksdagen godkänner att medel får föras över ienlighet med vad föredragande departementschefen härom anföri i proposition1987/88:50 bilaga 1, 38. beträffandeförstärkning av grusvägar attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T46 (fp) yrkande 4, 1987/88:T75 (fp)yrkande 4, 1987/88:T219 (c) yrkande 2, 1987/88:T301 (c) yrkande 1 och1987/88:T328 (c), 39. beträffandebrobyggnader i attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T57 (fp) yrkande 3, 1987/88:T302 (c) och1987/88:T323 (m),' 40. beträffande anläggningar för strömförsörjning tdltrådbussar att lämnar motion 1987/88:T28 (s) yrkande 1 utan särskild 41. beträffande spårbundentrafik i stadskärnorna att /88:20 lämnar motion1987/88:T75 (fp) yrkande 3 utan särskild åtgärd, 42. beträffanderikdinjer för och anslag UU Bidrag tid byggande av kommunala vägar och gator attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1till Bidrag lid byggande av kommunala vägar och gator på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 43. beträffande användningen av anslaget Bidrag tdlbyggande av kommunala vägar och gator a) godkänner attanslaget får användas för bidrag till trafiksignalanläggningar ochhandikappanpassning i enlighet med vad som anförs i proposition 1987/88:50bilaga 1, b) lämnar motion 1987/88:T26 (s)yrkande 3 utan särskild åtgärd, 44. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 tillBidrag tid drift av kommunala vägar och gator för /89 anvisarett reservationsanslag av , 45. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 och medavslag på motion 1987/88:T48 (c) yrkande 30 till Bidrag tid drift och byggandeav enskilda vägar för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 46. beträffandebyggande och underhåd av skogsbilvägar att avslår motion 1987/88:T53(m), 47. beträffandeöverföring av medel för bidrag tdl drift och byggande av enskilda vägar och gator attriksdagen godkänner att medel från anslaget får föras över mellan åren 1988 och1989 i enlighet med vad föredragande departementschefen härom anfört iproposition 1987/88:50 bilaga 1, 48. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:100 bilaga 8 tillTjänster tid utomstående för /89 anvisar ett förslagsanslag av35 , 49. beträffandeanvändningen av anslaget Tjänster tdl utomstående att godkänner vadföredragande departementschefen i proposition 1987/88:100 bilaga 8 anfört omanvändningen av anslaget för upprustning av vissa vägar, 50. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i proposition 1987/88:100 bilaga 8 tillVägverket: Försvarsuppgifter för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 51. beträffandeanvändningen av anslaget : Försvarsuppgifter attriksdagen medger att regeringen lämnar det beställningsbemyndigandesom av föredragande departementschefen förordas i proposition 1987/88:100bilaga 8, 52. beträffande samordning av civila vägplaner ochkrigsvägplaner att avslår motion 1987/88:T208 (c) yrkande 1, 53. att med bifall till regeringensförslag i proposition /88:20 1987/88:50 bilaga 1 till : Särskilda bärighetshöjande åtgär der för /89 anvisar ett reservationsanslag av 54. beträffandebestämmelserna för fordonsvikter attriksdagen godkänner vad föredragande departementschefen an fört i proposition 1987/88:50 bilaga 1 orii användningen av anslaget : Särskilda bärighetshöjande åtgärder för utbyggnad av fasta vågstalioner, ... 55. beträffandeinriktningen av de bärigfietshöjande åtgärderna att avslår motionerna 1987/88:T48 (c) yrkande 23, 1987/88:T205 (c) yrkande.2 och1987/88:.T347 (c), - 56. beträffandebestämmelser om drivaxeUrycket för fordon attriksdagen lämnar motion 1987/88:T32 (s) utan särskild åtgärd. Vissa planeringsfrågor samt flerårs- och fördelningsplanerm.m. (s. 40) 57. beträffande avkastningsbedömningarav investering ar attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T89 (m) yrkande 20, 1987/88:T310 (m) och1987/88:T346 (m) yrkandena 1 och 2, 58. beträffande en ny i ett inlandslägemellan och attriksdagen lämnar motionerna 1987/88:T35 (c) yrkande 3, 1987/88:T60 (fp),1987/88:T63 (fp) yrkande 3, 1987/88:T313 (s), 1987/88:T332 (s), 1987/88:T339(fp) och 1987/88:T344 (m) utan särskild åtgärd, altriksdagen avslår motionerna 1987/88:T66 (vpk) yrkande 30 i denna del och1987/88:T331 (vpk) yrkande 2 i denna del, 60. beträffandeväganslagen tdl attriksdagen avslår motion 1987/88:T346 (m) yrkande 3, 61. beträffandetransportanläggningar i att avslår motion 1987/88:T23(s), 62. beträffanderiksvägar i att avslår motion 1987/88:T334 (s), 63. beträffandekommunikationerna i attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T209 (s) i denna del och 1987/88:T217 (fp)i denna del, 64. beträffandevägar och kollektivtrafik i att avslår motion1987/88:T226 (fp) yrkande 3,. 65. beträffandeökade väganslag till län aft avslår motion 1987/88:T40 (s), 66. beträffandeSkånelänens kqnunuiukationer attriksdagen avslår motion 1987/88:T213 (m) yrkande 2, 67. beträffandeombyggnad av den ttorra infarten tiU att avslår motion1987/88:T214 (m) yrkande 1, 68. beträffandevägnätet i attriksdagen avslår motion 1987/88:T223 (fp) yrkande 6, r 69. beträffandeutbyggnad och upprustning av vägar t TtJ 1987/88:20 alt avslår motion 1987/88:T57 (fp) yrkandena1 och 2, 70. beträffandebyggande av vägar i att avslår motion1987/88:T321 (c) yrkandena 1 och 2, 71. beträffande enväg mellan och att avslår motion 1987/88:T324 (m), 72. beträffandevägutbyggnader ock vägplanering i att avslår motionerna 1987/88:T205 (c) yrkande 1, 1987/88:T225 (fp) yrkande 3 och1987/88:T307 (s), 73. beträffandeväganslagen tid att avslår motion 1987/88:T312 (c), 74. beträffandelänsvägarna i attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T338 (m) och 1987/88:T340 (fp). 75. beträffandeväg E18 på delen attriksdagen avslår motion 1987/88:T29 (s) yrkande 3, 76. beträffande vägE18 på sträckan KöpingÖrebro att avslår motion 1987/88:T309(s), 77. beträffandeväganslag, till attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T42 (cm,fp) yrkande 1, 1987/88:T207 (s)yrkandena 1 och 2 samt 1987/88:T224 (m) yrkande 1, 78. beträffande eu vägbyggnadsprogram för att avslår motion 1987/88:T2ll (fp) i denria del, 79. beträffandeeu fungerande vägnät i attriksdagen avslår motion 1987/88:T215 (vpk) yrkande 6 i denna del, 80. beträffandeväginvesteringar i attriksdagen avslår motion 1987/88:T216 (m) i denna del, 81. beträffandevägnätet i altriksdagen avslår motion 1987/88:T78 (c) och 1987/88:T228 (m) yrkande 3, 82. beträffandevägstandarden i attriksdagen avslår motion 1987/88:T38 (m) yrkande 1. 83. beträffande enutbyggnad av väg E4 längs att avslår motion1987/88:T43 (fp), 84. beträffandeutbyggnad av ' attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T316 (fp) och 1987/88:T327 (s), attriksdagen avslår motion '1987/88:T45 (s), 86. beträffandeombyggnad av altriksdagen avslår motion 1987/88:T63 (fp) yrkandena 1 och 2, 87. beträffandeinbyggnad av . ' att avslår motion 1987/88:T318 (s), 88. beträffandeen ombyggnad av attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T304 (m) och 1987/88:T335 (fp). 89. beträffande eu färdigställande av TV 1987/88:20 att avslår motionerna 1987/88:T320 (c), 1987/88:T336 (m) och1987/88:T343 (fp), 90. beträffande en komplettering av arbetsplatsenför motorvägs bygget på attriksdagen avslår motion 1987/88:T329 (m), 91. beträffande en upprustning av sträckanUppsalaSträng näsNorrköping attriksdagen avslår motion 1987/88:T203 (m) yrkande 4, 92. beträffandeförbättring av vägarna 49 och 195 att avslår motion 1987/88:T326 (s), 93. beträffandeutbyggnad av attriksdagen avslår motion 1987/88:T204 (fp) yrkande 1, 94. beträffandeförbättringar av att avslår motion 1987/88:T333 (s), 95. beträffandeupprustning av väg 46 attriksdagen avslår motion 1987/88;T315 (s), 96. beträffandeinbyggnad av vägen mellan och att avslår motion1987/88:T337 (m), 97. beträffande envägförbindelse för sameby alt avslår motion 1987/88:T342 (s). Vägtrafikens kostnadsansvar (s. 46) 98. beträffandegrunder för vägtrafikens kostnadsansvar attriksdagen godkänner vad föredragande departementschefen härom anföri iproposition 1987/88:50 bilaga 1, 99. beträffande beskattning av traktorer att avslår motion 1987/88:T10 (s), Avgiftsfinansierade vägar och tidigareläggning avväginvesteringar (s. 47) 100. beträffandeavgiftsfinansiering av väg- och brobyggen attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:T54 (m,fp), 1987/88:T89 (m) yrkande8 och 1987/88:T325 (fp) antar del i proposition 1987/88:50 bilaga 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i väglagen (1971:948) samt lämnar motion1987/88:T85 (m) yrkande 21 utan särskild åtgärd, 101. beträffande tidigareläggning av byggande avvägar och broar genom förskottering från kommuner och förelag a) med anledningav regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 och med avslag påmotionerna 1987/88:T35 (c) yrkande.2 och 1987/88:T305 (m) bemyndigar regeringenatt medge att finansiera vägbyggande med lån från kommuner ochföretag, b) lämnarmotionerna 1987/88:T330 (m) och 1987/88:T346 (m) yrkande 5 utan särskildåtgärd. 102.beträffande en ändrad företagsform för /88:20 att avslår motion 1987/88:T89 (m) yrkande 9. Närvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (), (vpk), YngveWernersson (s) och (). 1.Bilismen och lastbilstrafiken (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Det kan" och på s. 16 slutar med "ochlastbilstrafiken " bort ha följande lydelse: Propositionen konstaterar att vägtrafiken har endominerande roll i det svenska transportsystemet. Det är obestridligt.Propositionen ser detta som resultatet av en i huvudsak spontan utveckling. Denbortser därvid från alt det funnits mycket starka och medvetna privata aktörerbakom bilismens och vägtrafikens våldsamma expansion, här i landet främst destora biltillverkarna. Propositionen inte bara noterar och accepterar dettabilsamhälle utan vill aktivt befästa det genom massiva investeringar i dessinfrastruktur. Utskottet vill framhålla att marschen bort från dettabildominerade samhälle måste inledas. Investeringarna i vägnätet måste minskaoch ytterligare medel måste föras över till miljövänligare transportsystem,främst järnvägen. Utskottets bedömning är att man i propositionen gör sigskyldig till en felaktig slutsats genom att hänvisa till bilismens utvecklingsom vore den ödesbunden eller oberoende. Bilismen har genom politiska beslut -eller brist på beslut - växt ohejdat. Ökningen av landsvägstrafiken, speciellttunga transporter, är enligt utskottet förkastlig. Tätortstrafikens ökning harlett till akuta hälso- och miljöproblem som inte kan önskas bort. De måsteåtgärdas och för detta krävs handlingskraft. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande bilismen och lastbilstrafikenatt med anledning av proposition 1987/88:50 bilaga 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Höjningav tillåtna fordonsvikter (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet vill här" och på s. 18 slutar med"tillåtna fordonsvikter'" bort ha följande lydelse: Utskottet finner att de satsningar som sker för alt ökabärigheten på vägar och broar som angelägna. På grund av den ökade tungatrafiken och de överiaster som slitit ner viktiga delar avvägsystemet är behovet av upprustning akut. Utskottet anser däremot att det är helt oacceptabelt attsom regeringen föreslår höja gränsen för högsta tillåtna boggitryck ochbruttovikt. En anpassning till allt tyngre EG-ekipage kan sabotera upprustningenav de mest nedslitna vägarna och broarna. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande höjning av tillåtnafordonsvikter att med anledning av proposition 1987/88:50 bilaga 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Motorvägssträckningen genom (mom'. och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet har" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Utskottet kan konstatera att nya fakta och argument hartillkommit som gör att den planerade motorvägssträckningen genom böromprövas. Eftersom ekonomiska medel ännu inte anvisats för utbyggnad avmotorvägen norr om ges rådrum för förnyad prövning. Det finnsalternativ som är klart bättre än den arbetsplan som fastställts medknappast möjliga röstmarginal och som innebär att en vägbank för all framtidförstör genuina och maritima karaktär. förorsakarvägbanken en överbelastning av miljön i form av avgaser och buller. En förnyad utredning bör därför genomföras med envägsträck-ning förslagsvis förlagd under havsviken eller enligt ett någotmodifierat östligt alternativ. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T322(c) tillstyrks och att motion T331 (vpk) yrkande 1 i denna del avstyrks, bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 34 bort ha följande lydelse: 34. beträffande motorvägssträckningen genomLjungskile att med bifall till motion 1987/88:T322 (c) och medavslag' på motion 1987/88:T331 (vpk) yrkande 1 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anföri; Motorvägssträckningen genom (mom. 34) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet har" och slutar med "denna del" bortha följande, lydelse: Motorvägsbyggnationen har mött en mycket stark opinion.Sveriges miljörörelse står enig och har visat i ord och handling att man anserregeringens beslut om att ge klarsignal till byggstart byggerpå felaktigt beslutsunderlag. Utbyggnaden av till motorväg skövlarlagskyddade områden. Utskottet konstaterar att vpk i har bestämtavvisat såväl motorvägsbyggnationen som i sin helhet.Enligt uttalande till tidningen av har vägbeslutetmototiverats av ett krav från . I ett meddelande, 1986:1, frånlänsstyrelsen i län, uppges samma bevekelsegrunder. Kravet på samhällsekonomisk nytta, till vilket dethänvisas i väg- och miljölagstiftningen, har åsidosatts. Den samhälleligaanalys, som gjordes först i efterhand, visade att projektet medmotorvägsutbyggnaden skulle gå med 421 milj. kr. i förlust (promemoria1986-10-24). Den arbetsplan som utarbetades visade attsamhällets förlust uppgår till ca 700 milj.kr., vilket blivit känt bl. a. genomen rapport av , vid i . Motorvägsbyggnationen i kommer om den inteavbryts att vara det utan jämförelse dyraste i den svenskavägbyggnadshistorien. Byggandet av en kilometer väg vid kräver likamycket pengar som flera län tilldelats för länsväginvesteringar . Utskottet menar att de utgifter som kan besparas samhälletom motorvägsprojektet avbryts måste användas för att rusta upp dels väg E6 iBohuslän av trafiksäkerhetsskäl, dels till mycket välmotiverade upprusta ningari eftersatta län som . Vad utskottet nu anfört vilket innebär att motion T331(vpk) yrkande 1 i denna del tillstyrks och att motion T322 (c) avstyrks, bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 34 bort ha följande lydelse: 34. beträffande motorvägssträckningen genomLjungskile att med bifall till motion 1987/88:T331 (vpk) yrkande 1 idenna del och med avslag på motion 1987/88:T322 (c) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Riktlinjer för och anslag till Byggande av länstrafikanläggningar (mom. 36) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "kan" och på s. 31 slutar med"motionsyrkanden avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte godta att regeringen på egen hand skallpå olika /88:20 delanslag kunna fördela medel för byggande avlänsvägar och andra anläggningar som är av stor betydelse för samfärdseln inomlänen. Enligt utskottets mening rör den inbördes fördelningen avdessa medel mycket centrala politiska frågeställningar. Det är därför rimligtatt tar ställning till huvudinriktningen genom att anslaget delas påspecificerade delanslag, framför allt när det fr. o. m. nästa budgetår kommeratt handla om att fördela insatserna mellan vägar och järnvägar. Anslaget B4.Byggande av länstrafikanläggningar bör således enligt utskottets mening undernästa budgetår fördelas på delposter för vardera länsvägar, statskommunvägar,kollektivlrafikanläggningar, miljövänliga trafikmedel saml cykelleder. För /90 bör länsjärnvägar uppföras som ensärskild delpost. Som ett övergående provisorium för /89 börregeringen bemyndigas att använda medel ur delanslagen för sådanalänsjärnvägsinvesleringar som kan tänkas bli aktuella redan innan analys ochplanering av hela investeringsbehovet har slutförts. Utskottet kan också konstatera att väginvesteringarnasandel av BNP har sjunkit. Andelen var men är nu nere på0,. har dessutom underhållet eftersatts kraftigt. Det ärenligt utskottets mening nu angelägel att åter kunna öka insatserna för alt förbättravägnätet. Betydande delar av väginvesteringarna har styrts tillnågra storskaliga projekt. Byggande av en kilometer motorväg vid Uddevallakräver lika myckel pengar som flera län tilldelats för länsväginvesteringarunder en hel tioårsperiod. Enligt utskottets mening är det särskilt angeläget attgöra satsningar på länsvägnälet. Detta beslastas av omfattande tungatransporter framför allt för skogsnäringens behov men också för andra näringar.Ca av sammanlagt länsvägar saknar beläggning. Utskottetanser därför att anslaget till länstrafikanläggningar bör tillföras ytterligare355 milj.kr. som bör anvisas till byggande av länsvägar. Dessa medel bör framförallt användas för beläggning av grusvägar, vilket automatiskt medför en vissbärighetsförstärkning som underhållskostnaderna blir lägre.Ett tioårsprogram härför bör utarbetas där bl. a. vinsterna ur underhållssynpunktanalyseras. Sammanfattningsvis anser utskottet att till anslaget B4.Byggande av länstrafikanläggningar bör tillföras 1 . Genom en höjning av delposten för länsvägar skapas ökadeförutsätt- iyö//öö:20 ningar för att ett stort antal angelägnavägförbätlringar kan genomföras på länsvägnätet. Det innnebär inte attriksdagen bör gå in och behandla enskilda vägbyggnadsärenden. Den ordning somfinns med en decentraliserad vägplanering bör ligga fast. Genomanslagshöjningen kan emellertid inom en given ram ett byggande av åtskilligalänsvägprojekt möjliggöras. Utskottet vill särskilt peka på vad som framhållsi motionerna T321 (c) yrkandena 1 och 2 om byggande av vägar i län, T205 (c) yrkande 1 och T225 (fp) yrkande 3 som båda handlar omvägutbyggnader och vägplanering i , T312 (c) yrkandena 1 och 3 omväganslagen tdl , T42 (c,m,fp) yrkande 1, T207 (s) yrkandena 1och 2 samt T224 (m) yrkande 1 som alla tre avser väganslag titt Värmtands länsamt T320 (c), T336 (m) och T343 (fp) som samtliga tre handlar om ettfärdigställande av . Enligt utskottets mening är det bl. a. avtrafiksäkerhetsskäl angeläget att byggandet av cykelvägar påskyndas. Detta kannu ske genom att de bidrag som utgått till bl. a. byggande avcykelvägar förstärks genom ett sammanförande till en särskild statsbidragsram.Utskottet finner det lämpligt att bidraget kan lämnas från ett och sammaanslag till såväl väghållande som icke väghållande kommuner. Utskottet finnerockså den angivna bidragsramen väl avvägd. Vad utskottet nu anfört med anledning av regeringensförslag i proposition 1987/88:50 bilaga 1 innebär att motionerna T22 (c)yrkande 1 och T48 (c) yrkandena 15, 22 och 29 tillstyrks och att motion T66(vpk) yrkande 32 avstyrks. Detta bör av ges regeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär att syftet med motionT46 (fp) yrkande 3 torde få anses delvis tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. beträffande riktlinjer för och anslag tid Byggande avlänstrafikanläggningar attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposition 1987/88:50 bilaga1 och motion 1987/88:T46 (fp) yrkande 3, med bifall till motionerna 1987/88:T22(c) yrkande 1 och 1987/88:T48 (c) yrkandena 15, 22 och 29 samt med avslag påmotion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 32 till Byggande av länstrafikardäggningar /89 anvisar ett reservationsanslag av 1 , Riktlinjer för och anslag till Byggande avlänstrafikanläggningar (mom. 36) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "kan" och på s. 31 slutar med"motionsyrkanden avstyrks" bort ha följande lydelse: För utskottet framstår det som uppenbart att marschen bortfrån det /88:20 bildominerade samhället måste inledas. Utskottet kan inte acceptera att man med massiva investeringar vill befästa dess infrastruktur. Ytterligare medel måste i stället föras över till miljövänligare transportsystem, främst järnvägen. Utskottet ser det som positivt att beslut om investeringari länstrafikanläggningar decentraliseras. Utskottet vill dock varna för attväglrafikan-läggningar kan komma att prioriteras på järnvägens bekostnad. När det gäller investeringar i cykeltrafikleder villutskottet se regeringens förslag till medelsanvisning som ett heltotillräckligt belopp. Utskottet föreslår en fördubbling till 40 milj.kr. Vad utskottet nu anfört med anledning av regeringens förslagi proposition 1987/88:50 bilaga 1 innebär att motion T66 (vpk) yrkande 32tillstyrks och att motionerna T22 (c) yrkande 1, T48 (c) yrkandena 15, 22 och29 samt T46 (fp) yrkande 3 avstyrks. Detta bör av ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. beträffande riktlinjer för och anslag tdl Byggande avlänstrafikanläggningar attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposition ' 1987/88:50bilaga 1, med bifall till motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 32 och med avslag påmotionerna 1987/88:T22 (c) yrkande 1, 1987/88:T48 (c) yrkandena 15, 22 och 29samt 1987/88:T46 (fp) yrkande 3 till Byggande av länstrafikanläggningar /89 anvisar ett reservationsanslag av , Förstärkning av grusvägar (mom. 38) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Utskottet vill" och slutar med "följaktligenmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: En grundläggande förutsättning för en positiv utvecklingav regionalt utsatta delar i allmänhet och landsbygden i synnerhet är ett braoch fungerande vägnät. Det är enligt utskottels mening nödvändigt attlänsvägnätet får en rimlig andel av de ekonomiska resurser som avdelas förinvesteringar. har emellertid riksvägarna fått en alltstörre andel av de ekonomiska resurserna inom ramen för en totalt minskandevolym för väginvesteringar. Tillgängliga medel har i allt större utsträckningsatsals i stora och dyra vägprojekt. För utskottet framstår det som i hög grad angeläget att enstörre del av resurserna nu kommer länsvägnätet till godo. En upprustning avdetta vägnät har stor betydelse för att förbättra infrastrukturen i regionaltutsatta landsdelar. Utskottet bör därför hos regeringen begära att ett tioårigtprogram för förstärkning och beläggning av återstående grusvägar i länsvägnätetlas fram. En sådan satsning skulle visa en vilja från samhällets sida attförbättra förhållandena i utsatta regioner. Den skulle bidra till att TU1987/88:20 skapa optimism och framtidstro och vara till nytta för hela landet. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T219(c) yrkande 2 tillstyrks och att syftena med motionerna T46 (fp) yrkande 4, T75 (fp) : . yrkande 4,T301 (c) yrkande 1 och T328 (c) till väsentlig del blir tillgodosedda, bör avriksdagen ges regeringentill känna.