bet · GB01JuU5 · 1987-12-31 00:00:00 — om svenska jurister och EG Imotion 1986/87: Ju807 av m.fl. (m) hemställs - med hänvisning tillvad som anförts i motion 1986/87:U509 - att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående rättsligt samarbete. Enligtmotionen bör initiativ tas så att svenska jurister erhåller s.k. legalprivilege vid juridiska EG-organs undersökningar, t.ex. vid misstanke omkartellbildning. kan svenska exportföretag, enligt mofionärerna, inte anlitaen svensk jurist som rådgivare i frågor som rör EG-rätt. En svensk jurist harnämligen, anför motionärerna, inte rätt att ge konfidentiella råd. Ettmotionsyrkande med samma innebörd behandlades av . Som framgårnedan avslogs yrkandet då bl.a. under hänvisning fill atf resultatet avpågående undersökningar inom EG borde avvaktas. Samfidigt förutsattes aftregeringen skulle följa utvecklingen och ta erforderliga initiativ (UU1984/85:18, LU 1984/85:3 y). Med"legal privilege" förstås i detta sammanhang rätfen till förtroligkommunikation mellan advokat och klient. Sekretesskyddet kan åberopas även avklienten. Genom aft hänvisa till "legal privilege" kan en klientundvika att lämna ut konfidentiellt material för granskning t.ex. i samband medde inspektioner och revisioner som EG:s inspektörer gör för atf undersökaefterlevnaden av om karteller och andra konkurrensvillkor. Fråganom svenska advokater kan åtnjuta "legal privilege" är sålunda främstav intresse för svenska företag med verksamhet inom EG, vilka i likhet medandra företag där är skyldiga att medverka vid sådana granskningar. Enligtstatistiska uppgifter uppgick värdet av varuimport till 231miljarder kronor. Härav avsåg import från EFTA-länderna och132 miljarder kronor import från . uppgick värdetav varuexporten till . Till EFTA-länderna exporteradesvaror till ett värde av och fill fill eft värdeav . 1 1987/88. enskildahandelspartner var med en varuim- JuU1987/88:5 port om och en varuexport om 31 miljarder kronor.Förbundsrepubliken är medlem i EG. har behandlat frågan om "legalprivilege" i det s.k. A M & S-fallet. Förhållandena var följande. Viden undersökning av kartellförhållanden inom zinkbranschen begärde EG:sinspektörer att hos (A M &S) få ta del av samtliga fillgängliga handlingar, som berörde en misstänktkartellbildning. A M & S vägrade atf lämna ut vissa handlingar underåberopande av aff dessa omfattades av det sekretesskydd som gäller mellanadvokat och klient ("legal privilege"). Genom beslut avEG-kommissionen beordrades A M & S att lämna ut de aktuellahandlingarna. A M & S överklagade beslutet hos , som avgjordeärendet . Domstolen slog fast att tillämpningsförordningen(förordning nr 17) gav kommissionen utomordentliga befogenheter när det gälldeatf undersöka misstänkta överträdelser av konkurrensbesfämmelserna. EG-räffenmåste dock enligt domstolen respektera vissa för alla medlemsstater gemensammaprinciper rörande sekretesskydd för viss information mellan en advokat och hansklient, eftersom sekretesskyddet är en viktig del i advokatens roll ihandhavandet av rättvisan och balanseras av advokafetiska regler fastställda idet allmännas intresse av advokatsamfund eller myndigheter. Sekretesskyddet ärsom en följd härav, hette det vidare, begränsat till meddelanden mellan ettföretag och en fristående advokat, dvs. en person som inte står ianställningsförhållande till företaget, t.ex. en bolagsjurist. Domstolenkonstaterade aff skyddet endast gäller i fråga om advokat som har tillstånd attverka i ett medlemsland och följaktligen inte beträffande advokat med hemvist itredje land. Domen ledde till en livlig debatt, där det bl.a. hävdadesatt domstolens avsikt sannolikt infe varit att utesluta advokater från länderutanför EG från sekretesskyddet. Utgången hade troligen, framfördes det, bliviten annan om de australiensiska advokaterna hade varit oberoende och inteanställda av bolaget. föreslog atf den avministerrådet skulle få mandat att förhandla med länder utanför EG omömsesidigt sekretesskydd för korrespondens med fristående advokater.Kommissionen fick emellertid inte något sådant uppdrag. Rådet ansåg att frågani stället skulle lösas internt inom EG. I första hand borde därvid undersökasom inte gällande EG-rätt kunde tolkas så att advokater från sådana länder, somger EG-advokater rätt fill "legal privilege", har rätt till"legal privilege" inom EG. I andra hand borde man överväga aff ändrai den ovannämnda förordningen nr 17. Vid riksdagsbehandlingen beskrevs EG-domstolensavgörande på följande sätt: Domstolens avgörande innebär atf exempelvis eff svensktdotterföretag i som anlitar en svensk advokat för rådgivning om EG:skonkurrensregler infe kan hävda något sekretesskydd för sin skriftväxling medadvokaten. Om däremot en advokat från eff anlitas för rådgivning kanskriftväxlingen skyddas för insyn. Enligt utskottets mening är denna ordninggivetvis otillfredsställande. Med hänsyn till att om konkurrensbegränsningär svårtillgängliga behöver svenska företag som JuU 1987/88:5 arbetar påEG-marknaden ha tillgång till kvalificerad juridisk rådgivning. utslag skulle leda till atf företagen blev hänvisade till att ihuvudsak vända sig fill EG-advokater skulle detta kunna få negafiva effekterför de svenska företagen. I yttrande till utrikesutskottet lämnadelagutskottet en redovisning för avgörande och de ovan nämndaundersökningarna rörande tolkningen av gällande EG-rätt. underströk därefter aft det är angeläget försvenskt näringsliv aft "legal privilege" inom EG utsträcks till attgälla även i fråga om svenska advokater. Mot bakgrund av vad utskottet hadeanfört kunde utskottet dock inte finna atf def för def dåvarande varmeningsfullt aft från svensk sida begära förhandlingar i frågan. Enligt utskottetsmening syntes def lämpligast aff tills vidare avvakta resultatet avundersökningarna inom EG. Utskottet ansåg sig kunna förutsätta atf regeringenskulle följa utvecklingen och ta erforderiiga inifiafiv (LU 1984/85:3 y). Utrikesufskottef instämde i de bedömningar lagutskottetgjort och avstyrkte bifall till motionsyrkandet. Def avslogs av (UU1984/ 85:18). Utskottet har inhämtat remissyttranden över motionen frånkommerskollegium, delegation vid de europeiska gemenskaperna(EG-delegafio-nen), , ochStockholms handelskammare. Remissutfallet är blandat. ochEG-delegafionen har båda den uppfattningen att det ovan relaterade A M &S-fallet endast har begränsad betydelse. Båda myndigheterna anser def sannoliktatf , om den fick fillfälle att pröva frågan om svenska advokateromfattas av den form av "legal privilege" som avses i domen, skullekomma till ett jakande svar. , och Handelskammarenutgår däremot från aff svenska advokater saknar "legal privilege" ochanser atf detta utgör ett problem för företagen. understryker i sitt remissyttrande affavsaknaden av "legal privilege" i vart fall inte innebär atfkonfidentiellt material helt skulle sakna sekretesskydd utan enbart affkommissionen har rätt att studera materialet för atf därefter fa ställning fillom def får användas som bevismaterial. Kollegiet anser aft behovet av enavtalsmässig reglering av "legal privilege" får anses oklart och attnågot inifiafiv från svensk sida infe torde vara aktuellt . Om EGskulle finna att frågan lämpligen löses genom bilaterala avtal finns det dock,enligt kollegiets mening, ingen anledning atf från svensk sida motsätta sig attett sådant avtal träffas. Eff avtal bör dock inte begränsas till "legalprivilege" enbart vid konkurrensundersökningar enligt Romtraktatensregler. Även andra typer av ärenden, framför allt kanske undersökningar omåtgärder till skydd mot dumpad import, bör enligt kollegiet i sådana fallomfattas. EG-detegationenhänvisar till den ståndpunkt intog och JuU 1987/88:5 anser attdet infe finns anledning att nu inta någon annan ståndpunkt. Delegationenhar i ett kompletterande yttrande tillagt att ett initiativ från svensksida skulle kunna få motsatt verkan och uppfattas så att man från svensksida efterger den allmänna rättsprincipen att förhållandet mellan klient ochadvokat är sekretesskyddad. för fram uppfattningen atf ufiåtandenfrån svenska advokater fill t.ex. svenska dotterbolag inom EG kan bli föremålför beslag eller motsvarande åtgärd av . Det finns också, ansersamfundet, anledning att anta att detsamma gäller utlåtanden av en svenskadvokat till ett svenskt moderbolag som av detta vidarebefordras för kännedomeller åtgärd till dotterbolag inom EG. anser atf det är angeläget att frågan om"legal privilege" för svenska advokater får en lösning och attinitiativ bör tas i denna riktning. framhåller särskilt attett sådant inifiativ inte behöver innebära en begäran om förhandling. Det kan,enligt samfundet, innebära att i olika sammanhang efterlyser åtgärderfrån EG :s sida så att problemet löses. Ett positivt uttalande av riksdagenskulle, enligt samfundets uppfattning, utgöra ett värdefullt stöd i kontakternamed bl.a. berörda EG-myndigheter. framhåller atf svenska företag i alltstörre utsträckning kommer att exponeras för EG-rätten allteftersomhandelsförbindelserna med EG ökar. Förbundet pekar särskilt på atf def i lägendär ett svenskt företag konfronteras med EG:s rättssystem är av stort värde omföretaget kan förlita sig på sådan juridisk expertis som är väl förtrogen medföretagets verksamhet och struktur. För många svenska företag står denna insiktendast att finna hos svenska jurister, eftersom dessa är bolagens vanligajuridiska rådgivare. Det vore klart olyckligt, understryker ,om avsaknaden av "legal privilege" skulle leda till att företagenmåste avstå från att tillvarata den kunskap som härigenom har byggts upp.Frågan bör lösas genom initiafiv från regeringens sida. Handelskammaren framför liknande synpunkter somIndustriförbundet. Under ärendets beredning harutskottet från företrädare för några av de större advokatbyråerna i medinriktning mot internationell affärsjuridik inhämtat aff osäkerheten huruvida"legal privilege" gäller för svenska jurister inom EG påverkararbetet på flera sätt. Bl.a. måste hänsyn tas till risken för framtidaoffentlighet vid kommunikation med klienter. Detta påverkar advokatensrådgivande och förebyggande arbete. Vidare saknas en god grund att hävda sekretessvid undersökningar. Detta har negativa effekter så till vidaatt en vägran att lämna ut handlingar till kan tolkas tillklientens nackdel. I ärenden av känslig natur är det inte helt ovanligt atfadvokaten måste avträda och uppmana klienten atf vända sig till en EG-jurist isyfte att trygga sekretessen. Utskottet JuU 1987/88:5 I detta betänkande behandlar utskottet en motion som rör"legalprivilege" för svenska jurister inom EG. Med "legalprivilege" förstås i detta sammanhang rätten till förtrolig kommunikationmellan advokat och klient. Syftet med motionen är aft genom eft svensktinitiativ undanröja de oklarheter som enligt motionärerna finns vad gällersvenska juristers rätt att åtnjuta "legal privilege". En redogörelse för ett för frågan betydelsefullt rättsfallfrån och för remissutfallet m.m. återfinns ovan. Utskottetgör följande bedömning. Omkring hälften av export, fill ettvärde av , går till . största enskildahandelspartner är som är medlem i EG. Det problemmotionärerna tar upp bör alltså ses i def perspektivet att handelsförbindelsermed är mycket omfattande. Såvitt utskottet kan bedöma är rättsläget vad gäller"legal privilege" för svenska jurister inom EG oklart. Å ena sidanföreligger avgörandet i det ovan relaterade A M & S-fallet enligt vilketsvenska jurister knappast skulle komma i åtnjutande av "legalprivilege". Å andra sidan har avgörandet utsatts för hård kritik inom EG,och ministerrådet har, såsom dess uttalande får förstås, intagit denståndpunkten att frågan i första hand bör lösas genom en anpassning avrättspraxis inom EG. Sett mot denna bakgrund är utskottet i och för sig närmastbenäget att göra samma bedömning av rättsläget som EG-delegafionen ochkommerskollegium. Övervägande skäl får alltså anses tala för att svenskaadvokater och andra fristående svenska jurister skulle komma i åtnjutande av"legal privilege" om frågan kom under prövning. Ettklargörande besked eller domstolsutslag från EG saknas emellertid. Den oklarhetsom förorsakas härav leder enligt bl.a. och Advokatsamfundetsbedömning till svårigheter för svenskt näringsliv. Som framgår av det .föregående skapas också olägenheter inom advokatverksamheten. Utskottet finner för sin del, bl.a. med hänsyn till attEG:s bestämmelser om konkurrensbegränsning får anses svårtillgängliga, att detär av stor vikt att svenska företag som arbetar på EG-marknaden har tillgångtill kvalificerad juridisk rådgivning. I den mån frågan om "legalprivilege" förhindrar ett fritt val av ombud eller försvårar för företagenatt fillgodogöra sig ombudets tjänster måste detta anses vara fill nackdel försvenskt näringsliv. Utskottet anser det sålunda angeläget att den oklarhet omrättsläget som råder undanröjs. I detta sammanhang kan man emellertid, enligtutskottets uppfattning, inte bortse från EG-delegationens farhågor atf eftsvenskt initiativ i frågan inom EG skulle kunna tolkas som ett uppgivande avprincipen om .sekretesskyddad kommunikation mellan advokat och klient.Utskottet vill därför inte förorda några åtgärder frånriksdagens sida. Utskottet förutsätter emellertid atf regeringen på lämpligtsätt och i lämpligt sammanhang tar de kontakter som erfordras för att få ettklargörande till stånd. Med dessauttalanden avstyrker utskottet bifall till motion 807. JuU 1987/88:5 atfriksdagen avslår mofion 1986/87:Ju807. På justitieutskottets vägnarKarin Ahrland Närvarande: (), (),(), (), (), (), HansGöran (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), ArneSvensson (m) och () anser dels atf den del av utskottets yftrande på s. 5 som börjarmed "Ufskottet anser" och som slutar med "till stånd" bortha följande lydelse: Såsom framgått ovan är olägenheterna av bristen på klarhetbeträffande "legal privilege" betydande. Detta gäller inte minst fördet rådgivande och förebyggande arbetet inom advokatverksamheten, där syftet äraff förhindra atf klienten kommer i konflikt med EG:s regelsystem. Dennaverksamhet kan nämligen inte bedrivas på samma villkor av en svensk advokat somav en EG-advokaf beroende just på osäkerheten vad gäller sekretesskyddet. Dennaosäkerhet kan också som ovan framhållits förhindra ett fritt val av rådgivareeller ombud, vilket uppenbarligen infe gagnar svenskt näringsliv. Ufskottet,som anser EG-delegationens farhågor om negafiva effekter av eff svensktinitiativ vara obefogade, vill sålunda understryka aft det är utomordentligtangeläget att den oklarhet om rättsläget som råder undanröjs. Regeringen bördärför ta initiativ för att få ett klargörande till stånd. Detta bör riksdagenge regeringen fill känna. dels aft utskottets hemställan bort ha följande lydelse: aft med anledning av motion 1986/87:Ju807 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om effregerings-initiativ i fråga om "legal privilege".