bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet delar dock den uppfattning somkommit fram i motionerna att behovet av utbildningsinsatser, såväl primärskole-som yrkesutbildning, är stort och att de goda insatser som redan görs av bl.a.Svenska Afghanistankommittén bör kunna utökas. Med detovan anförda får yrkandena 32 och 34 i motion U210, yrkandena 1 ' och 2 imotion U510 och yrkande 6 i modon U532 anses besvarade. Yrkande UU1987/88:20 8 i motion U532 avstyrks däremot, eftersom utskottet inte är berettatt förorda ett i förvåg bestämt belopp. I motion U211 begärs att skall ge bistånd tillPalau för att enligt motionen bryta dess beroende av och understödjabefolkningens,vilja att förbli kärnvapenfritt. Utskottet har tidigare behandlat frågan om ochkravet att vi från svensk sida skall stödja ansträngningar att skydda önfrån ABC-vapen och atomanläggningar (UU 1984/85:1). Ögruppen är enda kvarvarande området i detamerikanska förval-tarskapsområdet Trust Territories of the iMikronesien. är belägen sydost om . Av de övriga områden somingått i förvaltarskapsområdet - Federated states of , Marshallöarnaoch Northern - har de två förstnämnda ingått associationsavtalmed (Compact of free association). Enligt dessa avtal år områdenasjälvständiga med undantag av försvarspolitiken som sköts av . Det fjärde området som ingått i förvaltarskapsområdet,Marianerna, har valt en s.k. Commonweaith status vilket innebär att utsträcks till området och att marianerna har blivit amerikanskamedborgare. Samtliga dessa överenskommelser har godkänts i folkomröstningar iområdet. Vad beträffar har associafionsavtalet inteträtt i kraft, eftersom erforderlig kvalificerad majoritet () inte nätts.Palaus konstitution innehåller ett stadgande om icke-införande av kärnvapeneller konstruk-fion av kärnkraftsanläggningar på öarna. Detta stadgande står istrid med associationsfördraget. Ändring av konstitutionen kräver 75%majoritet. har befolkningen (ca 11 000 röstberättigade) vid sex olikatillfällen röstat om associationsfördraget. harbefolkningen fått rösta fyra gånger rörande författningsändring. Vid den sistaomröstningen, , avgavs av rösterna till förmån för enförfattningsändring. Den har bedömts som grundlagsvidrig och överklagats.Likaså finns misstankar om hot och våld mot befolkningen för att driva igenomett godkännande av associationsavtalet. Utskottet har uppfattat motionen så att ett reguljärtbistånd till föreslås. Som sagts i detta betänkande finnsdet inga förutsättningar för bistånd till nya programländer. Det finns dockinget som hindrar att någon enskild organisation med verksamhet på sökerbidrag genom SIDA. Likaså finns det inget som hindrar att bistånd frånkatastrofanslaget vid behov skulle kunna utgå. Ansökningar får dock prövas påsedvanligt sätt. Yrkande 26i motion U211 avstyrks härmed. I motion U220 (m) framförs att bistånd till skallkomma hela landet till del, alltså åven de av UNITA befriade områdena, genom förmedling av opolifiska organisationer som Röda korset. Utskottet har under de tre 85 I II I 1Q87/S8'70 behandlat motsvarandeyrkanden och därvid framhållit att det i:7o//oo.z,u inte finnsnågot principiellt hinder för att att lämna humanitär hjälp i någon del avAngola, således inte heller i de delar som behärskas av UNITA. Detta skerdessutom redan genom att ICRC () ombesörjervissa hjälpsändningar med bidrag från . Härmed avstyrks yrkande 3 i motionU220. I motion U222(c) yrkas att skall skänka 2 milj.kr. dll hjälpprojektet för köp av ett markområde i Kalahariöknentill förmån för de utrotningshotade Kalahari-bushmännen. Utskottet inser detbehjärtansvärda i hjälpprojektet till förmån för de utrotningshotadesydafrikanska bushmännen men får konstatera att det varit och är SlDA:s praxisatt inte ge' bidrag till enskilda organisationer för inköp av markområden. Med detsålunda anförda avstyrks motion U222. I modon U511 yrkas att ekonomiskt och politiskt stöd skallges till befrielserörelsen samt att skall lämnaIntergovernmental group on (IGGI). I motion U531 (s) begärs utökatkatastrofbistånd till befolkningen i via Internadonella Röda korset. då denna fråga behandlats finnerutskottet inga skäl att uttala sig till förmån för ett direkt stöd dllFRETILIN. Direkta bidrag till befrielserörelser bör enligt svensk etableradpraxis endast utgå om i en resolution med svenskanslutning uttalat sig till förmån för ett sådant stöd. Detta är inte falletmed FRETILIN. Vad gäller det svenska observatörskapet i IGGI behandlades dennafråga av utskottet senast i betänkande UU1987/88:14. Häri anfördes att Sverigesedan 1980 deltar som observatör vid lGGl:s åriiga möten, i likhet medflertalet andra , bl.a. , och . Syftet medobservatörskapet är att erhålla allmän ekonomisk, handelspolitisk ochkommersiell information om . Sä länge regeringen och det svenskanäringslivet bedömer att ett svenskt observatörskap vid dessa möten har éttinformationsvärde, ser utskottet ingen anledning att förorda attobservatörskapet upphör. Härmedavstyrks yrkandena 2 och 5 i motion'U511. Vad avser yrkandet i motion U531 oni utökatkatastrofbistånd till befolkningen i via ICRC utgår utskottet från attsvenskt stöd även fortsättningsvis vid behov kommer att lämnas till ICRC. Förnärvarande föreligger dock ingen ansökan från ICRC. Härmed får den del i yrkandet i motion U531 som behandlarkatastrofbistånd till anses besvarat. I motion U210(c) yrkas att skall geutvecklingsbistånd till palestinierna i och på . Som lärppligautvecklingsprojekt nämns förbättrade jordbruksmetoder för frukt ochgrönsaksodling för såväl in- hemsk marknad som export.Insatser bör enligt motionärerna även göras för UU 1987/88:20 attvidareutveckla hantverk och för, områdena lämplig småindustri. Ett gemensamtsyfte skall vara att skapa arbetsintensiv produktion. MotionU519 (vpk) begär ökad humanitär hjälp till de palestinska flyktinglägren iLibanon. I samma motion begärs åtgärder för att utreda möjligheterna tilldirekt bistånd till palestinska folkrörelser på och i samtåtgärder för att underlätta för ett större utbyte av mellanfolkliga kontaktermellan de palestinska och svenska folken. Detta kunde enligt motionärerna bl.a.ske genom stöd till de organisationer och folkrörelser som verkar i föratt informera om det palestinska folkets situation. Utskottetdelar det engagemang för det palestinska folkets situation vilket ligger tillgrund för de yrkanden om bistånd som framförs i modonerna U210 och U519. Vadavser motion U210 kan utskottet instämma i att avsaknaden av lönsamma arbetenär ett stort problem såväl i som på . En stor del av denpalesdnska befolkningen framför allt i lever i svåra ekonomiskaomständigheter. Dessa svårigheter beror dock inte enbart på underutvecklingutan på att de lever i ett ockuperat land och attIsrael som ockupationsmakt har haft som polidk att försvåra utvecklingen av enlokal och självständig ekonomi. tillåter t.ex. inte någon export avprodukter från till länder som har avtal med . Dessutomavsätts subventionerade produkter från det israeliska jordbruket ochlågprisimport från andra länder på , vilket slår ut , de lokalaproducenterna. Därtill kommer att den israeliska bosättnings- ochlandkonfiskeringspolitiken försvårat möjligheterna till ett effektivt jordbrukpå . Den israeliska exportpolitiken är likaså huvudhindret föruppkomsten av effektiv småindustri på , inte avsaknaden av medel isig. Eftersomockupationspolitiken får som effekt utslagning, arbetslöshet och ekonomiskunderutveckling bland stora grupper såväl på som i , framförallt bland de palestinier som lever i flykdngläger, är det dock enligtutskottets mening ytterst angeläget att fortsätter att ge bidrag tillolika insatser i området. De senaste veckornas oroligheter har även ökatbehovet av sjukvårds- och medicinsk utrustning, specialister samt ambulanser. Sverigeär en av de största bidragsgivarna till FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar, UNRWA. Därtill anslås katastrofmedel och medel genom enskilda organisadoner till särskilda insatser i regionen. har biståndet till upgått till ca 10 milj. kr., tillVästbanken till ca 9 milj. kr. och till till ca 10 milj. kr. Insatserna harhittills :, huvudsakligen gått tillhälso och utbildningssektorn. Med det ovan anfördaavstyrks yrkande 17 i motion U210. Vadavser yrkande i modon U5I9 om ökad humanitär hjälp dll de palestinska flyktinglägren i utgår utskottet från att regeringen även beredd att vid behov lämna katastrofhjälp dll . Härmed avstyrks yrkande 5i motion U519. Vadgäller bistånd direkt till palestinska folkrörelser på och i ,vilket tas upp i motion U519, får utskottet anföra följande. sedanlänge tillämpad regel skall bistånd till organisationer i endast UU 1987/öö:20 förmedlasvia svenska enskilda organisationer. De få undantag från den regeln somgjorts har varit bistånd till kvinnoorganisationer och några få fall avlandramsanknutet bistånd till enskilda organisationer i och Det finns dessutom redan svenska organisationer som är verksammapå och i och som utför ett gott arbete; genom Diakoniahar t.ex. medel kanaliserats till en förskola, fabrik för tillverkning avskolkläder samt en hälsoklinik. Samtliga dessa insatser görs i . KFUM/KFUKhar förskoleverksamhet i . På är aktivt i olika projekt förspridande av jojobaväxten, förskoleverksamhet och fortbildning av anställda vidhandikappinstitut. Rädda barnen driver ett byutvecklingsprojekt. har stöd gått till sjukhus likaså påVästbanken. Utöver det reguljära bidraget till UNRWA harkatastrofbistånd lämnats för upprustning och utbyggnad av UNRWA-skolor iGazaområdet. Ytterligare humanitära insatser via UNRWA kan bli aktuella i GAZAoch på . Utskottet anser att de kanaler som redan existerar förbistånd till området är tillräckliga. Med detovan anförda avstyrker utskottet yrkande 6 i motion U519. Vad gäller stöd till de folkrörelser och organisationersom verkar i för att informera om det palestinska folkets situation fårutskottet anföra följande: Stöd från informationsanslaget har tidigare givitstill Palestinagrupperna för informationsändamål. De organisationer som ärintresserade kan alltså söka projektbidrag i verderbörlig ordning från detsärskilda anslag för information, studier och forskning om freds-ochnedrustningssträvanden m.m. (F3) som hör under utrikesdepartementets.budget.Likaså kan bidrag sökas från SIDA:s anslag för information. Härmedavstyrks yrkande 7 i motion U 519. Imotion U533 (c,vpk och fp) yrkas att bistånd om 20 milj.kr. skall ges direkt till befrielserörelsen för att användas i devästsahariska flyktinglägren. Motion U534 (fp) anser även att ett bistånd om20 milj. kr. bör ges till de västsahariska flyktinglägren. Av detta beloppanser motionären att, en del bör gå direkt till Polisario. Enligt motionärernai U533 och U534 har Polisario på ett föredömligt sätt byggt upp fungerandesamhällen med skolor, hälso- och sjukvård etc. Deras kapacitet att ta emot ochförvalta bistånd år omvittnat god, framhålls det i motion U534. Därtill behöverflyktinglägren enligt motionären i U534 ett något mer långsiktigt stöd, varfördet föreslås att anslaget för humanitärt bistånd i bör utvidgasdll att åven kunna utgå till Polisario och offren för kriget i . Frågan om att svenskt bistånd skulle kunna gå direkt tillPolisario har utskottet behandlat tidigare. har länge via bidrag tillRöda korset och Rädda barnen bistått de västsahariska flyktingarna. Biståndetanvänds på ett effektivt sätt. Liksom tidigare ser utskottet nu inga skäl attkanalisera biståndet via Polisario. Under innevarande budgetår bidrar medkatastrofhjälp uppgåen- '-''-' iyö7/öö:20 de till 11 milj. kr. till devästsahariska flyktingarna. Det finns beredskap för fortsatta bidrag för atttäcka eventuella uppkommande behov. Utskottet vill dock inte uttala sig förnågot bestämt belopp. Utskottet avvisar även förslaget om mer långsiktigt stöd,t.ex. via anslaget för humanitärt bistånd till , eftersom detta anslagär speciellt inriktat på att hjälpa offren för