bet · GB01SoU12 · 1987-12-31 00:00:00 — I sammanhanget kan vidare nämnas att centralastudiestödsnärnnden (CSN) i anslagsframställan för /89 förordaten översyn av samhällets stödåtgärder till familjer med ungdomar i åldrarna16-20 år och därjämte föreslagit en förstärkning av det extra tillägget inomstudiehjälpen. Föredragande statsrådet har i budgetpropositionen bil 10. s. 354anfört alt han av statsfinansiella skäl inte är beredd att inför budgetåret1988/89 ansluta sig till CSN:s förslag om förstärkning av de extra filläggen. Som ovan framgått anser utskottet att behovet av ettfortsalt översyns- och reformarbete på familjepolitikens område kvarstår. Ensådan översyn bör naturligen även omfatta de ekonomiska villkoren förfamiljerna med barn i övre tonåren. Mot bakgrund härav och detutredningsmaterial som föreligger kring stödet till de aktuella familjernaanser utskottet att det inte erfordras något initiativ från sida medanledning av motion So219 (s), som alltså avstyrks. Två motioner (m) behandlar frågan om kommunernas möjlighetatt genom socialbidrag ge ekonomiskt stöd till föräldrar som avstår frånförvärvsarbete för all själva vårda sina barn. I motion So642 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen skall begära skyndsamt förslag lill sådan ändring avsocialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete(yrkande 6). Motionärerna anför att av regeringsrättens praxis framgår att inteens en familj med tre små barn har rätt till kompletterande socialbidrag ominte båda makarna utnyttjar möjligheterna alt arbeta på heltid. Motionärernakritiserar att en hemarbetande förälder som inte ställt sig i daghems- ocharbetslöshetskö skall anses "frivilligt avhålla sig från att arbeta"trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skulle kosta ca 125 000kr. för två barn och . för tre barn. Motionärerna anför attsocialbidrag alltid är en nödlösning, men när behov därav trots allt uppslårvård av egna barn bör jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Liknandesynpunkter framförs i motion So226 av och (båda m). Motioner om rätt till socialbidrag vid vård av egna barn -liksom frågan om vårdnadsersättning - har behandlats och avstyrkts vid flera fidigare tillfällen, (bet. SoU 1986/87:34 s. 8f.). Därvid hänvisades liksom tidigare till vissa uttalanden sorii gjorts av i samband med socialtjänstlagens tillkomst, innehållet i allmänna råd på området, samt slutligen innehållet 1985 10 meddeladedom varigenom domstolen avslog begäran om bistånd i form av SoU 1987/88:12socialbidrag i del fall plats anvisats inom kommunens barnomsorg och moderndärför varit oförhindrad att söka arbete. Vid /85 gjordeutskottet i sammanhanget ett uttalande (SoU 18 s. 9), vilket förtjänar att återciteras. Utskottet konstaterar för sin del att enhälligauttalanden i samband med socialtjänstlagens tillkomst utgår från synen att densom själv kan försörja sig genom eget arbete inte bör ha rätt tillsocialbidrag. Utskottet anser detta vara en naturlig utgångspunkt även förbedömningen av sådana fall som motionärerna tar upp. Den som inte har ettarbete bör således i vart fall slå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottetkonstaterar all regeringsrättens prejudicerande avgörande går i sammariktning. I den mån del i etl enskilt fall finns särskilda omständigheter sommotiverar rätt till bistånd trots att den sökande inte vill ställa sig tillarbetsmarknadens förfogande finns möjlighet att efter prövning ändå låtasocialbidrag utgå. Utskottet kan således inte acceptera synsättet all var ochen som har barn skall kunna välja att avstå från förvärvsarbete för att - ominkomsterna då inte räcker till - i stället få socialbidrag. I första handmåste den enskilda människan själv la ansvar för sitt liv och efter förmågaförsöka försörja sig och sin familj. Socialbidraget bör, som framhölls dåsocialtjänstlagen antogs, vara en sista resurs för att trygga den enskildesförsörjning när andra möjligheter tryter. Utskottet kan inte gå med på allsocialbidraget skall användas som ett medel för all förverkliga allmännafamiljepolitiska mål, som motionsförslaget syftar till. Utskottet, som inte finner anledning alt frångå sintidigare ståndpunkt, avstyrker motionerna So642 (m) yrkande 6 och So226 (m). I motion So612 av () yrkas att somsin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring avreglerna för allmänt barnbidrag. I motionen anförs all barn, som ensamma kommittill som flykfingar och bosalt sig hos en släkting, inte får barnbidrageftersom behörig betalningsmottagare saknas. Motionären pekar på riksförsäkringsverketsinställning att en av domstol förordnad god man inte har räll alt uppbärabarnbidraget för barnets räkning. Allmänt barnbidrag utgår dels för barn som är svenskmedborgare bosatt i riket, dels för här i riket bosatt barn som inte är svenskmedborgare, om det fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven i riket,eller barnet eller endera av dess föräldrar vistas iriket (1 §). Rätten att uppbära barnbidraget tillkcammer enligt 4 § barnetsmoder eller i vissa fall dess fader. Om barnet slår under gemensam vårdnadtillkommer barnbidraget den förälder barnet varaktigt bor hos. Slår barnetinte under föräldrarnas vårdnad tillkommer barnbidraget den förordnadevårdnadshavaren. De som med socialnämndens tillstånd tagit emot ett utländsktbarn i syfte alt adoptera det likställs med föräldrar. I fråga om barn som utanatt adoptionssyfte föreligger är placerade i etl annat enskilt hem änvårdnadshavarens gäller all om socialnämnden ombesörjt placeringenbarnbidraget på nämndens begäran kan betalas ut till den som fostrar barnet.Har barnet placerats privat får på motsvarande sätt den förälder ellervårdnadshavare som harrätt alt uppbära barnbidraget begära att del i stället betalas ut lill den 11 I JO:s ämbetsberättelse /80 refereras ett ärendemed tre utländska SoU 1987/88:12 ungdomar som kommit till utanadoptionssyfte och utan att ha någon som helst familjerättslig anknytning här.JO påpekade att deras rättsskydd var otillfredsställande och ansåg - i likhetmed - behov föreligga av en översyn av den lagstiftning somreglerar de utländska barnens familjerättsliga ställning. Ärendet togs upp iett par riksdagsmotioner, och frågan kom att anges i detilläggsdirektiv som gavs utredningen om barnens rätt (dir. 1982:25).De tilläggsdifekliv som gavs utredningen (dir. 1984:34) innehålleringen ändring på denna punkt. Utredningen om barnens rätt har numera lagts ned.De delar av utredningens uppdrag som inte har slutförts - däribland denaktuella frågan -har förts över till förmynderskapsutredningen (Ju 1984:07,dir. lämnar i det redovisadebelänkandet Internationella förmynderskapsfrågor (SOU 1987:73) förslag för altundanröja hinder från internationellt privaträttslig synpunkt mot förordnandeav särskild förmyndare för de utländska barnen. Utskottet behandlade motionsyrkanden liknande del nuaktuella i sitt betänkande SoU 1984/85:18 s. 11-12 och senast i betänkandet SoU1986/ 87:34 s. 13f. I det förstnämnda betänkandet anförde utskottet bl.a. atten fungerande lösning kunde åstadkommas genom att socialnämnden själv beslutarom barnets placering, varefter barnbidraget på nämndens begäran betalas ut tillden som fostrar barnet. Utskottet avstyrkte i sistnämnda betänkande det dåaktuella motionsyrkandet och hänvisade bl.a. lill alt frågan om god mansbehörighet i fråga om barnbidrag, enligl vad utskottet hade erfarit, skulle tasupp i en kommande proposition angående omyndigförklaring. Utskottet har inhämtat att en ändring avbarnbidragsreglerna på den aktuella punkten övervägs inomregeringskansliet. Förslag i ämnet kan väntas i den proposition omomyndigförklaring som lämnas eller kommer att lämnas i ett senaresammanhang. Utskottet konstaterar alltså att den i motionenaktualiserade frågan redan bereds inom . Regeringens förslagbör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motion So612 (s). beslutade om ändring i 1 § lagen omallmänna barnbidrag varigenom den tidigare treårsgränsen för barnbidrag undervistelse utomlands ersattes med en principiell eltårsgräns(prop. 1984/ 85:39, SoU 6). Om vistelsen är avsedd att vara längre fid än ettår skall alltså barnbidrag inte utgå. För barn lill statligt anställda somutför arbete utomlands gäller ingen lidsbegränsning. För barn till svenskamissionärer och präster gäller liksom tidigare en treårsgräns. I motion So617 av och (båda m) yrkas att skall begära förslag lill sådan ändring i 1 § lagen om allmänna barnbidrag att treårsgränsen kommer att gälla för alla som är anställda av , svenskt trossamfund eller fill sådant samfund knutet organ eller av svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. I mofionen anförs bl.a. att missionsarbete och ideellt biståndsarbete företer betydande likheter vad gäller såväl arbetsinnehåll som organisalionsbak- 12 Detär därför önskvärt att hkställa olika typer av ideellt biståndsarbe- SoU1987/88:12 te. De volontärbidrag som administreras av SIDA utjämnar inte deekonomiska skillnaderna. Mofionärerna anser därför att den fidigare Ireårsgränsen för barnbidrag vid utlandsvistelse bör utsträckas att gälla intebara barn fill präster och missionärer utan även barn till andra personeranställda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådantsamfund knutet organ eller av en svensk ideell organisafion som bedriverbiståndsverksamhet. Frågan om en utsträckt rätt till barnbidrag för de berördagrupperna av svenskar verksamma i utlandet har behandlats i utskottet vidriksmötena /85, 1985/86 och 1986/87. Utskottet underströk då nuvarande regler infördes att delviktiga var att möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inteförsämrades. Om detta krav tillgodosågs genom särskilda undantagsregler i lagenom allmänna barnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annan ordningvar enligt ulskoltet mera en praktisk fråga. Bidrag motsvarande barnbidragetutgår från SIDA lill organisationer som sänder ut biståndsarbetare medvolontärbidrag i den utsträckning biståndsarbetarna medförbarnbidragsbe-rälligade barn (SoU 1984/85:6). Utskottet har vid tidigare behandling av frågan ombarnbidrag vid längre lids utlandsvistelse förutsatt att regeringen följertillämpningen av reglerna ocb om så skulle visa sig mofiverat tar inifiativtill lämpliga åtgärder. Vid förra hänvisades även till en av riksdagenförordad kartläggning av vilka möjliga åtgärder som kan vidtas för altförbättra hemvändande utlandsvolontärers sociala skydd (SoU 1986/87:34 s. 16,jfr SfU 1986/87:5, rskr. - som inte ansåg någon riksdagensåtgärd erforderiig - förutsatte att regeringen vid nämnda kartläggning ocksåbeaktar frågan om barnbidrag för de berörda gruppernas barn. Enligl vad utskottet erfarit pågår en sådan samladkarfiäggning inom . Saken påkallar därför inte någon åtgärdfrån sida. Utskottet avstyrker motion So617 (m). Till medelsanvisning för Allmänna barnbidrag har ibudgetproposifionen föreslagits ett belopp av 10 140 milj.kr., varvid beaktatsden höjning av flerbarnstillägget som samfidigt föreslås (se s. 4). 1 motion So609 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen beslutar att barnbidrag skall ulgå av basbeloppet samt attbeloppet värdebeständigas genom indexreglering (yrkande 1). Mofionärernahemställer också att beslutar höja barnbidraget med . per barnoch år (yrkande 2). Motionärerna anför all barnbidraget åter urholkals avinflationen och att det därför fordras en höjning av basbeloppet, dvs.med . För att undvika ständiga uppjusteringar i efterhand börbarnbidragets beloppsnivå indexregleras. I samma motion hemställs att riksdagenlill Allmänna barnbidrag för /89 anslår 1 100 milj.kr.utöver vad regeringen har föreslagit, dvs. totalt 11 240 milj.kr. (yrkande3). I motion So637 av m.fl. (fp) yrkas altriksdagen hos SoU 1987/88:12 regeringen begär förslag till höjda barnbidrag medåtföljande finansiering i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 1).För att kompensera de försämringar som drabbat barnfamiljernas ekonomi undersenare år och för att ge en större del av familjestödet i generella formerföreslår motionärerna att barnbidraget fr.o.m. den 1, höjs med 540kr. per är till . ; Kostnaden för en sådan reform beräknas till 1100 milj.kr. Reformen skall finansieras med en sänkning av mjölksubventionerna. Utskottet har tidigare uttalat att barnbidraget är denviktigaste delen av samhällets stöd till barnfamiljerna. Utskottet står fastvid denna åsikt. Propositionsförslaget om höjda flerbarnstillägg somkompensation för minskade bostadsbidrag syftar till alt minska de samlademarginaleffekterna av skatt och bostadsbidrag och ligger väl i linje medutskottets syn på barnbidragen. Utskottet tillstyrker sålunda propositionensförslag lill ändring av 2a § lagen om allmänna barnbidrag. Frågan om en allmän höjning av barnbidraget måsteemellertid övervägas i ett vidare sammanhang där även andra familjepolitiska åtgärder och slalsfinansiella synpunkter kanvägas in. Utskottet, som utgår från att regeringen beaktar möjligheterna lillbarnbidragshöjning när det finns ekonomiskt utrymme för detta, avstyrker därförmotion So637 (fp) yrkande Utskottet har vidare vid flera tidigare tillfällenavstyrkt förslag kommunisterna om indexreglering avbarnbidraget, senast i belänkande SoU 1985/86:28 s., 17. Utskottet hänvisadedärvid fill fidigare betänkande vari bl.a. anfördes att en indexreglering avbarnbidraget skulle minska möjligheterna till en förutsättningslös prövning avpå vilket sätt stödet till barnfamiljerna bör utformas för att nå de mestbehövande (SoU 1983/84:35 s. 13). Utskottet vidhåller sin inställning i dennafråga. Med hänvisning härtill och till det av utskottet anförda i fråga ombarnbidragshöjning avstyrker utskottet motion So609 (vpk) yrkandena 1 och 2. Som en följd av ulskottets ställningstaganden tillstyrkerutskottet även den i propositionen föreslagna medelsanvisningen lill Allmännabarnbidrag och avstyrker motion So609 (vpk) yrkande 3. Utskottet tillstyrker även de i propositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidragsförskott och Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn. 1. belräffande införande av vårdnadsbidrag att riksdagenavslår motion 1987/88:So613 yrkandena 3 och 4, motion 1987/88:So635 yrkande 1och mofion 1987/88:So620 yrkande 1, 2: beträffande utredning om en trygghetsgaranti attriksdagen avslår motion 1987/88:So631, 3. beträffande familjer med barn i övre tonåren attriksdagen avslår mofion 1987/88:So219, 4. beträffanderätt lill socialbidrag vid vård av egna barn °'- 1987/00:12 att avslår motion 1987/88:So642 yrkande 6 ochmotion 1987/88:So226, 5. beträffandebarnbidrag för vissa utländska barn alt avslår motion 1987/88:So612, 6. beträffandebarnbidrag vid längre tids utiandsvistelse att avslår motion 1987/88:So617, 7. beträffandeflerbarnstilläggets storlek attriksdagen antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 8. beträffandeförslag om höjda barnbidrag attriksdagen avslår motion 1987/88 :So637 yrkande 1, 9. beträffandeindexreglering av barnbidrag attriksdagen avslår motion 1987/88:So609 yrkandena 1 och 2, 10. beträffandemedelsanvisningen till Allmänna barnbidrag allriksdagen med avslag på motion 1987/88;So609 yrkande 3 till/t//wfln«a/arnfcfWrag för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 11. beträffandemedelsanvisningen till Bidragsförskott attriksdagen'till B/dragi/örioH för /89 anvisar ett förslagsanslagav 1 , 12. beträffande medelsanvisningen till Särskiltbidrag för vissa adoptivbarn attriksdagen till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn för /89anvisar ett förslagsanslag av . Slockholm På socialutskottets vägnar Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (),(), (), Per (), (), IngaLantz (vpk), (), (), () ochKarin Falkmer (m). Införande av vårdnadsbidrag (morri 1. i hemställan) (), (), (), (), Per (), () och () anser 15 dels attdet avsnitt i utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Enligt SoU1987/88:12 utskottets" och på s. 9 slutar med "So 613 (c) yrkandena 3och 4" bort ha följande lydelse: Familjepolitiken skall göra det lättare för föräldrarnaatt bära sitt ansvar för barnens uppfostran och utveckling. Barn har olika behov. Föräldrar har olika önskemål.Familjepolitiken måste därför ge alla familjer möjligheteratt ordna denbarnomsorg som passar dem bäst men inte föreskriva hur möjligheterna skallutnyttjas. Båda föräldrarna måste ha reella möjligheter att kombineraförvärvsarbete.och föräldraskap och också i praktiken dela sitt gemensammaansvar för barnen. Familjepolitiken skall främja både valfrihet ochjämställdhet.mellan kvinnor och män. Under de borgerliga regeringsåren logs en rad viktigainitiativ i detta syfte: - En rätt tillledighet för vård av barn infördes. Föräldrar fick härigenom möjlighet attförkorta sin arbetstid till normalt sex limmar per dag. Föräldrar med barnunder gavs vidare rätt till hel tjänstledighet frånarbetet. - Föräldraförsäkringenbyggdes ut från , varav de första nio ersätts enligtinkomstbortfallsprincipen och de tre sista med ett garantibelopp. - Barnbidragethöjdes från . - Ettflerbarnstdlägg infördes. - Allmänföräldrautbildning i samband med barnets födelse genomfördes, och rätt tillledighet från arbetet för sådan utbildning infördes. - Män fickrätt till tio dagars ledighet / samband med barns födelse. - Rätten tillersättning och ledighet vid barns sjukdom utsträcktes per barnoch år. - Aga av barnförbjöds i lag. - Genom enfortsatt utbyggnad av den kommunala barnomsorgen fördubblades antaletdaghemsplatser från 81 1976 till 163 1982. ökadeantalet platser för förskolebarn i familjedaghem från 59 200 till 97 000. - Genom en kraftfullsatsning på omsorgen av skolbarn i åldern ökades antalet platser ifritidshem och familjedaghem från 50 1976 fill 104 1982. - Rätt tillATP-år för vård av egna barn infördes. De åtgärder som vidtagits sedan regeringsskiftet 1982vittnar om etl försvagat intresse för familjepolitiken och en snävare syn påandra former av barnomsorg än heltidstillsyn i kommunala daghem. Valfriheten för småbarnsfamiljerna är starktbegränsad. För flertalet familjer är del svårt att klara sig på en lön. Möjligheten för den som såönskar att stanna hemma och själv ta hand om sina barn är därmed liten. I de fall båda föräldrarna eller en ensamförälder förvärvsarbetar krävs att någon form av barnomsorg ordnas. Den nuvarande politiken går ut på att detta i första hand skall ordnas inom ramen för kommunala daghem eller familje daghem. Reglerna för statsbidrag till barnomsorgen är så utformade att vissa 16 alternativi praktiken är uteslutna. Statsbidragen prioriterar dessutom de SoU1987/88:12 kommunala daghemmen framför andra bidragsberättigade omsorgsformer. som således vissa föräldrar tvingas anlitasådana barnomsorgsformer som de inte själva skulle valt, får andra föräldrarstå i kö därför att daghems- och familjedaghemsplatserna inte räcker till. Fåhar ekonomisk möjlighet att själva ordna någon alternativ omsorgsform.Kostnaden för icke subventionerade daghem eller icke subventioneradefamiljedaghem blir för de flesta oöverstiglig. Valfrihet har främst de verkligtförmögna föräldrarna. Familjernas situation och förutsättningar varierar starkt.Många barn växer upp i splittrade familjer och med endast en vuxen. De socialastrukturerna har starkt förändrats dels som följd avhöjd förvärvsfrekvens, dels på grund av stor rörlighet på arbetsmarknaden. Den socialdemokratiska familjepolitiken bygger på enensidig föreställning om familjernas situation och prioriteringar.Delta harkommit att innebära att för av alla förskolebarn utgår ingetekonomiskt stöd till barnomsorgen. Skillnaderna mellan olika kommuner ochlandsdelar är dramatiska. Särskilt missgynnad är den utpräglade glesbygden. Det är därför följdriktigt att det offentliga stöd som utgår inte ger föräldrarna någon egentlig frihet att välja mellan olikaalternativ. De flesta föräldrar är helt hänvisade till det alternativ kommunenerbjuder, om något sådant alls finns. I åldrarna (efter föräldraförsäkringens tolvmånader och före skolstart) finns ca 560 000 barn. För ca 352 000 ordnasenligt budgetpropositionen barnomsorgen genom kommunala daghem eller familjedaghem.Ca 70 000 barn har sin omsorg utanför hemmet ordnad på annat sätt (privatdagmamma, släkting osv). Resterande finns hemma hos föräldrarna. Förvärvsfrekvensen för småbarnsföräldrar är hög. Avfäderna förvärvsarbetar eller studerar . Motsvarande siffra för mödrarnaär , varav ca hälften arbetar deltid. Stora resurser anvisas till den kommunala barnomsorgen.Statsbidragen är enligt budgetpropositionen och socialstyrelsensanslagsframställning ca 8 600 milj.kr. (bidrag till fritidshem oräknat).Kommunerna bidrog med ett ungefär lika stort belopp. Ändå är bristerna i mångafall påtagliga. De tar sig uttryck bl.a. i köer och hög personalomsättning. Utskottet anser att barnens situation skall slå i centrumför fämiljépolitiken. De förslag som framförs i motion So635 (m, fp, c) ochövriga här aktuella motioner syftar till en förändring av familjepolitiken såatt den bättre kan tillgodose barnfamiljernas önskemål. Även efter en reform avdel slag som här föreslås kvarstår angelägna behov. De får tillgodoses i dentakt den ekonomiska utvecklingen medger. Förslagen syftar till att tillgodose högt ställda mål förbarnen, föräldrarna och för familjerna som helhet och vill främja följandedelmål: De förslagmotionärerna framlägger är inriktade i första hand på att skapa ökad valfrihet för småbarnsföräldrar. Om varje barnfamilj får möjlighet alt lösa barnomsorgen på det sätt den 17 självönskar skapas större trygghet. Därförbör en större del av de resurser SoU1987/88:12 som ställstill förfogande för barnomsorg disponeras av föräldrarna själva. Detförutsätter också att olika alternativ finns tillgängliga. behovstäckninginom barnomsorgen står fast. den somvill ha barnomsorg utanför hemmet skall kunna få det senast detta Mer tid för barnen Barn ochföräldrar behöver mer tid för varandra. Inte minst gäller detta i områden därföräldrarnas arbetsresor är långa och tidskrävande. Den egna familjen måstevara det centrala i barnets liv. Föräldrarna måste ha inte bara lagstöd utanockså ekonomiskt utrymme för att kunna korta sin arbetstid så attförvärvsarbete kan förenas med ett gott föräldraskap. Särskilt utsatta i dettasammanhangär de ensamstående föräldrarna och deras barn. Rättvisa villkor för alla delar av landet Familjepolitikenmåste utformas så att de offentliga resursinsatserna för barnomsorgenfördelas rättvist mellan alla delar av vårt land. bidragssystem,som missgynnar kommuner i glesbygd och kommuner med lågskattekraft och gynnar storstadskommuner med hög skattekraft, måste Utskottet vill framhålla att en politik i linje med deangivna målsättningarna förutsätter att insatserna sker på flera olikaområden. ' - Ett beskattningsbartvårdnadsbidrag om . per barn och år införs för alla barn mellan . I princip utgår bidraget under den lid föräldraförsäkring för vederbörande barn inte utgår och fram lill skol start. Den tekniska samordningen mellan vårdnadsbidrag och vissasärskilda fall inom t.ex. föräldraförsäkringen får lösas vid utformningen avdetaljbestämmelserna. Det gäller t.ex. situationen efter dåföräldraförsäkringen ersätter enligt garantibelopp. En tänkbar lösning fördenna period är att vårdnadsbidrag utbetalas fr.o.m. tionde månaden, varvid garanlibeloppeli föräldraförsäkringen reduceras; Vårdnadsbidraget påverkar inte bostadsbidragen och inteheller sjukförsäkringsgrundande eller pensionsgrundande inkomst. Vårdnadsbidragutgår med vårdbidrag för handikappat barn. - Avdragsrätt införs för styrktabarnomsorgskostnader . per barn och år. Avdragsrätlen tillkommer den som uppbär vårdnadsbidrag.Avdrag medges för kostnader oberoende av omsorgens tid och form. Den som pågrund av kostnader för barnomsorg räknar med att kunna utnyttja avdragsrätlenkan genom anmälan slippa preliminärskatteavdrag på motsvarande belopp. - Statsbidragentill kommunerna för barnomsorgen minskas med motsvarande . - Pensionsår inomATP räknas för arbete med egna barn i hemmet fram lill och med året för barnelsskolstart.