bet · GB01FiU25 · 1987-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Sammanfattningsvis anser" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Sammanfattningsvis anserfinansutskottet att yrkande 1 i motion FilS (m) bör bifallas av samtatf yrkande 3 i motion Fil3 (c), yrkande 3 i mofion Fil4 (vpk) samt yrkandena 2och 3 i motion Fil6 (fp) bör avslås av . dels att utskottets hemsfällan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den statliga personalens kompetens inomADB-området aftriksdagen med bifall till möfion'1987/88:Fil5 yrkande 1 samt med avslag påmofionerna 1987/88:Fil3 yrkande 3, 1987/88:Fil4 yrkande 3 samt l987/88:Fil6yrkandena 2'och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Den statliga personalens kompetens inom ADB-området(mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Finansufskof fef ser" och slutar med "i kompetensutvecklingen" bort haföljande lydelse: 27 vill beträffande det ovan anfördaframhålla följande. I FiU 1987/88:25 propositionen prioriteras i första handutbildning av chefer och ledare. Därefter kommer man fram till vad som kangöras för de anställda vars arbetssituation radikalt förändras. Dennafurordning är, enligt utskottet, typisk för regeringens synsätt och det gör attklyftan mellan högre tjänstemän (oftast män) och korfutbildade (oftast kvinnor)kommer atf öka. För utskottet är det i stället naturligt att använda denmotsatta ordningen, och låta resonemangen utgå från åtgärder för flertalet avde anställda. Först därefter vill vi ta upp chefers kompetensutveckling,eftersom vi infe önskar eller tror på ett samhälle där allt utgår från toppen. Utvecklingsprogram för NyTeknik, och Arbetsmiljö, visade enligt utskottet på hurnödvändigt det är aft ha ett lärande på bredden och en bred kompetenshöjningvid förändringar. Utan kompetenshöjning på bredden går förändringar myckettrögt eller är omöjliga atf genomföra på ett effekfivf sätt. Självklart måsteden enskilda myndighetens behov styra de utbildningar som skall utnyttjas. dels atf den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "delar den bedömning" och slutar med"i propositionen" bort ha följande lydelse: instämmer i propositionens tankar om attfrämja jämställdhet på arbetsplatserna genom att särskilt uppmärksammakvinnors möjligheter fill avancemang från assistent- och bifrädestjänsfer.Finansutskottet delar också arbetsmarknadsutskottets och propositionensuppfattning att en vägledning bör utarbetas för myndigheternasjämställdhefsarbete i samband med införande av ADB-teknik. Finansutskottetanser emellertid att SIPU skall ges ett bestämt datum då uppdraget skall varagenomfört. anser vidare atf syftet med vägledningenbör vidgas till aft också handla om att ta till vara kvinnors goda prakfiskaerfarenheter av aft arbeta med ADB. Sådana erfarenheter är tillgångar även vidorganisationsutveckling, probleminventering, systemutveckling, programmeringoch databaskonstruktion. Vägledningen bör också fa upp kvinnors möjligheteraft avancera inom förvaltningarnas ADB-arbete och hur kvinnors prakfiska erfarenheteroch s.k. "tysta kunskap" kan tas till vara. dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Sammanfattningsvis anser" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Sammanfattningsvis anserfinansutskottet aft yrkande 3 i motion Filö (fp) bör bifallas av samtatt yrkande 3 i mofion Fil3 (c), yrkande 3 i motion Fil4 (vpk), yrkande 1 imotion FilS (m) och yrkande 2 i motion Filö (fp) bör avslås av . dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den statliga personalens kompetens inomADB-området aftriksdagen med bifall fill motion 1987/88:Fil6 yrkande 3 samt med avslag på motionerna 1987/88:Fil3 yrkande 3,1987/88:Fil4 yrkande 3, 1987/88:FilS yrkande 1 och 1987/88:Filö yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 28 Denstatliga personalens kompetens inom ADB-området FiU 1987/88:25 (mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "delar