apartheidsystemet i ,De övriga spörsmål som tas upp i motionerna, t.ex. frågans behandling i FN,kommer utskottet att behandla senare i annat sammanhang. Med hånvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetyrkande 1 i motion U533 samt yrkandena 5, 6 och 7 i motion U534. I avsnittet om allmänna riktlinjer förutvecklingssamarbetet har utskottet behandlat biståndet genom enskildaorganisationer ur allmän synvinkel. I det följande skall de yrkanden som avseranslagspostens storlek behandlas. Som nämnts har denna ökat mycketsnabbt . har beslutat om höjningarsom ligger utöver dem regeringen föreslagit. I årets budgetförslag upptas ettbelopp om 525 milj. kr., på denna post. Detta är en ökning med 50 milj. kr.vilket innebär att bidragen till enskilda organisationer får ett påslag som irelativa tal är ungefär dubbelt så stort som den genomsnittliga ökningen avövriga biståndsanslag. Mot denna bakgrund och med hänvisning till tidigare årsbetydande höjningar av anslagsposten för enskilda organisationer gör utskottetbedömningen att en ytterligare höjning inte år påkallad. Storleken avanslagsposten synes också väl anpassad till organisationernas kapacitet att påkort sikt kunna ta emot ökande bidrag från statsbudgeten. Utskottet avstyrker med hänvisning härfill yrkande 44 imotion U202 (fp), yrkande 17 i motion U225 (m) och yrkande 25 i motion U210(c), vilka alla föreslår större belopp ån propositionen. I motion U202 (fp) föreslås att det belopp som förmedlasvia enskilda organisationer skall öka till inom fem år.Liksom tidigare år är utskottet inte berett att uppställa något nytt mål föranslagspostens storlek. Yrkande 12 i motion U202 (fp) avstyrks därför. I samma motion föreslås att organisationerna skall kunnabefrias från kravet på en 20-procentig egeninsats i de fall då initiativet tillinsatsen tas av SIDA. Enligt vad utskottet inhämtat är det redan möjligt förSIDA att bevilja undantag från huvudregeln, bl.a. just i de fall då SIDA tarinitiativ till att en enskild organisation skall genomföra en vissbiståndsinsats. Därmed fär yrkande 12 i motion U202 anses besvarat. I motion U216 föreslås att SIDA, utöver de bidrag somlämnas till enskilda organisationers projektverksamhet, dessutom skall bidramed ett sårskilt belopp som är lika stort som de av organisationerna insamlademedlen. Redan nu står den statliga biståndsbudgeten för en andelav de enskilda organisationernas biståndsverksamhet som är upp till fyra gångerså stor som de insamlade medlen. Innebörden av motionärernas förslag är, såsomutskottet har uppfattat det, att egeninsatsen i praktiken skulle sänkas Förslaget innebär därtill att uppmärksamheten inriktas på UU 1987/88:20insamlingsresultatet snarare än på biståndsprojekten. Utskottet kan inte finna någon övertygande motivering fördetta förslag och avstyrker därför motionen. Utskottet behandlar i detta sammanhang också motion U217 ivilken förslås att möjligheten att arbeta som volontär i SIDA:s tjänst inte skall vara avhängigt av svenskt medborgarskap. EnligtSIDA:s nu gällande riktlinjer för stöd till enskilda organisationers u-landsverksamhetges bidrag som regel endast till svensk personal. I undantagsfall beviljasbidrag för medborgare i tredje land och aldrig för ' : medborgare iprojektlandet. Skälet till denna ordning är huvudsakligen att det haransetts naturligt att de volontärer som ei-håller bidrag skall ha anknytningtill en svensk organisation och efter tjänstgöringen i normalfallet återvändatill . Något absolut krav på svenskt medborgarskap uppställer inte SIDA.Däremot kan de utsändande organisationerna ha interna regler som går ut på attföreträdesvis svenska eller nordiska medborgare anställs som volontärer. Motionenfår anses besvarad med det anförda. I modon U209 föreslås att Svenska naturskyddsföreningenskall få ett ramavtal med SIDA för att ge denna organisation bättre möjlighetertill insatser på biståndsområdet. Systemet med ramavtal är i första hand tänkt för deenskilda organisationer som bedrivit biståndsverksamhet isamarbete med SIDA. Enligt vad utskottet inhämtat kommer SIDA emellertid, motbakgrund av miljöbiståiidets ökande betydelse, att med Svenska naturskyddsföreningendiskutera möjligheten av ett ramavtal. Utskottet vill inte föregripa utgångenav dessa diskussioner och avstyrker därför motion U209. Propositionen(s.8688) Särskilda program är avsedd att varakomplement till i första hand det övriga biståndet genom SIDA. Syftet är dels att främja metodut vecklingen för biståndsverksamheten, dels att skapa förutsättningar för att sårskilt uppmärksamma ämnesområden där initiativ och utökade insatser är angelägna. Särskilda program m.m. år uppdelad iföljande delposter: försöksverksamhet och metodutveckling, miljö-och markvård, befolknings- och hälsofrågor, energi, kvinnofrågor, kultur och massmedia samt insatsför beredelser och resultatvärdering. ' Det föreligger behov av att utvidga markvårdsprogrammen iSahelländer-na dll att också omfatta insatser för att höja produktiviteten inomsmåjordbruken. Det är således enligt propositionen növändigt att avsevärt ökainsatserna på miljö- och markvårdsområdet, bl.a i Sahelländerna, liksom förnaturvård. Då AlDS-insatser kommer att utgöra ett prioriteratverksamhetsområde finner regeringen det befogat attinrätta en ny delpost härför. Regeringen välkomnar SIDA:s förslag om inrättandet av enny delpost för UU 1987/88:20 demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringenanser att kvinnofrågorna bör ges ökad prioriet. I budgetproposidonen för /88 anmäldes attregeringen avsäg att ge försöksprogrammet för kulturutbyte med enpermanent karaktär. 1987 tillsatte regeringen en särskild utredare. Utredningenlade fram sitt betänkande Kultursamarbete med (Ds UD 1987:2) iseptember 1987. Mot bakgrund av de slutsatser och förslag som gjorts avutredningen och de olika synpunkter som lämnats av olika remiss- instanserförordar regeringen ett utvidgat samarbete med på kulturområdet. Regeringen föreslår att 339 787 OOÖ kr. avsätts föranslagsposten Särskilda program. Den kommer senare att besluta om fördelning avmedlen mellan posterna. 1987/88:U202 av m.fl. (fp) vari yrkas 27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i modonen anförts om att bör avdelas föraidsbistånd , 45. att till Särskildaprogram för /89 anslår 25 milj.kr. utöver regeringens förslagatt användas för kvinnobistånd och för stöd till demokrati och mänskligarätdgheter, 46. att som sin mening gerregeringen till känna vad i modonen anförts om att ytterligare 50 milj.kr. inomanslaget för Särskilda program skall reserveras för aidsinsatser, 1987/88:U208 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till aktionsplanen för att återställa de tropiska skogarna. 1987/88:U210 av m.fl. (c) vari yrkas 14. att som sin mening gerregeringen till känna.vad i motionen anförts om forskning och uppbyggande avhälso- och sjukvård, 15. att anslår 110 rnilj.kr.till aidsbekämpning, en ökning med 10 rnilj.kr., 36. att anslår 134,8 milj.kr. till Särskildaprogram, en minskning med 205 milj.kr., 1987/88:U211 av m.fl. (vpk) vari yrkas 20. att till Särskilda program m.m. anslår 60213 000 kr.utöver regeringens förslag, dvs. en medelsram på , 1987/88:U215 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att, vid fördelningen av medel underanslagsposten Särskilda program, 20 milj.kr. reserveras för särskilda insatseri de av ockuperade områdena på sätt som i motionen anförts. 1987/88:U219 av ,() vari yrkas 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts ombistånd för bekämpning av HIV-smitta och aids, UU 1987/88:20 12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt upplysning om alkoholens och övriga drogers skadeverkningar skall ha enframträdande plats i SIDA:s hälsovårdsprogram, 1987/88:U225 av afUgglas m.fl. (m) vari yrkas 20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i modonen anförts om ImmunbristsjukdomenAIDS, 51. att för Särskilda program m.m. för /89 anvisarett anslag av 144,8 milj.kr., 1987/88:So4 av m.fl. (m) vari yrkas 22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att inom ramen för det svenskabiståndet i ökad omfattning uppmärksamma behovet av stöd till AIDS-bekämpning iu-länderna. Särskilda program rymmer delposter förförsöksverksamhet och metodutveckling, för ämnesinriktad verksamhet och förinsatsförberedelser och resultatvärdering. Programmet används för biståndhuvudsakligen i programländerna inom bestämda områden, nämligen miljö- ochmarkvård, energi, befolkningsfrågor, hälsovård inkl. AIDS, kvinnofrågor, kulturoch massmedia, lantbruk och livsmedelsförsörjning, industriteknik,infrastruktur, undervisning, demokrati och mänskliga rättigheter, sparfrämjandeoch förvaltning. för försöksverksamhet skall inriktas påexperimentella och nyskapande insatser. Regeringen föreslår en betydande uppräkning avanslagsposten Särskilda program, frän 175 milj. kr. till 340 milj. kr. Ökningenkommer enligt SIDA:s anslagsframställning att användas främst för AIDS-arbetetmen också för en förstärkning av posten miljö och markvård, som föreslås uppgåtill drygt 50 milj. kr. och för en nyinrättad delpost för demokrati och mänskligarättigheter, som enligt SIDA:s förslag bör uppgå till ca 10 milj. kr. Denstörsta posten inom programmet är insatserna mot AIDS som föreslås ta i anspråk100 milj. kr. Större delen av beloppet går till WHO:s AIDS-arbete. Förkvinnofrågor upptas 7,3 milj. kr. i SIDA:s förslag, vilket är samma belopp sominnevarande år. Moderata samlingspartiet föreslår i motion U225 ochcenterpartiet i motion U210 att anslagsposten Särskilda program sänks med 195milj. resp. 205 milj. kr. Det frigjorda beloppet skall i stället enligtmotionärerna bl.a. användas för att inrätta ett fristående anslag för miljö ochmarkvård och för demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa yrkanden harutskottet behandlat och avstyrkt tidigare i detta betänkande. (U202, yrkande 45) föreslår ett påslag på 25milj.kr. på posten Särskilda program att användas för kyinnobistånd och för demokrati och mänskliga rättigheter och kommunisterna (, yrkande 20) ett motsvarande påslag på 60 rnilj.kr. för kvinnobistånd, insatser i och för AIDS. Även anser att AIDS-arbetet bör ges störreutrymme och UU 1987/88:20 föreslår i yrkande 15 i U210 ytterligare 10milj. för detta ändamål. Detta innebår att yrkande 36 i motion U210 (c)skall avse ett belopp på 144,8 milj. kr. till Särskilda program. Utskottet behandlar först frågan om anslagspostensstorlek. 1 fråga om storleken av delposten för kvinnobistånd vill utskotteterinra om att regeringen i propositionen framhåller att kvinnofrågorna bör gesökad prioritet. Den fördelning av anslagsposten Särskilda program mellan olikaändamål som anges i SIDA:s anslagsframställning är inte den slutgiltiga.Möjlighet finns för regeringen att tilldela kvinnobiståndet ytterligare utrymmepå bekostnad av någon annan delpost. Som framgår av propositionen föreslås enmycket kraftig höjning av totalbeloppet för anslagsposten Särskilda program ochinom den en speciell tonvikt på ämnesområdet AIDS och miljö och markvård.Utskottet anser att posten har fått en storlek som är väl avpassad med hänsyntill planerade och förväntade insatser. Yrkande 45 i motion U202 (fp), yrkandena 15 och 36 imotion U210 (c), yrkande 51 i motion U225 (m) och yrkande 20 i motion U211(vpk) avstyrks följaktligen. Det sistnämnda yrkandet har i vad avser särskildabiståndsinsatser i behandlats tidigare i detta betänkande. I ytterligare motionsyrkanden berörs frågan om ökadebiståndsinsatser mot AIDS, dock utan att det föreslås någon höjning av självaanslagsposten Särskilda program. I motion U202 (fp) föreslås en omfördelningmellan delposterna så att utrymmet för AIDS-insatser höjs från 100 till 150milj. Inom den närmaste femårsperioden bör användas förAIDS-insatser. Olika kanaler och anslag bör utnyttjas. Motionärerna i U225 (m) förordar likaledes kraftfullainsatser mot AIDS också i länder som inte är programländer.