bet · GB01UbU31 · 1987-12-31 00:00:00 — Förförsöksverksamheten /89 föreslär regeringen 5000 intagningsplatser.För att få en uppfattning dels om den arbetsplatsförlagda utbildningenskvalitet, dels hur den totalt belastar arbetsmarknaden i kommuner av olikaslag bör försöken ha två strukturer - dels koncentrerade försök med mångastudievägar i några större regioner (fullskaleförsök), dels ett mer utsprittnät av försökskommuner. Enligtmotion 1987/88: Ub6 (vpk) yrkande 2 bör försöksverksamhetens omfattning ökasmed tanke på det stora antalet intresseanmälningar som inkommit till SÖ. Liksomföredragande statsrådet framhåller motionärerna att fullskaleförsök börgenomföras. Mot denna bakgrund bör 1000 intagningsplatser utöver regeringensförslag filiföras försöksverksamheten. Utskottethar erfarit att SÖ fått intresseanmälningar för deltagande iförsöksverksamheten från 139 kommuner och 21 landsting samt från läns . För /89 motsvarar detta ca 10 100intagningsplatser i försöksverksamhet. Utskottet konstaterar att intresset ärstort från skolhuvudmännens sida för en försöksverksamhet och att detföreligger stor skillnad mellan tillgängliga och efterfrågade platser. För atti högre grad kunna tillgodose fullskaleförsök är det enligt utskottetsuppfattning befogat att antalet intagningsplatser i försöksverksamheten utökasmed 1 000 fill totalt 6000 intagningsplatser /89. Detta börriksdagen med bifall till motion 1987/88: Ub6 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna. Imotion 1987/88: Ub6 yrkande 3 föreslås att dimensioneringen av försöksverksamhetenavseende den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan budgetåren 1989/90och 1990/91 bör utökas ytteriigare och omfatta totalt 10000 intagningsplatserför vartdera året. I förhållande till regeringsförslaget innebärmotionsyrkandet en utökning av försöksverksamheten med 5000 intagningsplatserper år. Somen konsekvens av vad utskottet tidigare anfört i vad gäller dimensioneringenav försöksverksamheten /89 bör dimensioneringen för de tvåpåföljande åren i försöksverksamheten uppgå till minst 6000 intagningsplatserså att kontinuitet i undervisningen garanteras för de skolor som från börjandeltar i försöksverksamheten. Till frågan om ytterligare utökning av försöksverksamhetenmed hänsyn till intresset från skolhuvudmännens sida att delta iförsöksverksamhet bör regeringen återkomma med förslag i 1989 årsbudgetproposition. Vad utskottet anfört om dimensioneringen avförsöksverksamheten under budgetåren 1989/90 och 1990/91 bör médanledning av proposition 1987/88:102 och motion 1987/88: Ub6 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna. Enligtmotion 1987/88: Ub6 yrkande 5 bör kravet på lägsta antal elever vidimdervisningens början på en försökslinje i glesbygd vara åtta. Därmed kanförsök med treårig yrkesutbildning även genomföras i glesbygd. Detär enligt utskottets mening väsentligt att fullskaleförsök kan genomförasunder försöksperioden. I ett sådant fullskaleförsök som kan omfatta t. ex. ettlän är det viktigt att kunna studera i vad mån mindre orter med gymnasiala studievägar harförutsättningar att slutföra en yrkesutbildning UbU 1987/88:31 med ensammanhållen treårig studiegäng. Lägsta elevantal för start avförsöksverksamhet i glesbygd bör därför kunna vara åtta (jfr gymnasieförordningen3 kap. 25 §). När försöksverksamheten utvärderas bör självfallet kostnadernaför denna klassanordning uppmärksammas och analyseras. Vad utskottet här haranfört bör med bifall till motion 1987/88:Ub6 yrkande 5 och medanledning av proposition 1987/88:102 som sin mening ge regeringen till känna. 1 flera motioner finns förslag omlokalisering av försöksverksamhet. I motion 1987/88: Ub6 yrkande 1 föreslåsfullskaleförsök i både och . Enligt motionerna1987/88:Ubl3 (s) yrkandena I och 2 samt 1987/88: Ub736 (fp) yrkande 3 bör Gävleborgslän utses till försökslän och även få större tilldelning av intagningsplatserän vad SÖ preliminärt beslutat. I fyra motionej-, nämligen 1987/88:Ub233 (c),1987/88:Ub335 (s), 1987/88:Ub809 (c) yrkande 11 och 1987/88:Ub810 (vpk) yrkande2 föresläs att utses till försökslän med fullskaleförsök. Med anledning av dessamotionsyrkanden vill utskottet anföra följande. Iårets budgetproposition anför föredragande statsrådet att lokaliseringen avden planerade försöksverksamheten avseende den yrkesinriktade utbildningen igymnasieskolan bör beslutas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.Enligt förevarande proposition bör det ankomma på SÖ att fatta dessa beslut. SÖhar på uppdrag av regeringen fattat beslut om på vilka orterförsöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning får äga rum läsåret1988/89. Beslutet gäller under förutsättning av att bifallerregeringens förslag om försöksverksamhet. Utskottet anser att denbeslutsordning för försöksverksamheten som förordats i propositionen bör gälla.Utskottet avstyrker därför motionerna 1987/88:Ubl3 yrkandena 1 och 2, 1987/88:Ub233, 1987/88: Ub335, 1987/88: Ub736 yrkande 3, 1987/88: Ub809 yrkande 11 och1987/88: Ub810 yrkande 2. Imotion 1987/88: Ub234 (c) framhålls att försöksverksamhet med nalur-brukslinjebör äga rum under den treåriga försöksperioden. Enligt motionärerna är dengymnasiala yrkesutbildningen inom JST-sektorn (jordbruks-, skogsbruks- ochträdgårdslinjerna m.m.) den främsta inkörsporten till yrkesverksamhet inomdessa näringar. Benämningen naturbrukslinje kan ses som en markering av samhörighetenmellan alla utbildningar av detta slag. Utskottetkonstaterar att SÖ med stöd av förordningen (SÖ-FS 1988:47) med provisoriska föreskrifter om försöksverksamhet med treåriga yrkesin riktade linjer i gymnasieskolan fattat preliminärt beslut om att försöksverksamhet med treårig naturbrukslinje får anordnas i för söksverksamheten med yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. För söksverksamheten skall följa fastställd läroplan för naturbrukslinje (SÖ, läroplaner 1988:28). Motionsyrkandet är därmed tillgodoset, varför motio nen inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 1987/88:Ub234 avstyrks. Enligt propositionen avserföredragande statsrådet att efter riksdagsbeslu- UbU 1987/88:31 tet tillkallaen referensgrupp med representanter för bl.a. arbetsmarknadens parter ochskolhuvudmannen för att följa, samordna och på andra sätt underlättagenomförandet av den föreslagna försöksverksamheten. Referensgruppen bör varaknuten till och ha företrädare för , , /SR, SAF,. , Småföretagens riksorganisationoch SÖ. Föredragande statsrådet avser även att tillkalla en särskildutredningsman att följa och utvärdera försöksverksamheten. Denna bör varafristående från de olika intressenter som ingår i referensgruppen. En samladutvärdering av försöksverksamheten, vari även skall ingå uppgifter omkostnadseffekterna för staten, skolhuvudmannen och arbetslivet, bör redovisashösten 1991. Imotion 1987/88: Ub6 (vpk) yrkande 4 framhålls att den planeradeförsöksverksamheten med yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan är en del av ettomfattande arbete på att skapa en gymnasieskola som bättre svarar mot dagenskrav från näringslivet och samhället i övrigt. Mot denna bakgrund bör enligtmotionärerna utvärderingen av försöksverksamheten förankras i de politiskapartierna. Utskottetdelar uppfattningen att en noggrann utvärdering av den treårigaförsöksverksamheten är av stor vikt. I likhet med vad som framhålls i motion1987/88: Ub6 anser utskottet att företrädare för de politiska partierna bör fåinsyn i utvärderingsarbetet. Utskottet förordar att det till utvärderingsarbetetknyts en arbetsgrupp bestående av företrädare för de politiska partierna.Detta bör med bifall till motion 1987/88: Ub6 yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna. Imotion 1987/88: Ub308 (vpk) yrkande I framförs krav pä att en utredningtillsätts med uppdrag att lägga fram förslag om en ny läroplan för gymnasieskolan.Enligt motion 1987/88: Ubl2 (m, fp, c) yrkande 5 bör gymnasieskolans roll ividare bemärkelse bli föremål för en parlamentarisk utredning, om dethittillsvarande målet för gymnasieskolan skall omprövas. Den frivilligagymnasieskolan bör inte göras till en i princip obligatorisk treåriggymnasieskola. Utskottetvill erinra om förordningen (1981:1371) med instruktion för den statligaskoladministrationen där det fastslås att SÖ skall svara för ett fortlöpandeläroplansarbete för skolväsendet och utarbeta underlag för regeringensläroplansbeslut. Vidare vill utskottet erinra om de tvä översyner som aviserasi årets budgetproposition och som skall göras i vad avser dels vissa tvåårigaallmänt inriktade linjer i gymnasieskolan, dels de tre-och fyraåriga teoretiskalinjerna. Utskottet utgår från att detta översynsarbete och pågående försöks-och utvecklingsarbete enligt beslut (prop. 1983/84:116, UbU1983/84:29, rskr. 1983/84:412) om gymnasieskola i utveckling kommer attavrapporteras i vanlig ordning. Mot denna bakgrund och med hänvisning till vadutskottet i det föregående uttalat om en arbetsgrupp bestående av företrädareför de politiska partierna som skall följa utvärderingen av försöksverksamhetenmed gymnasial yrkesutbildning föreslär utskottet att avslårmotionerna 1987/88:Ubl2 yrkande 5 och 1987/88: Ub308 yrkande I. Treårigutbildningstid UbU 1987/88:31 Dengymnasiala yrkesutbildningen inom försöksverksamheten föresläs vara treårig.Genom en föriängd utbildningstid ges inom försöksverksamheten möjlighet attutöka inslaget av såväl allmänna ämnen som av yrkesämnen utan att dessa ställsi motsatsförhållande till varandra. Arbetslivet kan inte längre i sammautsträckning som tidigare delas upp i en del som kräver teoretisk utbildningoch en annan som kräver praktisk utbildning. De allmänna ämnena är viktigaockså som grund för studierna av yrkesämnen. Kommunikationsförmåga, kunskaperi språk och matematik är väsentliga för att man skall kunnatillgodogöra sig fackteoT rin. De behövs också för en bättre förståelse avarbetstekniken. Arbetsplatsförlagdutbildning föreslås ingå i alla yrkesutbildningar inom försöksverksamheten. Dengrundläggande färdighetsinlärningen bör dock ske i skolan där lokaler,utrustning och utbildade lärare finns fillgängliga och där utbildningen ejpåverkas av produktionsåtaganden. Den arbets-platsföriagda utbildningen geremellertid stora pedagogiska vinster genom att eleverna får se arbetsmomenten irealistisk tillämpning, vilket bör skapa motivation i de fortsatta studierna.Den ger också tillfälle att i utbildningen fä följa förhållanden i vad gällert. ex. utrustning och arbetsteknik i produkfionen. Samfiigastudievägar inom försöksverksamheten bör enligt regeringens förslag innehållanågon del arbetsplatsförlagd utbildning. av den totala studietidenunder de första två årskurserna bör bli arbetsplatsförlagd. Detta utesluterinte att vissa yrkesutbildningar kan ha behov som motiverar en mera omfattandearbetsplatsförläggning. Dettredje året inom försöksverksamheten skall bl. a. ge den specialisering ochdet mätt av färdighetsträning som krävs för att eleverna skall kunna fungerainom ett visst yrkesområde men också underlätta övergången från skola tillarbete. Den arbetsplatsförlagda delen bör enligt propositionen normalt uppgåtill . Detta motsvarar men utläggningen av tidenbör kunna anpassas till behoven inom olika studievägar och på olika orter. Somalternativ till den arbetsplatsförlagda utbildningen i årskurs 3 får inomförsöksverksamheten anordnas skolförlagd undervisning, s. k. alter-nativkurser. Imotion 1987/88: Ub7 (m) yrkande 2 avvisas regeringens förslag om försök med en sammanhållen treårig utbildningstid för yrkesutbildning. Motionä rerna anser att alla yrkesutbildningar inte behöver vara lika långa. En ny utbildningsreform avseeride de yrkesinriktade linjerna får inte uppfattas som en förlängd grundskola. Samma tankegångar framförs i motionerna l987/88:Ub246 (fp) yrkande 29 och 1987/88:Ubl2 (m,fp,c) yrkande 2. Enligt den sistnämnda motionen är det tveksamt om svagt motiverade elever kommer att välja en sammanhållen treårig yrkesutbildning. Risken är att dessa elever i stället prövar sin möjlighet på arbetsmarknaden direkt eller går sysslolösa. Reformen leder då till "utslagning" av vissaungdo mar. I motion 1987/88: Ub9 (fp) yrkande 7 framhålls att möjligheten till etappavgångar bör byggas in i det treåriga utbildningssystemet för yrkesut- 14 Utskottetvill erinra om vad föredragande statsrådet anför beträffande UbU 1987/88:31utbildningsfiden i propositionen (s. 17): "Jag är dock inte nu generellt bereddatt ta ställning till den gymnasiala yrkesutbildningens längd. Detta får anståtills efter det att erfarenheter vunnits genom försöksverksamheten." Utskottetdelar denna uppfattning. Försöksverksamheten och utvärderingen därav böravvaktas innan beslut fattas om de yrkesinriktade studievägarnas längd igymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1987/88: Ub7 yrkande 2, 1987/88: Ub9 yrkande 7, 1987/88:Ubl2 yrkande 2 och1987/88:Ub246 yrkande 29. Imotionerna 1987/88:Ub808 (m) yrkande I och 1987/88:Ub8l4 (fp) yrkande 1framhålls vikten av en förlängning av utbildningen pä värdlinjen. En treårigvårdutbildning bör främst ge eleverna bättre baskunskaper i teoretiska ämnen. tidigare framhållit bör inte nu ta ställning fillutbildningstidens längd för de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan. I denförsöksverksamhet som påbörjas /89 kommer enligt SÖ:s preliminärabeslut om intagningsplatser och studievägar att ingå treårig värdlinje, grenför omsorger om barn och ungdom. Såsom framgår av propositionen är inslaget avallmänna ämnen i den försöksvisa fimplanen betydligt större än i nu gällandetimplaner för yrkesinriktade linjer. Med hänvisning till det anförda föreslärutskottet att avslår motionerna 1987/88: Ub808 yrkande 1 och1987/88: Ub814 yrkande 1. Gymnasiallärlingsutbildning ingår /85 i det reguljära gymnasialautbildningsutbudet. Den gymnasiala lärlingsutbildningen (gymnasieförordningen14 kap.) innebär att en läriing som är anställd hos ett företag också är elev igymnasieskolan. Företaget åtar sig därvid att ge lärlingen yrkesutbildningenligt en kursplan som skolstyrelsen fastställer. Genom gymnasiallärlingsutbildning har yrkesutbildning kunnat komma till stånd i små och uddayrken. Inomramen för en utvidgad arbetsplatsförlagd utbildning bör enligtregeringsförslaget även en motsvarighet till dagens gymnasiala lärlingsutbildningrymmas. Den bör kunna utgöra ett alternativ inom försöksverksamheten medinnebörd att en elev studerar karaktärsämnet/ämnena i huvudsak enskilt och meden stor andel av utbildningen i alla årskurser förlagd till arbetsplats. Elevenbör i likhet med andra elever under utbildning inom försöksverksamheten ejomfattas av anställningsförhållande. Imotionerna 1987/88: Ub246 yrkande 34, 1987/88: Ub368 (m) yrkande 4 och 1987/88: Ub400 (m) yrkande 2, samtliga motioner väckta under den allmänna motionstiden, tas gymnasieskolans läriingsutbildning upp. Med hänvisning till ÖGY:s förslag förordas för vissa elever möjlighet till lär lingsutbildning. Enligt motion 1987/88: Ub7 yrkande 3 bör den i propositio nen förelagna formen av lärlingsutbildning inte ersätta befintlig väl funge- 15 randeläriingsutbildning i gymnasieskolan. Den traditionella lärlingsutbild- UbU1987/88:31 ningen bör i stället utvecklas, anser mofionärerna. Utskottet vill påpeka att gymnasieskolans reguljära lärlingsutbildningkommer att bedrivas i vanlig ordning tills vidare. Utskottet har erfarit attnågra intresseanmälningar ännu inte inkommit till SÖ i vad avser den ipropositionen föreslagna alternativa uppläggningen. Enligt utskottets uppfattning är lärlingsutbildningen igymnasieskolan ett bra komplement till gymnasieskolans stora utbud avstudievägar. Detta utbildningsalternativ passar särskilt bra för utbildning ismå och udda yrken, vanligen hantverksyrken. Utskottet fillstyrker regeringens förslag beträffandeförsöksverksamhet med en alternativ uppläggning av utbildningen för småyrkesområden och avstyrker motionerna 1987/88:Ub7 yrkande 3, 1987/88:Ub246yrkande 34, 1987/88: Ub368 yrkande 4 och 1987/88: Ub400 yrkande 2. I tre motioner, nämligen 1987/88: Ub222 (s), 1987/88:Ub359 (c, m, fp) och 1987/88: Ub815 (c) yrkande 9 föreslås attförsöksverksamhet med tärlings-utblldtung vid stiftelsen iLandskrona bör ske inom ramen för försöksverksamheten med treårigyrkesutbildning i gymnasieskolan. Motionärerna anför att det inom dennastiftelse finns en unik sammansättning av hantverkare och konservatorer ochdärmed goda förutsättningar för lärlingsutbildning. Utskottet finner att det inte föreligger något hinder förlärlingsutbildning vid stiftelsen i vare sig detgäller läriingsutbild-ningen i gymnasieskolan (gymnasieförordningen 14 kap.)eller den alternativa uppläggningen av yrkesutbildningen inom föreslagenförsöksverksamhet. En förutsättning härför är dock att det finns intresseradeelever och att skolstyrelsen finner utbildningen motiverad. Bidrag tillkostnader för lärlingsutbildning utgår enligt gymnasieförordningen (18 kap.41-42 §§) till skolhuvudmannen. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1987/88: Ub222, 1987/88: Ub359 och 1987/88:Ub815 yrkande9. Elevernas arbetsrättsliga ställning m. m. Regeringsförslaget innebär beträffande elevernasarbetsrättsUga ställning vid arbetsplatsförlagd utbildning att någotanställningsförhållande inte skall föreligga för eleverna under utbildningeninom försöksverksamheten. Föredragande statsrådet anför vidare att det är skolan somskall anta eleverna till utbildning och träffa överenskommelser om erforderligtantal utbildningsplatser med företag och institutioner samt därefter också ombesörjaplaceringen av eleverna vid de aktuella arbetsplatserna. Skolan skall varaansvarig för utbildningen och utöva tillsyn över den. Mellan enskild elev ocharbetsplats träffas således inget avtal. Elev uppbär inte lön utan erhållerstudiestöd som andra studerande. Utbildningen följer skolarbets-året ocheleverna får ledighet i form av ferier och inte i form av semester. Däremot börarbetsplatsens dagliga tider tillämpas i fråga om arbetsplatsförlagda moment. Arbetsmiljölagen (1977:1160) är tillämplig på alltelevarbete såväl teore tiskt som praktiskt fr. o. m. högstadium och uppåt. likställs med arbetstagarevid tillämpningen av de föreskrifter som be- UbU 1987/88:31 handlararbetsmiljöns beskaffenhet, allmänna skyldigheter för arbetsgivare m.fl.,tillsyn, sanktioner och fullföljd av talan. Däremot gäller inte lagenssärskilda föreskrifter om minimiålder och minderårigas arbetstid eller omsamarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare för elevarbete. Ävenom det inte skall råda något anställningsförhållande mellan enskildagymnasieelever och de olika företag m. m. där utbildningsmoment kan varaförlagda finns det enligt propositionen (s. 30) skäl för parterna påarbetsmarknaden att mellan sig reglera ett antal frågor som föranleds av attskolan skall få utnyttja arbetsplatserna för sin verksamhet. Sådana frågor kanexempelvis regleras i kollektivavtal. 1 en del fall kan lokala överenskommelservara en lämpligare form. Imotion 1987/88: Ub6 (vpk) yrkande 9 understryks att eleven inte får betraktassom en extra personalresurs vid den arbetsplatsförlagda utbildningen. Elevenbör ha rätt att vägra utföra arbetsuppgifter som normalt ankommer på den anställdapersonalen. Imotionerna 1987/88:Ub7 (m) yrkande 7 och 1987/88:Ub 12 (m,fp,c) yrkande 4förordas att eleven skall vara anställd vid denarbetsplatsförlagda utbildningen. Ett anställningsförhållande innebär enligtmotionärerna en större delaktighet i verksamheten och ger ökad motivation hoseleverna. Genom anställningsformen kan eleven även få ersättning för sittbidrag till produktionen. Enligt motionärerna bör som sin mening geregeringen till känna att anställning ej skall utgöra hinder för ungdomarsutbildning i skola och på arbetsplats. Med anledning avmotionerna vill utskottet anföra följande. Huvudprincipeni vad gäller den arbetsplatsförlagda utbildningen i försöksverksamheten är attde av SÖ fastställda kursplanerna för de yrkesinriktade linjerna skall styraverksamheten även på arbetsplatserna. Utskottet vill betona att dearbetsplatsföriagda inslagen inte får betraktas vare sig som arbete ellerpraktik utan som utbildning i linjens karaktärsämne. Den arbetsplatsförlagdadelen av yrkesutbildningen skall ske under ledning av särskilt utbildadehandledare och planeras i samverkan med yrkeslärarna i ämnet. Lärarna kommeratt utöva tillsyn över undervisningen och i detta syfte även besöka arbetsplatserna.Det är vidare naturligt att frågor i samband med elevernas arbetsplatsföriagdautbildning tas upp i de lokala yrkesräden. Under dessa förutsättningar böreleverna kunna garanteras planerad och erforderlig utbildning på arbetsplatsen. Ledandeföreträdare för , LO och TCO har i en skrivelse till statsministern den 20oktober 1987 framhållit sin enighet i fråga om att elevstatus skall gälla vidden arbetsplatsföriagda utbildningen. Även andra organisafioner har uttalatsig för detta. Det föreligger således en bred enighet i denna fråga. Utskottetanser också för sin del att elevstatus och inte anställning skall gälla vid den arbetsplatsföriagda utbildningen. Huvudskälet härför är en ligt utskottets mening att eleverna i de olika delarna av gymnasieskolan i detta grundläggande avseende måste behandlas lika. Det faktum att utbild ningen förläggs till olika lokaler får därvid inte tillåtas inverka på fråganom elevens ställning. 2 1987/88. Motbakgrund härav vill utskottet slå fast att frågan om elevstatus inte UbU1987/88:31 bör vara avtalsbar. Det bör ankomma på regeringen att vidta deåtgärder som krävs för att elevstatus skall säkras vid arbetsplatsförlagdutbildning.' Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Närdet gäller reglering av de andra frågor som hänger samman med att skolan skallfä utnyttja arbetsplatserna för sin verksamhet kan kollektivavtal eller lokalaöverenskommelser komma i fråga. De avser då t. ex. handledarnas villkor,måltidsersättning eller hur män skall förfara vid de rubbningar i arbetetsnormala gång som kan uppstå då delar av en hårt utnyttjad maskinpark tas ianspråk för utbildningen. Medhänvisning till det anförda föreslär utskottet att med ' anledningav proposition 1987/88:102 och med avslag på motionerna 1987/88:Ub6 yrkande9, 1987/88:Ub7 yrkande 7 och 1987/88:Ubl2 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om elevens ställning vidarbetsplatsförlagd utbildning. Imotion 1987/88: Ubll (s) yrkande 1 tas det fackliga inflytandet upp /anslutning till elevernas arbetsplatsförlagda utbildning. Enligt motionärernaär det viktigt att frågor i vad avser elevernas arbetsplatsförlagda utbildningregleras i avtal mellan arbetsgivare och de anställdas fackliga organisafioner. Utskottethänvisar till vad utskottet med anledning av propositionen och motionernaanfört i det föregående. Därmed avstyrks motion 1987/88:Ubll yrkande 1. Tim- och kursplaner för linjer i försöksverksamheten Regeringenföreslär att alla elever i försöksverksamheten skall studera svenska,samhällskunskap, engelska, idrott och ett obligatoriskt tillvalsämne. Somtillvalsämnen skall alltid erbjudas matematik, bild och musik. Därutöver kanvarje skolstyrelse/utbildningsnämnd besluta om att erbjuda ytterligaretillvalsämnen bland de ämnen som finns i gymnasieskolan. Samtligaelever inom försöksverksamheten skall således enligt regeringsförslagetstudera s. k. allmänna änmen. Dessa ämnen har en kursplan som är gemensam förflera studievägar i gymnasieskolan. 1 dessa ämnen sätts betyg i vanlig ordningenligt det relativa betygssystemet. Därutöver förekommer på de yrkesinriktadestudievägarna minst ett för varje yrkesutbildning karakteristiskt ämne, vilketbenämns karaktärsämne, inom vilket eleverna i huvudsak får sitt yrkeskunnande.De yrkesinriktade studievägarna i försöksverksamheten föresläs omfattaföljande ämnen, veckotimmar (vtr) och lektioner. Karaktärsämne(n) Karaktärsämne(n) 2 686"- Totalt 114"- 3876"- För såväl de allmänna ämnena somkaraktärsämnena föresläs s. k. nettotid bli tillämpad, dvs. varje ämne har ettbestämt antal lektioner som eleverna skall fullgöra.