arbetsmarknadsutskottets" ochslutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utöver vad arbetsmarknadsutskottet anfört i denna frågavill finansutskottet framhålla följande. En viktig uppgift i regionalpolitikenär aft medverka fill kompetensuppbyggnad i alla delar av landet vad gällerframfidsteknologi. Sett ur defta perspektiv skulle, enligt utskoftets mening,en radikal decentralisering av myndigheternas dataverksamhet och datasystemvara angelägen. Sammanfattningsvis anser finansutskottet atf yrkande 3 imotion Fil3 (c) bör bifallas av samt yrkande 3 i motion Fil4 (vpk),yrkande 1 i motion FilS (m) samt yrkandena 2 och 3 i mofion Filö (fp) bör avslåsav . dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den statliga personalens kompetens inomADB-området atfriksdagen med bifall till motion 1987/88:Fil3 yrkande 3 samt med avslag på mofionerna1987/88:Fil4 yrkande 3,1987/88:Fil5 yrkande 1 samt 1987/88:Filö yrkandena 2 och3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Den statliga personalens kompetens inom ADB-området(mom. 2) i (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "ser" och slutar med "ikompetensutvecklingen" bort ha följande lydelse: Utöver vad arbetsmarknadsutskottet anfört villfinansutskottet särskilt framhålla följande. Det är viktigt att datoriseringen inte fastnar i ensidigarationaliseringsprinciper. Förvaltningen skall vara ändamålsenlig från externsynpunkt, dvs. med hänsyn fill sin betydelse för samhället - infrastrukturenoch medborgarna. Kvalitativa aspekter av arbetet och tänkande människorsinsatser kan, enligt utskottet, inte ersättas av datatekniken med dessfyrkantiga, icke-skapande behandlingssätt. Atf slå ut arbetskraft är därförenligt utskottets mening inte något mål för offentlig förvaltning. Ett mål ärdäremot att frigöra mänsklig kapacitet för mer kvalificerade insatser inom denskapande och humana delen av förvaltningens uppgifter, liksom för bristområden.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels aft den del av utskoftets yttrande på s. 10 sombörjar med "Sammanfaff- ningvis anser" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse: Sammanfattningsvis anser finansutskottet atf yrkande 3 i mofion Fil4 (vpk) bör bifallas av samt atf yrkande 3 i motion Fi 13 (c), yrkande1 i motionFilS (m) samt yrkandena 2 och 3 i mofion Filö (fp) bör avslås av FiU1987/88:25 . dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande den statliga personalens kompetens inomADB-området aft med bifall fill mofion 1987/88:Fil4 yrkande3 samt med avslag på mofionerna 1987/88:Fil3 yrkande 3, 1987/88:Fil5 yrkande 1samt 1987/88:Fil6 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 7.Arbetsmiljö (mom. 3) (), (), ().Margitta (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Enligt vad" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse: . Enligt utskottets mening bör insatserna vad gällerarbetsmiljön i anslutning till bildskärmsarbete nu enbart inriktas mot enkraffig satsning på forskning för atf utröna orsaker ochsamband mellaninformationsteknologins användning och arbetsskador. Det som föreslås iproposifionen kan medföra långtgående och kostsamma insatser för atf begränsaelektrosfafiska och elektromagnetiska fält. vars medicinska effekter infe ärklarlagda. Den forskning som utskottet anser bör äga rum, bör infe inskränkasenbart fill de elektrosfafiska och elektroniska magnetfälten utan även omfattapsykologiska och sociala faktorer relaterade till bildskärmsarbete i ettvidare perspekfiv. Den hittillsvarande diskussionen om bildskärmar, ergonomioch hälsa har i alltför hög grad inneburit att man tittat på bildskärmen som enisolerad företeelse. I verkligheten är den endast en komponent i system där t.ex.datorprogrammens betydelse för t.ex. svarstider och deras orsak tillstressef-fekfer o.d. är i minst lika hög grad viktiga att utröna. För övrigt anser utskottet aft de gränsvärden som sättsupp för bildskärmar och för anställdas arbete vid datorer bör vara generelltutformade. Hela frågan om ADB-utrustningens egenskaper bör, enligt utskottet,överlämnas till arbetarskyddsstyrelsen. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda atf i ställetför den absoluta tidpunkten 1991 för en eliminering/minskning av de elektriskafälten, bör insatserna inriktas mot enintensifierad forskning för aft ha klarlagt de verkligaorsakerna till de medicinska problem som kan ha samband med bildskärmsarbete.Utskottet anser att detta är en klart bättre metod för att minska den.oro somfinns. Utskottet anser mot denna bakgrund atf de aktuellayrkandena i Fil3 (c), FilS (m) och Filö (fp) bör bifallas av . dels atf den del av utskoftets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 5" bortha följande lydelse: Utskottet anser det naturligt atf det uppdrag avseendehandikappanpassade datorstödda arbetsplatser, som enligt proposifionen avseslämnas till statskontoret,i stället bör lämnas till STU. STU har både resurser och FiU 1987/88:25kompetens för forskning och utveckling. Det har talats om hur handikappade genomADB-fekniken kan få tillträde till arbetsmarknaden och med datoriseradehjälpmedel inte behöver uppleva sig som handikappade. På flera orter i landetgenomförs utbildningar med mycket goda resultat. De handikappade medADB-utbildning och datorstödda hjälpmedel är eftertraktade och får arbete påden reguljära arbetsmarknaden. Det är då, enligt utskottet, önskvärt att STU i samverkanmed industrin i ökad grad medverkar fill aft initiera demonstrations- ochutvecklingsprojekt kring datorstödda arbetsplatser för handikappade. Det ärenligt utskottets mening viktigt att kunna visa fram de nya praktiskamöjligheter för' handikappade som datatekniken möjliggör. Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen fill känna. dels att utskottets hemsfällanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande arbetsmiljö att medbifall fill motionerna 1987/88:Fil3 yrkande 5, 1987/88:Fil5 yrkande 2 samt1987/88:Filö yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört. Säkerhet och sekretess (mom. 4) (), (), (),(), (), () öch () anser dels atf den del av utskoftets yttrande som på s. löbörjar med "anser" och på s. 17 slutar med"mofion FöS2ö (m)" bort ha följande lydelse: beslut innebar atf ÖCB tilldeladessamordningsansvaret för säkerheten i datasystem. Den uppdelning av ansvaret påstatskontoret och ÖCB som föreslås i propositionen är inte i överensstämmelsemed beslut. Enligt utskottets mening bör ÖCB ha ansvaret försäkerhetsarbetet även i fortsättningen. Utskottet anser vidare att i proposifionen betonas inteden kanske mest väsentliga generella åtgärden för att uppnå förbättradsäkerhet, nämligen atf decentralisera register och registerföring. Atf dela uppstora centrala datorsystem i mindre regionala är enligt utskottets mening denbästa åtgärden för att stärka sekretessen och minska säkerhetsriskerna. finns det enligt utskottet risk aft sårbarhetsfrågornasplittras mellan ÖCB. statskontoret och SAMS. En organisation med en gemensamhandläggning av sårbarhefsfrågorna både i fredstid och för kris- ochkrigslägen hade varit atf föredra. Med den i proposifionen föreslagnaorganisationen åvilar det, enligt utskottets mening, regeringen ett stortansvar att tillse att sårbarhefsfrågorna beaktas såväl inom den statligasektorn som inom övriga samhällssektorer. Utskottet noterar att ansvarsfrågornaär oklara inom ,där statskontoret sorterar under och FiU 1987/88:25 ÖCBunder försvarsdepartementet. Beträffande stafskonforefs samordningsansvar anserutskoftet att detta bör inskränkas till den civila statsförvaltningen, exkl.affärsverken. Affärsverkens ställning förändras . De får ensjälvständigare ställning i förhållande fill regeringen och skiljer sig alltmera från den övriga statsförvaltningen. Flera av de nuvarande affärsverken börockså, enligt utskoftet, omvandlas till akfiebolag. De flesta affärsverken,bl.a. feleverket, posfen och SJ, vidmakthåller mycket stora datorsystem.Säkerhetsbedömningen av dessa datorsystem bör, enligt utskoftet, huvudsakligenkunna ske efter samma bedömningar som gäller liknande datasystem i företag.Denna säkerhetsbedömning måste i första hand utgå från deras betydelse urtotalförsvarssynvinkel. Organisatoriskt behöver därför knappast statskontoretfinnas som en förmedlande länk mellan de stora affärsverken och ÖCB. Vad utskottet ovan anfört angående säkerhetsarbetetsorganisafion bör som sin mening ge regeringen fill känna. Beträffande kravet på parlamentarisk insyn som framförs imofion FöSll (c) vill utskottet framhålla atf referensgruppen med dessparlamentariska inslag fills vidare delvis bör kunna fillgodose defta krav. vill vidare framhålla att det primäraansvaret för att datorsystem uppfyller relevanta krav på säkerhet, sekretessoch driftsäkerhet skall ligga på den enskilda myndigheten. Utskottet anserdärför, i likhet med mofion FöS2ö att alla myndigheter med ADB-register börgöra en sårbarhetsanalys och atf en sådan analys bör läggas fill grund förbeslutsfattande om varje nyft register. Detta krav bör ställas på stafiigautredningar genom fillägg i kommitfékungörelsen. Sårbarhetsanalys bör, enligtutskottet, ingå i det beslutsunderlag som skall föreligga enligt förordningenom investeringar i statliga ADB-register (SFS 1981:266). Beträffande yrkandet i mofion Fö52ö aft hosregeringen skall begära förslag till krav på kryptering av sekretessbelagdinformafion vid datakommunikation anser utskottet atf defta bör bifallas.Nätverk för datakommunikation används rutinmässigt för såväl produktions- ochföretagsstyrning som för andra vitala tillämpningar. Defta medför attbetydligt större krav på säkerhet måste ställas mot såväl avbrott ochstörningar som mot avlyssning och obehörigt intrång i telenätet. Skyddet motavlyssning måste, enligt utskottets mening, snabbt vidareutvecklas t.ex. genomförbättrade krypteringsmöjlighefer. Regeringen bör därför, enligt utskottetsmening, lämna förslag som innebär krav på kryptering vid datakommunikationav sekretessbelagd information. Beträffande slufiigen vad som anförs i motion Fö52öangående samman ställning och saluföring av informafion som kan vara till skada för rikets säkerhet vill utskottet framhålla följande. Det är uppenbart att offentlighets principen och gällande handlingsbegrepp som likställer datalagrad informa fion hos myndigheter med traditionella allmänna handlingar skapar problem från sårbarhetssynpunkt. Dagens moderna ADB-teknik och dess oanade möjligheter fill selektering och sammanställningar gör atf hanteringen av en mängd i och för sig oskyldiga uppgifter kan leda till en information som kan vara äventyrlig för landets säkerhet. Sammanfattningsvis anser finansutskottet beträffandeområdet säkerhet piU 1987/88:25 och sekretess att motionerna FilS (m)yrkandena 3 och 4, Filö (fp) yrkande ö, FöSOl (fp), FöSll (c) och FöS26 (m) börbifallas av . dels att utskoftets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande säkerhet och sekretess attriksdagen med bifall till mofionerna 1987/88:Fi 15 yrkandena 3 och 4,1987/88:Fil6 yrkande 6, 1987/88:FöSOl, 1987/88:Fö511 och 1987/ 88:FöS26 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. ADB-investeringar (mom. 6) (), (), (),(), (), () och () anser dels aft den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt finansutskottefs mening är" och på s. 20 slutarmed "motion Fi411 (c)" bort ha följande lydelse: Enligt finansutskottets mening är dock den arbetsordningsom föreslås i proposifionen alltför långsam och omständlig. Varje myndighetbör ha det fulla ansvaret för verksamhetens måluppfyllelse. I detta ansvaringår att anskaffade hjälpmedel, inkl. databehandlingsufrusfning, somverksamheten kräver. Den i proposifionen aviserade omläggningen av anslags- ochbeslutssystem bör därför ske möjligt. I linje med utskottets syn på myndigheternassjälvständighet i samband med ADB-investeringar bör regeringen pr;övaförutsättningarna för atf helt slopa den beloppsgräns om drygt 1 milj. kr. förupphandling av ADB-utrustning som anges i propositionen. Utskottet anser ocksåaft det krav på anmälan till statskontoret som enligt propositionen föreslåsgälla för upphandling helt bör slopas. Genom den förändring av beslutsordningen förADB-investeringar, som utskottet förordar, kommer statskontorets roll attförändras. Statskontoret kommer att få en konsultroll. Andra myndigheter kommeratf anlita statskontoret på grund av den kompefens i form av överblick avmarknader och av statliga datasystem som statskontoret besitter. Utskottet vill i defta sammanhang också framhålla attmyndigheterna löpande skall utvärdera sin verksamhet, inkl. de egnaADB-rutinerna, gentemot uppställda mål. Beträffande yrkandet i motion Fi411 (c) anser utskottetatt det faktum aft myndigheterna själva skall fa det fulla ansvaret för sinaADB-investeringar bör leda fill atf beslutsunderlaget för enskilda myndighetersADB-invesferingar kommer atf bli klarare och mer utförligt. Genom attmyndigheterna själva skall ta ansvar för sina ADB-invesferingar kommer detockså atf bli naturligt att dessa ställs mot andra typer av investeringar ochaft inbördes avvägningar görs. anser därmed att motion Fi411bör avstyrkas. Finansutskottetanser slutligen beträffande kravet i motion Fil4 (vpk) om ,-, S 1987/88. en självständig och sammanhållen besfällarsfrategi för staten att den FiU1987/88:25 allmännainriktningen, i likhet med vad sorn ovan anförts, skall vara ätt varje myndighetskall ta det fulla ansvaret för sina ADB-investeringar. avsamordning som därutöver eventuellt kan behövas kan tillgodoses genom denkonsultroll som statskontoret bör tilldelas. Sammanfattningsvis anser finansutskottet att motionernaFil3 yrkande 4, FilS yrkande 5 och Filö yrkande 7 bör bifallas av riksdagensamt att mofionerna Fil4 yrkande 2 och Fi411 bör avslås av . dels aft utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande ADB-investeringar atfriksdagen med bifall till mofionerna 1987/88:Fil3 yrkande 4, 1987/88:FilS yrkande5 och 1987/88:Filé yrkande 7 samt med avslag . på motionerna 1987/88:Fil4yrkande 2 och 1987/88:Fi411 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. ADB-investeringar (mom. 6) i (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "anser" och slutar med "motion Fi411(c)" bort ha följande lydelse: anser slutligen beträffande kravet imotion Fil4 (vpk) om en självständig och sammanhållen besfällarsfrategi för staten att det krävs en medveten statlig strategi - helst en strategi gérhensam för hela den offentliga sektorn. En sådan strategi bör, enligt utskottet, främst fa sikte på två saker. Det ena är atf skapa större självständighet, då det gäller programvara och utrustning för atf därigenom inte falla in i ytterligare beroende av de stora dafajätfarnas färdigformulerade lösningar. Det andra är att staten, enligt utskottets mening, bör utnyttja sin position som beställare. Med medvetna krav och en genomtänkt hållning kan staten, enligt utskottets mening, göra sig självständigare och därmed också påverka dataföretagen och datautveck lingen. ' Sammanfattningsvis anser finansutskottet att motion Fil4(vpk) yrkande 2 bör bifallas av och att mofionerna Fil3 (c) yrkande4, FilS (m) yrkande 5, Filö (fp) yrkande 7 och Fi411 bör avslås av . dels att utskottets hemsfällanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffandeVlDB-/>iye5fen'rtgflr aftriksdagen med bifall till mofion 1987/88:Fil4 yrkande 2 och med avslag påmotionerna I987/88:Fil3 yrkande 4,1987/88:FilS yrkande S, 1987/88:Fil6 yrkande 7 och 1987/88:Fi411 som sin. mening ger regeringen fill känna vad.utskottetanfört. 11.Standardisering och normering (mom. 7) FiU 1987/88:25 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "anser" och slutar med "yrkande6" bort ha följande lydelse: anser i likhet med vad som anförs i mofionFilS (m) aft standardisering är väsentlig inom ADB-omådet. Den standardiseringsom bör ske inom statsförvaltningen bör i första hand utgå från detinternafioneila och europeiska standardiseringsarbetet. Även detstandardiseringsarbete som utförs inom svenska standardiseringsorganisationer,såsom SIS, bör givetvis beaktas. För att underlätta kommunikation mellan olikadelar av statsförvaltningen kan det finnas anledning aft förorda vissaenhetliga . lösningar som inte är standarder. Statskontoret bör enligtutskottets mening kunna utfärda rekommendationer i dessa avseenden. Beträffande den utredning om en gemensamdatakommunikationslösning som statskontoret skall genomföra, enligtproposifionen, anser utskottet att denna i första hand skall omfatta de störredatakommunikafionsanvändarna bland de civila förvaltningsmyndigheterna, såsomriksförsäkringsverket, , löne- och pensionsverket ocharbetsmarknadsverket. Allmänt gäller, enligt utskottets mening, att varjemyndighet måste få göra en egen bedömning av fördelar och nackdelar innan mantar ställning till om man skall ansluta sig. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att mofionFilS (m) yrkande 6 bör bifallas av . rfe/x att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande standardisering och normeringatt med bifall till motion 1987/88:FilS yrkande 6 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Samverkan mellan stat, kommun och landsting (mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. :22 sombörjar med "Enligt utskoftets mening innebär den modell" och slutarmed "av " bort ha följande lydelse: Utskottets åsikt att myndigheter och organisationer självamåste utveckla sina datasystem gäller självfallet också kommunerna.Statskontoret bör, som motionärerna framhåller, kunna ha en konsultroll. Centraladirektiv och riktlinjer får, enligt utskottets mening, dock inte förhindra enutveckling anpassad efter kommunens egna behov och förutsättningar. Utskoftet anser således att motion Fil3 (c) yrkande 6 börbifallas av och atf som sin mening bör ge regeringen tillkänna att. kommunerna självständigt bör utveckla sina datasystem utan centraladirektiv. deb attutskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: FiU 1987/88:25 8. beträffande samverkan mellan stat, kommun och landstingaft med bifall fill mofion 1987/88:Fil3 yrkande 6 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. DAFA och (mom. 9) , och (alla m)anser dels aft den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "behandlade" och slutar med"yrkandena 7 och 8" bort ha följande lydelse: Frågan om försäljning av QZ ingår i den del avproposifionen som har överlämnats till utbildningsutskottet för beredning.Finansutskottet vill emellerfid beträffande DAFA framhålla aft regeringen börlåta utreda om det finns några vägande skäl för aft någon del av DAFA:snuvarande verksamhet bör ligga kvar i statlig ägo. Regeringen bör dessutom låtagöra en förutsättningslös utredning av uppgifter, omfattning ochägarförhållanden för . Vad utskottet ovan anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottefs hemsfällanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande DAFA och ESKA Statskonsidi ABatt med bifall fill motion 1987/88:FilS yrkandena 7 och 8 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Förvaltning och omprövning av ADB-system (mom. 5) och (båda c) anför: Beträffande förvaltning och omprövning av ADB-system villvi framhålla följande. Utvecklingen inom ADB-området är mycket snabb. Enligtvår mening bör det omfattande förnyelsebehov som förestår innebära enförnyelse inriktad mot decentralisering, som bör genomföras under parlamentariskmedverkan. Defta kan lämpligen ske i en parlamentarisk utredning eller genomatf återupprätta dafadelegationen med dess parlamentariska sammansättning. Forskning och utveckling och datorcentralen OZ(mom. 13) och (båda fp) anför: