bet · GB01TU15 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därföryrkandena om upphävande av lag enligt motionerna T86 (m) och T89 (m). Yrkandena om en översyn av yrkestrafiklagstiftningen; omatt trafiktillstånd även skall utgöra en förutsättning för att bedriva lokal och regional linjetrafik med buss samt om att tidsbestämda tillstånd bör införas har samma innebörd som kravet på att lag skall-upphävas. Dessa yrkanden avstyrks följaktligen likaså. I motionerna T86 (m), T89 (m) och T913 (fp) begärs enspärregel mot huvudmannatrafik i egen regi. Enligt utskottets mening bör trafikhuvudmännen, rned detpolitiska och ekonomiska ansvar de har för trafiken, själva bestämma om - och ivilken utsträckning - trafiken skall utföras i egert regi eller med hjälp aventrepenö-rer. Med det sagda avstyrks motionsyrkandena. I motion T86 (m) och T89 (m) behandlas trafikhuvudmännensverksamhetsformer. Motionärerna vill att trafiken - om den sker i egen regi -skall bedrivas av en särskild juridisk person. Huvudmännens självbestämmanderätt synes utskottet böragälla även i den nu berörda frågan. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen. I motion T86 (m) framhålls att trafikhuvudmännensunderskott i trafiken ökade . Resenärerna bär - betonas det i motionen - en alltför låg andel av trafikens kostnader. Staten bör därför tillsammans med trafikhuvudmännen ta fram ett treårsprogräm för förbättritig av länstrafikens bärkraft. Vrogrammets målsättning bör vara att resenärerna bör bära av kostnaderna. Huvudmännens ansvar för den trafik de bedriver medför enligt utskottets 18 mening attde själva har att bestämma om - och i vilken utsträckning - /88:15trafiken skall skattefinansieras. Någon åtgärd från sida börsålunda enligt utskottets mening inte komma i fråga med anledning avmotionsyrkandet, varför detsamma avstyrks. I motion T86 (m) begärs vidare en förutsättningslösutvärdering av länstrafiken. Av den trafikpolitiska propositionen framgår atttransportrådet sammanställt en rapport 1986:17 Den lokala och regionalakollektivtrafiken utvärdering av länshuvudmannareformen. Utvärderingen gälleråren 1980-1986. Syftet med motionsyrkandet synes sålunda tillgodosett, varfördet bör kunna lämnas utan särskild åtgärd. Enligt motion T95 (c) bör det införas en ordning sommedger privata intressenter som delägare i länstrafikbolag. Enligt utskottets mening bör den lokala och regionalakollektivtrafiken betraktas som en del i den grundläggande samhällsservicen.Det synes därför naturligt att verksamheten, som till stor del betalas medskattemedel, drivs i samhällelig regi. Av det anförda följer attmotionsyrkandet avstyrks. I motion T223 (fp) framhålls att de båda börbilda ett kommunalförbund som skall svara för ett gemensamt huvudmannaskap förden skånska kollektivtrafiken. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning (TU1986/87:17) att ett länsvis avgränsat ansvar för den lokala och regionalakollektivtrafiken synes mest ändamålsenligt. Utskottet förutsätter atthuvudmännen i de båda söker finna lösningar i den fråga omsamordning av viss tågtrafik i som motionärerna behandlar. Vidare erinrasom att regeringen enligt huvudmannaskapslag kan meddela föreskrifterom samverkan i fråga om trafik mellan huvudmännen i olika län. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottet yill i sammanhanget fästa uppmärksamheten på uttalandenai den trafikpolitiska propositionen under rubriken 11.6 Samordning mellan långvägakollektivtrafik och lokal/regional kollektivtrafik. Föredraganden betonar attsamverkan mellan trafikhuvudmännen och de företag som svarar för den långvägakollektivtrafiken bör vidareutvecklas i fråga om taxor, biljettregler,kundinformation m.m. Vidare framhålls att kollektivtrafiken bör ses som enhelhet oberoende av administrativa gränser, huvudmannaskap och typ avfärdmedel. Vad föredraganden sålunda anfört om samordning mellanlångväga kollektivtrafik och lokal/regional koUektivtrafik bör enligtutskottets mening lämna utan erinran. I motionerna T86 (m) och T89 (m) framhålls attparalleltkoncessioner bör ges till fristående företag på sådana lokala ochregionala busslinjer med omfattande trafik som drivs av huvudmännen. Enligt utskottets mening bör man inte försvaga detekonomiska underlaget för den i så hög grad skattefinansieradehuvudmannatrafiken genom att medgetrafik som konkurrerar med denna på sådana linjer som motionärerna TU1987/88:15 åsyftar. Utskottet avstyrker följaktligen motionsyrkandena. I motionerna T931 (c), T934 (m, fp) och T935 (s) behandlastrafiken med flygbussar mellan terminaler och flygplatser. Enligt de bådasistnämnda motionerna bör flygbolagen, företrädda av , gestotalansvaret och trafikeringsrätten för flygbusstrafiken mellan samtligaterminaler och flygplatser i landet. Trafiken bör - betonar motionärerna -bedrivas på entreprenad. I den förstnämnda motionen framhålls att Linjeflyg/SASbör ges totalansvaret för flygbusstrafiken inom landet. Det av motionärerna behandlade spörsmålet synes utskotteti första hand vara en förhandlingsfråga mellan berörda intressenter. Någonriksdagens åtgärd finner utskottet för sin del inte påkallad, varförmotionsyrkandena avstyrks. I motion T937 (fp) begärs en utredning av möjligheternaför företag att arrangera kollektiva arbetsresor. Motionärerna vill få tillstånd en ordning som gör det möjligt för företag att kunna starta busslinjermellan arbetsplatsen och områden där de anställda valt att bosätta sig. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om att yrkestrafiklagstiftningen - och därmed tillståndsprövningen -enligt 1 kap 4 § punkt 1 i yrkestrafikförordningen (1979:871) inte gäller förtransport av passagerare till eller från deras arbetsplatser, närbilinnehavaren kör till eller från sin egen arbetsplats, om transporten skermed bil eller en s.k. lätt buss med en totalvikt av högst . Detsammagäller även i de fall arbetsgivaren tillhandahåller bilen eller den lättabussen. Transporter med tyngre fordon - i de fall som motionärernaåsyftar- kan också ske utan tillstånd, om trafiken inte är yrkesmässig, dvs.sker utan att passagerarna betalar ersättning. Vad utskottet nu anfört torde i huvudsak tillgodose syftetmed motionsyrkandet. Det bör därför inte föranleda någon åtgärd ochavstyrks följaktligen. I motion T48 (c) erinras om beslut att avveckladen statliga driftersättningen till lokal och regional kollektivtrafik (prop.1985/86:100 bil. 8, , rskr. 260) och om att man från sidamotsatt sig avvecklingen. Enligt motionärerna bör statsmakterna ta ettövergripande ansvar för att en grundläggande service med kollektivtrafik kanupprätthållas på den svenska landsbygden. Bidraget bör därför återinföras ochett anslag av 100 milj. kr. anvisas som bidrag UU landsbygdstrafik. Även av motion T215 (vpk) framgår att motionären villåterinföra ifrågavarande statliga driftersättning. Utskottet vill med anledning av dessa båda motionsyrkandenerinra om att - med hänvisning till driftersättningens regionalpolitiskabetydelse - beslöt anslå 70 milj. kr. i extra skatteutjämningsbidragtill skogslänen och för att skapa förutsättningar för en fortsatttillfredsställande transportförsörjning i dessa regioner. Vidare erinras omregeringens förslag - i en annan del av den trafikpolitiska propositionen änden här behandlade - att inom ramen för ett anslag Byggande av länstrafikanläggningaranvisar medel för att stimulera investeringar i bl.a. /88:15 lokaloch regional kollektivtrafik som främjar miljö, samordning ochenergieffektivitet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena, vilkas syfte torde få anses i huvudsak tillgodosett. Enligt lagen (1979:558) om handikappanpassadkollektivtrafik skall den söm har tillsyn över kollektivtrafik och den somutövar sådan trafik se till att trafiken anpassas med hänsyn till handikappade.Vidare skall de färdmedel som används så långt möjligt vara lämpade förhandikappade personer. Med kollektivtrafik avses i lagen sådan trafik förpersonbefordran som tillhandahålls allmänheten mot ersättning och som bedrivsenligt,turlista eller som taxitrafik. Regeringen eller den myndighet som regeringen utserutfärdar de ytterligare föreskrifter som behövs för att åtgärderna skall kunnagenomföras. Ansvaret för genomförandet ligger på transportrådet. Den av regeringen förordade inriktningen förhandikappanpassning av kollektivtrafiken innebär att även fordon ibeställnings-, turist- och färdtjänsttrafik skall omfattas av lagen. Dennakommer därmed att omfatta all yrkesmässig trafik för personbefordran. Vidareframhålls att transportrådets föreskrifter om handikappanpassad kollektivtrafikbör ses över. Regeringens förslag föranleder ingen utskottets erinranoch tillstyrks följaktligen. Utformningen av förslaget till lag om ändring i lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik har inte heller givit utskottet anledningtill erinran. Föredraganden framhåller att en helhetssyn bör läggas påsamhällets olika åtgärder - , bilstöd, handikappanpassningav kollektiva färdmedel och riksfärdtjänst - för att säkerställa handikappadesförflyttningsmöjligheter och att resurserna fördelas på ett så ändamålsenligtsätt som möjligt. Vad föredraganden sålunda anfört om samordnade åtgärderför att underlätta handikappades förflyttningsmöjligheter synes böra lämnasutan någon erinran. I en annan del av den trafikpolitiska propositionen än densom behandlas här föreslås att medel under innevarande budgetår skall avsättasför att stimulera till handikappanpassning av fordon och terminaler utöver vadsom följer av gällande föreskrifter. Detta förslag - som berör anslaget Bidragtill byggande av kommunala vägar och gator - kommer utskottet att närmarebehandla i sitt betänkande om Bilismen, lastbilstrafiken och vägarna. 1 motion T26 (s) framhålls att en tidsplan förhandikappanpassning av terminaler bör upprättas. Utskottet konstaterar att regeringen inte föreslår någontidsplan för handikappanpassning av äldre terminaler. Ett planmässigt genomförande av -. en sådananpassning bör emellertid enligt utskottets mening komma till TU1987/88:15 stånd. har snart gått sedan beslutade om en handikappan passning och är alltför många terminaler inte anpassade till de handikappades behov. Det torde ankomma på regeringen att vidta de . åtgärdersom fordras för det planmässiga genomförandet. Vad utskottet nu har anfört - och som torde tillgodosesyftet med motionsyrkandet - bör av ges regeringen till känna. I motion T26 (s) uttalas vidare önskemål omenförbäurad.handikappanpass- ning av tågen. .' Enligt vad utskottet erfarit har SJ vidtagit ett flertalåtgärder för att handikappanpassa sina tåg. I vissa vagnar, som alltid framförsi Intercitytå-gen, är sålunda mittgångarna breda nog för att medge attrullstolar framförs. Därtill finns särskilda rullstolsplatser medförankringsanordningar. Vissa vagntyper har vidare försetts med med bekvämainstegsanordningar samt s.k. kontrastmarkeringartill hjälpförsynskadade.Närsnabbtågen kommeri trafik, avses de - enligt vad utskottet erfarit -utrustas med en särskild handikappanpassad avdelning. I anslutning till dennakommer det att på ömse sidor av vagnavdelningen finnas särskildalyftanordningar till hjälp för de handikappade. Utskottet förutsätter att SJ fortsätter sitt arbete med atthandikappanpassa tågen i all den utsträckning som är tekniskt och ekonomisktrimlig. Någon åtgärd synes därför inte erforderlig, varför yrkandethärom avstyrks. I motion T919 (fp) begärs en översyn avhandikappanpassningen av kollektivtrafiken i syfte att få fram ett underlag förbeslut om åtgärder som kan påskynda utvecklingen. I motion T65 (fp) framhålls att en ökadhandikappanpassning av kollektiva färdmedel medför att behovet av färdtjänstsuccessivt minskar. Motionärerna vill emellertid betona vikten avatt alla trafikslag handikappan-passas. Med anledning av dessa båda motionsyrkanden vill utskottettill en början erinra om det nämnda förslaget om en extra medelsanvisning, somavser innevarande budgetår, för handikappanpassning av fordon och terminaler. Förslaget skall enligt föredraganden ses mot bakgrund avbehovet att komplettera transportrådets generellt verkande föreskrifter medlösningar som är mera individuellt inriktade i förhållande till de förflyttningsbehovsom finns på en viss ort. Mångfalden av tekniska lösningar talar för - betonarföredraganden - en ökad flexibilitet i val av åtgärder och att större vikt börläggas vid möjligheter till lokala initiativ. Vidare erinrar utskottet om det nämnda förslaget attutvidga tillämpningsområdet för lagen .om handikappanpassad kollektivtrafiktill att omfatta all yrkesmässig trafik för personbefordran. Mot bakgrund av det anförda synes syftet med de bådamotionsyrkanden som är i fråga få anses i huvudsak tillgodosett, varför debör kunna lämnas utan särskild åtgärd. Imotion T85 yrkande 14 (m) uttalas önskemål om ett kraftigt förbättrat TU1987/88:15 bitstöd. Regeringen har i proposition 1987/88:99 Förbättratbilstöd till handikappade föreslagit bl.a. att kretsen av bidragsberättigade utvidgasoch att bidragsvillkoren förbättras. Då syftet med motionsyrkandet sålunda synes tillgodosettbör det kunna ,. - lämnas utan särskild åtgärd. 4 Hemställan Utskottet hemställer Avregleringens och lämplighetsprövningens omfattning m.m. 1. beträffande avregleringens omfattning att a) med avslag på motionerna1987/88:T20 (s), 1987/88:T21 (s), ]987/88:T65 (fp) yrkande 8, 1987/88:T66 (vpk)yrkande 44, 1987/ 88:T86 (m) yrkande 10, 1987/88:T89 (m) yrkande 12,1987/88:T95 (c) yrkande 10, 1987/88:T96 (m) yrkande 1, 1987/88:T99 (s) och1987/ 88:T100 (fp) yrkande 4 i denna del godkänner den inriktning avkollektivtrafiken och de riktlinjer för taxitrafikens utveckling som i dennadel förordas i den trafikpolitiska propositionen, b) lämnar utan erinran vad som i dentrafikpolitiska propositionen anförts om inriktningen förlänsgränsöverskridande busstrafik, c) lämnar motionerna 1987/88:T48 (c)yrkande 27, 1987/88:T97 (c) yrkande 1, 1987/88:T904 (c) och 1987/88:T905 (c)utan särskild åtgärd, 2. beträffandelämplighetsprövningens omfatttiing attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:T86 (m) yrkande 11, 1987/88:T96 (m)yrkande 2 och 1987/88:T100 (fp) yrkandena 1-3 och 4 i denna del godkänner deninriktning av kollektivtrafiken och de riktlinjer för taxitrafikens utvecklingsom i denna del förordas i den trafikpolitiska propositionen, 3. beträffandedispens från kravet på taxameter attriksdagen med avslag på motion 1987/88:T97 (c) yrkande 2 godkänner deriktlinjer för taxitrafikens utveckling som i denna del förordas i dentrafikpolitiska propositionen, 4. beträffandekvittoskrivande och registrerande taxameter att riksdagenmed avslag på motion 1987/88:T97 (c) yrkande 3 godkänner de riktlinjer förtaxitrafikens utveckling som i denna del förordas i den trafikpolitiskapropositionen, 5. beträffande inriktning av kollektivtrafikenoch riktlinjer för taxitrafikens titveckUng i övrigt attriksdagen godkänner den inriktning av kollektivtrafiken och de riktlinjer förtaxitrafikens utveckling som förordas i den trafikpolitiska propositionen i dedelar som ej omfattas av vad utskottet hemställt ovan. 6. beträffandetaxitrafiken i övrigt /88:15 att lämnarutan erinran vad som härom anförts i den trafikpolitiska propositionen, attriksdagen med avslag på motion 1987/88:T98 (s) i denna del antar ' de iyrkestrafikpropositionen framlagda förslagen till yrkestrafiklag, såvitt avser6, 7,15 och 17 §§, och till lagom ändring i lagen (1979:561) om biluthyrning,såvitt avser 2 kap. 2 och 3 §§ samt 3 kap. 1 och 1 a§§, attriksdagen med avslag på motionerna 1987/88:T98 (s) i denna del och 1987/88:T101(vpk) antar de under moment 7 nämnda lagförslagen, i de delar de ej omfattasav vad utskottet där hemställt, samt de i yrkestrafikpropositionen framlagdaförslagen till lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik, lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att drivaviss linjetrafik och lag om ändring i lagen (1985:450) om buss- ochtaxivärderingsnämnden, 9. beträffandetaxinäringens ägareförhåltanden attriksdagen avslår motion 1987/88:T66 (vpk) yrkande 43, Lokal och regional kollektivtrafik 10. beträffande utvecklingen av den lokala ochregionala kollektiv trafiken attriksdagen lämnar utan erinran vad som anförts härom i den trafikpolitiskapropositionen, 11. beträffande upphävande av tag om räuau driva viss linjetrafik m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T86 (m) yrkandena 1,2,5 och 9 samt1987/88:T89 (m) yrkande 14 i denna del, 12. beträffandespärregel mot huvudmannatrafik i egen regi attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T86 (m) yrkande 3, 1987/ , 88:T89 (m)yrkande 14 i denna del och 1987/88:T913 (fp), 13. beträffandetrafikhuvudmännens verksamhetsformer attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T86 (m) yrkande 4 och 1987/88:T89 (m)yrkande 14 i denna del, 14. beträffande treårsprogram för förbättring avlänstrafikens bär kraft attriksdagen avslår motion 1987/88:T86 (m) yrkande 8, 15. beträffandeutvärdering av länstrafiken attriksdagen avslår motion 1987/88:T86 (m) yrkande 7, 16. beträffande privata intressenter som delägare ilänstrafikbolag att avslår motion 1987/88:T95 (c) yrkande 9, 17. beträffande gemensamt huvudmannaskap för denskånska kollektivtrafiken attriksdagen avslår motion 1987/88:T223 (fp) yrkande 4, 18. beträffande samordningmellan långväga kollektivtrafik och lokal/regional kollektivtrafik, att lämnar utan erinran vad som anförts härom iden 24 19. beträffande paratlellkoncessioner /88:15 att avslår motionerna 1987/88:T86 (m) yrkande 6 och 1987/88:T89(m) yrkande 14 i denna del, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:T931 (c), 1987/88:T934 (m,fp) och1987/88:T935 (s), 21. beträffandekollektiva arbetsresor attriksdagen avslår motion 1987/88:T937 (fp), 22. beträffande bidrag tdl tandsbygdstrafik att a) avslår motion1987/88:T48 (c) yrkande 28, b) avslår motion 1987/88:T215 (vpk)yrkande 4, 23. beträffandehandikappanpassning av kollektivtrafiken attriksdagen godkänner den inriktning härför som förordas i den trafikpolitiskapropositionen, 24. beträffandelagen om handikappanpassad kollektivtrafik attriksdagen antar det i yrkestrafikpropositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik, 25. beträffande samordnade åtgärder för aUunderlätta handikappa des förflyttningsmöjtigheter attriksdagen lämnar utan erinran vad som anförts härom i den trafikpolitiskapropositionen, 26. beträffande tidsplan förhandikappanpassning av terminaler att med anledning av motion1987/88:T26 (s) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, 27. beträffande förbättradhandikappanpassning av tågen att avslår motion 1987/88:T26 (s)yrkande 2, 28. beträffande översyn avhandikappanpassningen av kollektivtrafiken attriksdagen lämnar motionerna 1987/88:T65 (fp) yrkande 17 och 1987/88:T919 (fp)utan särskild åtgärd, 29.beträffande bilstöd att lämnar motion1987/88:T85 (m) yrkande 14 utan särskild åtgärd. Närvarande: (), (),(), (), (), (), Per Stenmarck (m),(), (), (), 25 GörelBohlin (m), (), (vpk), (m) ochRune (). Reservationer tu 1987/88: 15 Avregleringens omfattning (mom. 1) (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Mot bakgrund" och på s. 14 slutar med "yrkande 12avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör inriktningen avlagstiftningsarbetet på yrkestrafikens område vara att åstadkomma én fortsattavreglering för att härigenom möjliggöra sund konkurrens och nya initiativ. Deav regeringen framlagda förslagen innebär vissa lättnader i regelverket.Förslagen är emellertid inte tillräckligt långtgående. Utskottet motsätter sig sålunda att SJ:s persontrafik påjärnväg och trafikhuvudmännens linjetrafik skall åtnjuta ett fortsatt skydd motkonkurrens från den interregionala busslinjetrafiken. Utgångspunkten för lagstiftningsarbetet måste enligtutskottets mening vara kundernas behov och inte intresset att skydda offentligatrafikföretag mot konkurrens. Ett annat uttryck för att regeringen alltjämt förordar enomfattande reglering är förslaget att trafikhuvudmännen skall få ettövergripande ansvar för taxiförsörjningen i länen. Utskottet anser att dettaförslag inte bör genomföras. nu anfört bör av ges regeringen till känna. Utskottet kommer i det följande att behandla delagstiftningsfrågor som aktualiseras mot bakgrund,av här redovisadebedömningar. Utskottets ställningstagande innebär att syftet medmotionerna T65 (fp) yrkande 8, T86 (m) yrkande 10, T89 (m) yrkande 12, T96 (m)yrkande 1 och TIOO (fp) yrkande 4 i denna del torde få anSes tillgodosett. Även syftet med motionerna T48 (c) yrkande 27, T97 (c)yrkande 1, T904 (c) och T905 (c) torde få anses tillgodosett. De börföljaktligen kunna lämnas utan särskild åtgärd. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande avregleringens omfauning att , a) med anledning av den inriktning av kollektivtrafikenoch de riktlinjer för taxitrafikens utveckling som i denna del förordas i dentrafikpolitiska propositionen, vad som i samma proposition anförts ominriktningen för länsgränsöverskridande busstrafik, motionerna 1987/ 88:T65(fp) yrkande 8, 1987/88:T86 (m) yrkande 10, 1987/88:T89 (m) yrkande12,1987/88:T96 (m) yrkande 1 och 1987/88:T100 (fp) yrkande 4 i denna del samtmed avslag på motionerna I987/88:T20 (s), 1987/88:T21 (s), 1987/88:T66 (vpk)yrkande 44, 1987/88:T95 (c) yrkande 10 och 1987/88:T99 (s) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. b) lämnar motionerna 1987/88:T48 (c) yrkande 27,1987/88:T97 (c) /88:15 yrkande 1, 1987/88:T904 (c) och 1987/88:T905 (c) utan särskild åtgärd, Avregleringens omfattning (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Mot bakgrund" och på s. 14 slutar med '"yrkande 12avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet motsätter sig regeringens förslag om enavreglering av yrkestrafiken. En i princip fri konkurrens för taxitrafiken, förbeställningstrafiken med bussar och för bussuthyrningsrörelser strider motkraven på ett samhällsekonomiskt synsätt på transportområdet. Utskottet har dock ingen erinran mot att kraven pålämplighet för verksamhet på yrkestrafikområdet skärps på det sätt somregeringen föreslår. De sålunda angivna riktlinjerna bör tjäna som utgångspunktför det fortsatta lagstiftningsarbetet med yrkestrafiken. nu anfört bör av ges regeringen till känna. Utskottet kommer i det följande att behandla delagstiftningsfrågor som aktualiseras mot bakgrund av här redovisadebedömningar. Utskottets ställningstagande innebär att syftet med motionT66 (vpk) yrkande 44 torde få anses tillgodosett. Vidare torde syftet med motionerna T20 (s), T21 (s), T95(c) yrkande 10 och T99 (s) få anses delvis tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande avregleringens omfattning attriksdagen med anledning av den inriktning av kollektivtrafiken och deriktlinjer för taxitrafikens utveckling som i denna del förordas i dentrafikpolitiska propositionen, vad som i samma proposition anförts ominriktningen för länsgränsöverskridande busstrafik, motionerna 1987/ 88:T20(s), 1987/88:T21 (s), 1987/88:T66 (vpk) yrkande 44, 1987/ 88:T95 (c) yrkande 10 och 1987/88:T99 (s) samt med avslag på motionerna 1987/88:T48 (c) yrkande27, 1987/88:T65 (fp) yrkande 8, 1987/88:T86 (m) yrkande 10, 1987/88:T89 (m)yrkande 12, 1987/ 88:T96 (m) yrkande 1, 1987/88:T97 (c) yrkande 1, 1987/88:T100(fp) yrkande 4 i denna del, 1987/88:T904 (c) och 1987/88:T905 (c) som sin- . mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Lämplighetsprövningensomfattning (mom. 2) /88:15 (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Vad gäller" och slutar med "motsvarande delar"bort ha följande lydelse: