bet · GB01TU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Som framhålls ipropositionen är det angeläget att de negativa miljöeffekterna avjärnvägstrafiken gås igenom och att åtgärder vidtas för att minska dem. Någonanledning för att, som föreslås i motion T84, göra ett särskiltuttalande om de icke elektrifierade linjernas negativa miljöeffekter finnsicke. LJtskottet har i annat sammanhang haft anledning attbehandla de frågor som tas upp i motionerna T48 och T66 om en överföring avgodstrafiken från landsväg till järnväg. I sitt betänkande om skärptaavgasreningskrav för personbilar m.m. konstaterade utskottet att enväsentlig del i den järnvägspolitik som lagts fast skulle varasatsning på kombitrafik, dvs. transport av trailers på järnväg som ett led isträvan att överföra dieseldrivna vägfordons transporter till järnväg.Utskottet framhöll att denna omläggning var av stor betydelse frånmiljösynpunkt och att det var nödvändigt att målsättningen verkligen uppnås.Mot bakgrund bl,a. härav antog på förslag av utskottet ett uttalandeav innebörd att miljöaspekterna måste särskilt beaktas i arbetet medvägplanerna för tiden (prop. 1985/86:61, JoU 11, rskr. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anfördaregeringens förslag att statsmakterna genom trafikpolitiska åtgärder skallskapa sådana förutsättningar att kombitrafiken kan vidareutvecklas som ettkonkurrenskraftigt och miljövänligt alternativ till främst fjärrtrafik pålandsväg. Enligt utskottets mening kommer syftet med förslaget i centermotionendärigenom att i väsentlig grad tillgodoses. Utskottet är däremot icke berett tillstyrka vpk:s förslagom drastiska inskränkningar av vägtransporterna. Förutom att de skulle innebärasynnerligen långsiktiga och kostsamma investeringar i järnvägar och tåg skullede medföra allvarliga hämningar av transportutvecklingen. Kommunikationsministern framhåller i propositionen atttrafiktillväxten i landets tre storstadsregioner, , och , har utveck lats i en sådan riktning att transportsystemen inte längre förmår klara av de växande transportbehoven. Problemen består i att trafiken sorn helhet växer och att nyinvesteringar och reinvesteringar i transportsystemen varit otill räckliga. Särskilt allvarligt är det att kollektivtrafiken kanklara av trafiken med påföljd att biltrafiken ökar. Trängsel, dålig framkomlighet och allvarliga miljöstörningar har blivit följden. Miljöproblemen består dels i 45 luftföroreningarnas allmänt försurande inverkan och dehälsofarligt höga föroreningskoncentrationerna i trånga gaturum, dels ibullerstörningar för dem som bor och vistas i stprstäderna. Ansvaret för utformningen av trafikförsörjningen lokaltoch regionalt i storstadsområdena åvilar i första hand kommunerna ochtrafikhuvudmännen. En riktpunkt för deras arbete bör vara att skapasamordnade lösningar i hela regionen där både kollektivtrafiken och biltrafikeningår som nödvändiga beståndsdelar. Statens uppgift i detta sammanhang bör varaalt skapa så goda förutsättningar som möjligt för detta arbete samt attmedverka till att lösa genomfartstrafiken, framhåller kommunikationsministern.En utgångspunkt är att vägtrafiken skall betala för sina samhällsekonomiskamarginalkostnader. En utredning bör därför tillsättas med uppgift att ta framett samlat underlag angående möjligheterna att begränsa trafikens hälso- ochmiljöeffekter i storstadsregionerna. Vidare måste särskilda fordonsåtgärdervidtas i landets tätorter för att skyndsamt begränsa trafikens hälso- ochmiljöeffekter. Utveckling och anskaffande av miljövänligä tätortsfordon förkollektivtrafik bör stimuleras. På kan en övergång tillalternativa drivmedel eller motorer vara fördelaktig. De motioner som behandlas i detta sammanhang innehållerbl.a. Enligt miljömotion Jo767, som redan tidigare refererats,bör vissa stadskärnor befrias från biltrafik. I särskilt belastade tätorter börmiljöavgifter prövas (yrkande 16 i motsvarande del). Liknande synpunkter försfram i motion T933 (c), där ett program för att få till stånd en miljövänligarefordonstrafik i storstäderna efterlyses. I motion T66 (vpk) begärs förslag tillåtgärder för att halvera biltrafiken i de tätare delarna av städerna. Resursernabör i stället satsas på en kollektivtrafik av hög kvalitet, anser motionärerna(yrkande 41). Enligt motion T75 (fp) bör det statliga stödet till spårbundentrafik i stadskärnor som ökas (yrkande 3). Staten bör stödjaalternativa drivmedel, framhåller motionärerna och pekar på möjligheten attanvända etanol som dieselersätlning i bussar för reguljär stadstrafik (yrkande2). Ett likartat yrkande framförs i motion T227 (c), yrkande 1, beträffandeMalmö och kommuner. I motion T85 (m) framhålls att privatbilismenbetalar höga skatter. Därför bör enligt motionen uttala att s.k. trängselavgifterför trafik genom storstädernas centrala delar inte bör genomföras (yrkande 22). TV1987/88:23 Bilaga Utskottetdelar regeringens oro för att miljöproblemen i storstäderna förvärras. Denökade biltrafiken som följer av att de kollektiva trafiksystemen inte längreförmår klara av en .ökande efterfrågan har lett till överbelastningar ivägtrafiksystemet. Miljöproblem som luftföroreningar och försurning,hälsofarligt höga föroreningskoncentrationer i trånga gaturum ochbullerstörningar måste enligt utskottets mening angripas och nedbringas.Kväveoxidutsläppen kommer visserligen att minska efter hand som den katalytiskaavgasreningen införs för personbilar, men den pågående tillväxtenav biltrafiken riskerar att omintetgöra reduceringen, Kraftfulla 1'-' 19ö7/öö:23 åtgärder måste därför vidtasför att minska biltrafiken, framför allt i de större Bilaga städerna. Samtidigtkommer investeringar för upprustning av väg- och gatunät, för utveckling avfordon och drivmedel med låg miljöpåverkan och för en utbyggnad avkollektivtrafiksystemet att vara helt nödvändiga. Som anförs i propositionen ärbl.a. de styrmedel som finns otillräckliga. Olika former av avgifter för attstyra trafikflödet och utgöra den finansiella grunden för investeringar kanaktualiseras. Utskottet tillstyrker mot den angivna bakgrunden att regeringeninom kort tillsätter en utredning kring storstadstrafikens trafik- ochmiljöfrågor. De problem som skall lösas omfattar både åtgärder som bör vidtaspå mycket kort sikt och åtgärder som innefattar långsiktiga investeringar.Därför är det enligt utskottets mening angeläget att utredningen arbetar skyndsamt. Med den angivna målsättningen kommer flera av de frågorsom tas upp i motionerna att ytterligare beredas inom ramen för den aviseradeutredningen och bör således inte nu föranleda någon ytterligare riksdagensåtgärd. De aktuella center- och folkpartimotionerna bör därför lämnas utanåtgärd. Även förslaget i vpk-motionen T66 om satsning på enhögklassig kollektivtrafik omfattas av utredningsuppdraget. Något särskiltriksdagsuttalande påkallas således icke. Yrkandet i motionen om åtgärder föratt halvera biltrafiken avstyrks av utskottet. Det förslag som väcks i moderata samlingspartiets motionT85 om att s.k. trängselavgifter ej skall införas strider mot den beskrivningav utredningsuppdraget som lämnas i propositionen. Utskottet avstyrkermotionen i berörd del. Regeringen bedömer i propositionen att åtgärder bör sättasin för att åstadkomma bättre efterlevnad av hastighetsgränserna. Vidare börmiljöskäl kunna beaktas vid fastställande av hastighetsgränser för enskildavägsträckor. I denna sistnämnda fråga aviseras en regeländring. I propositionen redovisas olika beräkningar av effekternaav en bättre efterlevnad av fartgränserna. Utskottet återkommer härtilli denföljande framställningen. Sammanfattningsvis anför kommunikationsministern attden viktigaste uppgiften i dagens läge är att hos trafikanterna inskärpabetydelsen av respekt för dagens hastighetsgränser. 1 motion T202 yrkas på skärpt fartkontroll påvägarna. Motionärerna framhåller att utsläppen enligt beräkningar skulle reduceras om bilisterna strikt höll alla hastighetsbestämmel ser (yrkande 3). Skärpt hastighetsövervakning efterlyses även i motionT75 (fp), yrkande 1. 1 motionerna T410och T95 yrkande 11 (c), T416 yrkande 1 och T66 yrkande 34 (vpk) samt den tidigare refererade Jo767 yrkande 16 (c) förordas en allmän minskning av fartgränserna , . Sänkningen motiveras främst av miljöskäl men även _a\ säkerhetsskäl. Enligt motionerna T85 yrkandena 6,7 och 9 samt T89 yrkande 10 (m) bör begära en översyn av hastighetsgränserna för motorfor don. De bör utformas så att trafikanterna i större utsträckning upplever dem 47 På vissa sträckor bör hastighetsgränserna höjas, på andra 'lytH/oö.-J Engenerell sänkning av hastighetsgränserna pä det svenska vägnätet Bilaga bör enligtmotion T85 icke ifrågakomma, utan trafikplaneringen bör inriktas på attåstadkomma en jämnare trafikrytm. I motionerna T427(s) ochT27(s), yrkande 2,förordas sänkning av hastighetsgränserna regionalt, inom västra inom de mest försurningsdrabbade länen. Som inledningsvis antytts föreligger olika uppgifter omvilken miljöeffekt en anpassning till gällande hastighetsgränser skulle få.Uppgiften i folkpartimotionen om att utsläppen skulle reduceras ,om.alla hastighetsgränser iakttogs, är enligt vad utskottet inhämtat hosnaturvårdsverket korrekt. Siffran avser den effekt laglydnaden skulle ha fåttför , innan över huvud någon katalytisk avgasrening fanns iSverige, och avser utsläppen på landsvägar utanför tätorterna. I propositionen redovisas uppgifter i en promemoria frånnaturvärdsverket benämnd Hastighetens inverkan påvägtrafikbuller och bilavgaser. Enligt SNV är det främst emissionen avkväveoxider som påverkas av hastigheten, och då mest i intervallet 70-110km/tim. Vägtrafikens kväveoxidemission skulle minska , om manstrikt följde dessa hastighetsgränser. Utskottet har härvidlag erfarit att detlägre procenttalet beror på att kväveoxidutsläppen redan minskar betydligtoberoende av hastigheten på bilar med katalysatorrening, varav det beräknasfinnas ett stort antal . Dessutom är siffran i sistnämnda rapportrelaterad till kväveoxidutsläppen över huvud från motorfordon (såväl i tätortsom på landsväg). I propositionen redovisas även beräkningar som utförts avstatens väg- och trafikinstitut (VTI) i promemorian Trafik, luftföroreningar och buller (Ds K 1987:5).Enligt denna skulle en konsekvent anpassning till gällande hastig hetsgränser reducera vägtrafikens kväveoxidutsläpp med blott för år l'95. , , ,, , I propositionen (s,56) redovisas i tabellform uppskattadeprocentuella förändringar av utsläpp till följd av olikaåtgärder. Enligt tabellen beräknas en anpassning till gällandehastighetsgränser ge en effekt i form av minskade kväveoxidutsläpp om mindre änI %, En viktig del av förklaringen till att så olika värden redovisas tordeligga i skilda utgångspunkter beträffande efterlevnaden. Naturvårdsverketutgår från den verkan ett fullständigt iakttagande av bestämmelserna skulle få.medan V.Tl och regeringen gör vissa antaganden om vilken efterlevnad man reelltbör räkna med. och använder även i viss män olikaberäkningsmetoder. Slutligen bör det erinras om att hastigheten betyder mindreför kväveutsläppen från personbilar med katalytisk avgasrening. Utskottet delar regeringens mening att det är viktigt idagens läge att göra trafikanterna mt'd\etna om betydelsen av s;imbandet mellanhastighet, utsläpp och miljöpåverkan. 'Som framgår av den lämnade redovisningenskulle kväveoxidbelastningen längs landets vägar kunna nedbringas väsent- ligt meddagens bilpark om gällande hastighetsgränser följdes. Sedan den /88:23katalytiska avgasreningen genomförts kommer avgasutsläppen att vara Bilagamindre beroende av hastigheterna. Det informationsarbete som för närvarandepågår bör således inriktas särskilt på nödvändigheten att på kort sikt anpassahastigheten på vägarna till gällande fartgränser. Som framgår av propositionenhar NTF tillsammans med polisen planerat särskilda intensivperioder, som bl.a.omfattar ökade övervakningsinsatser. Utskottet vill särskilt understryka denbetydelse detta arbete har från miljövårdens synpunkt. Vad utskottet anförtinnebär att syftet med motionerna T202 och T75 i berörda delar får ansestillgodosett. Vad utskottet anfört om möjligheten att nedbringakväveoxidutsläppen från bilar genom att hålla lägre hastighet får särskild vikti de delar av som är värst drabbade av försurningen, dvs. landskapen isödra och västra . I propositionen förutses att länsstyrelserna vidfastställande av hastigheten för olika vägsträckor bör göra sådana avvägningaratt - förutom säkerhetsaspekten - även miljöeffekten beaktas. Därmed kan,framhåller kommunikationsministern, miljöproblem som härrör från högahastigheter på en vägsträcka begränsas. I propositionen görs i detta hänseendeingen åtskillnad mellan olika län. Enligt utskottets mening finns emellertidhärvidlag anledning att ta fasta på de förslag som framförs i motionerna T427(s) och T27 (s). Utskottet vill i anslutning till motionerna framhålla viktenav att hastigheterna från miljösynpunkt måste nedbringas särskilt i despeciellt försurningsdrabbade och folkläta delarna av vårt land.Genom de ökade befogenheter som länsstyrelserna enligt propositionen kommer attfå för att anpassa hastighetsgränserna till miljökraven kan både regionalt ochlokalt betingade faktorer läggas till grund för beslut. Dåmiljöproblemen inte upphör vid länsgränserna är det enligt utskottets meningsynnerligen viktigt att ett samarbete i fråga om hastighetsbegränsningarsnarast inleds mellan länsstyrelserna. Enligt utskottets mening bör trafikutskottetföreslå att göra ett uttalande i enlighet med vad utskottet anförtmed anledning av motionerna. Däremot avstyrker utskottet de motioner - T410, T416yrkande 1, T66 yrkande 34, T9.5 yrkande 11 och Jo767 yrkande 16 i motsvarandedel - som förordar generellt lägre hastighetsgränser i hela riket. Utskottetdelar regeringens mening att i dagens läge är den viktigaste uppgiften att hostrafikanterna inskärpa betydelsen av respekt för nu gällande hastighetsgränser.En sådan inriktning har större möjlighet att bli framgångsrik än generelltsänkta hastighetsgränser. Vad utskottet anfört innebär att syftet med motion T85yrkande 6 tillgodoses. Utskottet delar även motionärernas mening atttrafikplaneringen bör inriktas på att åstadkomma en jämnare trafikrytm. Somkommunikationsministern anför är åtgärder som kan medverka till en lugnaretrafikrytm och bättre anpassning till hastighetsgränserna nödvändigakompletteringar till effektivare avgasrening på fordon och andra långsiktigaåtgärder. Något särskilt uttalande av påkallas således icke medanledning av motionerna TS5 yrkandena 6 och 7 samt motion T89 yrkande 10.Utskottet avstyrker yrkande 9 i motion T85, vari begärs en översyn avhaslighetsgrän- Somtidigare anförts kommer länsstyrelserna att få i uppgift att vid sina 1 U19ö //öö.23 beslut om hastighetsbegränsningar även beakta miljöfaktorerna. Enligt propositionen bör trafikverken ges i uppdrag alt isamråd med utreda resp. trafikslags miljöeffekter och geförslag till åtgärder för att begränsa störningarna. Alla trafikverk börupprätta beskrivningar av åtgärders miljökonsekvenser. Spridningen avkemikalier för avisning av bansystem på flygplatser och flygplan bör minska. har fastställt ettmiljöpolitiskt program som innebär att verket skall kartlägga och vidtaåtgärder för att minska de miljöproblem som flygtrafiken förorsakar. Iprogrammet påpekas att buller samt utsläpp av luft- och vattenföroreningar frånflygtrafiken påverkar miljön i närheten av flygplatser. Is och snö på bansystemsom inte kan avlägsnas mekaniskt smälts bort genom spridning av urea, .som ären kväveförening. Smältvattnet rinner ut i dågvattensystem och vidare ut inaturen utan föregående rening. Is och snö på flygplan avlägsnas med hjälp avglykol. I vissa fall uppsamlas spillet för vidare transport till reningsverk. Iandra fall rinner glykolen ut i naturen. Enligt programmet skall resurseravsättas för att minska miljöstörningarna. För varje flygplats'skall verketutreda lämpliga kombinationer av banavisningskemikalier. Kemikalier föravisning av flygplan skall inte släppas ut i sjöar eller vattendrag om det intekan ske utan olägenhet. I motion Jo714 (s) betonas behovet av åtgärder för atträdda miljön vid . bör också åläggas ansvarför att en saneringsplan utarbetas och att saneringen av området sättsi gång. Utskottet delar regeringens mening att det är angelägetatt spridningen av kemikalier för avisning av landningsbanor och flygplanminskar. Som framgår av det anförda pågår ett arbete med detta syfte inomluftfartsverket. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen synes motden bakgrunden icke påkallad. Självfallet får flygsäkerheten inte äventyrasgenom de ätgärder som vidtas i miljövårdande syfte. I propositionen anges att ett arbete pågår inom vägverketmed att se över verksamhetens miljöeffekter och fastlägga en strategi för hurverket skall arbeta med miljöfrågorna. I flera motioner diskuteras vägbyggens påverkan på miljön.Enligt motion T202 (fp), yrkande 1, bör tillståndsprövning enligtmiljöskyddslagen införas för vägprojekt. Den praktiska utformningen bör enligtmotionen utredas ytterligare. Särskilt bör därvid beaktas förslag om att alla vägprojekt skall anmälas tillnaturvårdsverket, som sedan avgör om tillståndsplikt skall gälla. Ettmotsvarande yrkande återfinns i motion T321 (c), yrkande 3, vari efterlyseskoncessionsnämndsprövning enligt miljöskyddslagen av planerade motorvägar ochandra större trafikleder. I sistnämnda motion yrkas vidare att satsningen påmotorvägsbygge mellan och ersätts med en upprustning avhela vägsträckangenom av (yrkande 1). I motion T66 /88:23 (vpk)yrkas avslag på alla delar inkl. . BilagaMotorvägsbygget i måste avbrytas (yrkande 30). Utskottet erinrar om att miljöskyddsutredningen på sin tid- i betänkandet Bättre miljöskydd II (SOU 1983:20) - föreslagit att miljöskyddslagen (1969:387, ML)kompletteras med en regel, varigenom regeringen bemyndigas att föreskriva attvissa gatu- och vägbyggen m.m. inte får utföras utan tillstånd avkoncessionsnämnden. Vid den ändring äv ML som företogs beslötriksdagen på förslag av regeringen att icke genomföra utredningens förslag,vilket enligt vad utskottet anförde skulle medföra vissa praktiska svårigheter.I sammanhanget underströks vikten av att varje sektorsmyndighet bevakar ochtillvaratar miljöintressena inom sin sektor. Från miljösynpunkt betonadessärskilt vikten av att miljökonsekvenserna av ' ett planerat vägbyggnadsföretagblir belysta på ett så tidigt stadium som möjligt (prop. 1986/87:135, JoU 25). Enligt utskottets mening finns det skäl att omprövariksdagens beslut . Utskottet ansluter sig således till vad somanförs i motionerna T202 och T321 om miljöskyddsprövning av väg- ochgatubyggnadsföretag. Enligt utskottets mening bör regeringen vidare utredafrågan och återkomma till med ett lagförslag med utgångspunkti miljöskyddsutredningens förslag och de nu berörda motionerna. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna såvitt nu är i fråga bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker yrkandena i motionerna T321 och T66 omstopp av motorvägsbygget i och om den planerade . Enligtvad utskottet erfarit skall det påbörjade motorvägsbygget icke ses som ett ledi den s.k. ScanLink. På grund av trafiksäkerhet är en upprustning av vägennödvändig. Sommarturism och industriexpansion motiverar bygget. Frågan om enfast förbindelse över utreds inom . Utskottet tar slutligen upp ett yrkande i motion T202enligt vilket tillsynen av att gällande avgasregler efterlevs bör förbättrasgenom att avgasutsläppen ägnas större uppmärksamhet vid den årligakontrollbesiktningen (yrkande 2). Utskottet erinrar om att kontrollsystemetförbättrats sedan nya regler för avgaskontrollen infördes från den 1 januari1988 (SNFS 1987:2). Utskottet utgår från att reglerna följs av AB SvenskBilprovning. Något särskilt uttalande från sida ter sig ickepåkallat. Närvarande: (), ().Sven (), (). (), (). (), (rn), (), (), (vpk). (), () och (). Avvikandemeningar tu 1987/88:23 , , ochIvar Virgin (alla m) anser alt utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"Till viss" och slutar med "motionärernas synpunkter" bortha följande lydelse: Utskottet delar den syn på trafikpolitikens miljömål somframförs i de moderata motionerna T89 och T85. Bl.a. bör således en förnyelseav bilparken uppmuntras och trafiken planeras för att undvika stopp och ryckigkörning. och () anser att dendel av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Utskottetbiträder" och slutar med "av regeringen" bort ha följandelydelse: Utskottet biträder den syn på trafikpolitiken somföreträds i centermotionerna. Man bör således anlägga en helhetssyn påsamhällets trafikpolitik och den långsiktiga utvecklingen. Miljövänligatransportsystem bör främjas som inte rubbar den ekologiska balansen. (vpk) anser att utskottets yttrande på s.4som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "allmännainriktning" bort ha följande lydelse: Utskottet delar vpk:s bedömning att risken är stor för attkonkurrenskravet kommer att sättas före krav som säkerhet, god miljö ochregional balans. De mål som anges måste motsvaras av konkreta åtgärdsförslag.Förslag till konkreta åtgärder för att snabbt få ned förbrukningen måsteersätta allmänna uttalanden som att "oljeförbrukningen borde minska". () anser att följande stycke börinföras som andra stycke under rubriken . Utskottet vill med anledning av motion T66 anföra attfrågor kring skärpta emissionskrav för tyngre dieselfordon m.m. och stimulanserför tidigareläggning av bättre rening av dieselfordon bör behandlas i sambandmed jordbruksutskottets övergripande behandling av avgasfrågor i anslutningtill miljöpropositionens förslag. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motsvarande del",den del som på s. 5 börjar med "Utskottet delar" och på s. 6 slutar med "ickepåkallat" samt den del som på s. 6 börjar med "Uskottet är" och slutar med"inför 1990-talet" bort ha följande lydelse: 52 Utskottet delar den mening som uttrycks i motionerna T66och T416 om att /88:23 miljöarbetet måste inriktas på forskning ombilens och bilindustrins roll samt Bilaga på utveckling av nya motortyper,miljövänligare drivmedel och och bränslesnåla fordon. De medel regeringenföreslagit för stimulanser till inköp av dieseldrivna fordon bör, sommotionärerna framhåller, i stället anvisas för satsning på miljövänlig teknik.Riksdagen bör alltså bifalla, motion T66 beträffande anslaget och göra ettsärskilt uttalande i enlighet méd motionerna T66, T69 och T416 i berörda delarom utveckling av fordon, motorer och drivmedel. och (båda c) anser attden del av uskottels yttrande som på-s. 5 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 6 slutar med "icke påkallat" bort ha följandelydelse: Utskottet instämmer i den mening som framförs icentermotionen att bör göra insatser genom lagstiftning, ekonomiskastimulanser till bilister, stöd till teknisk forskning och formulering av kravpå biltillverkare i syfte att minimera bilismens inverkan på miljön. Sombiltillverkarland bör inta en tätposition i detta hänseende. Riksdagenbör göra ett särskilt uttalande härom. (), () och AndersCastberger (fp) anser att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"Utskottet är" och slutar med "inför 1990-talet" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att stöd ges för försök med etanol som dieselersättning istadstrafik. bör göra ett särskilt uttalande i denna riktning. , , ochIvar Virgin (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Utskottet delar" och på s. 7 slutar med "skallspecialdestineras" bort ha följande lydelse: Utskottet biträder förslaget i den moderata motionen.Riksdagen bör således uttala att den miljöavgift som läggs på flyget i sinhelhet skall användas för miljöförbättringar inom luftfarsområdet samt vara såutformad alt miljöförbättrande åtgärder på motorerna medför lägre avgifter. och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande som börjar på s. 7 med "Frågan om" ochslutar med "ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: