bet · GB01UbU31 · 1987-12-31 00:00:00 — Faktorn 34 (motsvarande 34"effektiva" veckor) har använts vid omräkningen från veckotimmar tilllektioner. Enligt motion 1987/88: Ub7 (m) yrkande 5 bör allmännaämnen ingå i tim- och kursplaner i den yrkesinriktade utbildningen. Dessa ämnenskall dock väljas så att de stödjer studierna i karaktärsämnet. För vissa yrkenär t.ex. goda språkkunskaper av stor betydelse, för andra yrken goda kunskaperi matematik. För att uppnå en god yrkesutbildning skall enligt motionärernasträvan vara att skapa en konstellation av ämnen, som underlättar studierna ikaraktärsämnet och som är motiverade från kompetenssynpunkt. Mot dennabakgrund bör urvalet av allmänna ämnen inte vara detsamma för samtliga utbildningslinjer. I motion 1987/88: Ubl2 yrkande 7 (m, fp, c) framhålls attkompletteringsmöjligheter för yrkesutbildade inom t. ex. den kommunalavuxenutbildningen i vad gäller främst allmänna ämnen bör utvecklas och ävenprioriteras högre än ett obligatoriskt tredje år för yrkesutbildningen igymnasieskolan. Det är viktigt att utbildning i allmänna ämnen erbjuds åt allaungdomar som genomgått yrkesutbildning under antingen två eller och somönskar utbildning i sädana ämnen. Enligt utskottets uppfattning är den föreslagna timplanenför de yrkesinriktade linjerna i försöksverksamheten väl avvägd i vad gällerförhållandet mellan allmänna ämnen och karaktärsämnen. En timplan med sammaämnesstruktur och timtal för resp. ämne pä alla yrkesinriktade försökslinjerär en förutsättning för undervisningens planering i allmänhet och förtjänstefördelning och schemaläggning. Den aktualiserade frågan om en utbyggnadav den kommunala vuxenutbildningen i allmänna ämnen för dem som genomgåttyrkesutbildning under längre eller får beaktas i det årligabudgetarbetet inom . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /88:Ub7 yrkande 5 och 1987/88:Ubl2 yrkande 7. I två motioner, nämligen 1987/88:Ub6 yrkande 6 och1987/88:Ubl 1 yrkande 2 föreslås att ämnet matematik skall vara ettobligatoriskt allmänt ämne i timplanen förde yrkesinriktade linjerna iförsöksverksamheten. Motionärerna hävdar att kunskaper i matematik ärnödvändiga med hänsyn till den snabba teknikutvecklingen inom bl.a.informationsteknologin och i samband med arbetets automatisering. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att kunskaper i matematik är UbU 1987/88:31 enviktig förutsättning för att eleverna skall kunna tillägna sig den nya teknikeninom många yrkesområden. Utskottet anser dock att försökstimplanen germöjlighet till studier i matematik. Ämnet skall alltid erbjudas som etttillvalsämne med sammanlagt . I föredragande statsrådetsmotivering till det ökade inslaget av allmänna ämnen framgår vidare att det iSÖ:s kursplanearbete får prövas om det på vissa studievägar kan ansesmotiverat att införa större utbildningsinslag av allmän karaktär (propositionens. Utskottet vill också peka på möjligheten att integrera matematik ikaraktärsämnet. I läroplan (SÖ, läroplaner 1988:32) för omvårdnadslinjen iförsöksverksamheten ingår t.ex. yrkesmatematik, teknik och datalära ikaraktärsämnet motsvarande sammanlagt , dvs. Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att avslår motionerna1987/88:Ub6 yrkande 6 och l987/88:Ubll yrkande 2. Medhänvisning till ÖGY:s förslag aktualiseras i tre motioner vårdlinjens fim- ochkursplan i samband med en eventuell föriängning av de yrkesinriktadestudievägarna i gymnasieskolan till . De allmänna ämnen i vårdlinjenstimplan, som enligt motionerna 1987/88: Ub263 (s), 1987/88:Ub808 yrkande 4 och1987/88:Ub8l4 yrkande 2 bör få större utrymme, är svenska, engelska ochmatematik, biologi, naturkunskap och vårdetik (natur- och beteendevetenskapligaämnen). Motionärerna motiverar sina förslag med behovet av en allmänkunskapshöjning för studerande inom vårdutbildningen. Utskottetvill först erinra om att treårig vårdlinje, gren för omsorger om barn ochungdom, ingår i försöksverksamheten enligt SÖ:s preliminära beslut omstudievägar för densamma. Svenska och engelska ingår som obligatoriska ämnen iförsökstimplanert för samtliga yrkesinriktade linjer inom försöksverksamheten.Som utskottet tidigare anfört ger försökstimplanen även utrymme förundervisning i matematik som tillvalsämne. I den av SÖ fastställda timplanenför vårdlinjen inom försöksverksamheten (SÖ, läroplaner 1988: 33) upptasnaturkunskap med sammanlagt och psykologi med sammanlagt 3veckotimmar inom ramen för karaktärsämnet. I timplanen för omvårdnadslinjen(SÖ, läroplaner 1988: 32), som också ingår i försöksverksamheten, upptas ävenämnet psykologi samt ämnet omvårdnadskunskap. I det sistnämnda ämnet finns bl.a. värdetik som ett utbildningsmoment. Motdenna bakgrund finner utskottet att motionärernas yrkanden i stort ärtillgodosedda, varför utskottet avstyrker motionerna 1987/88:Ub263, 1987/88:Ub808 yrkande 4 och 1987/88: Ub814 yrkande 2. Iflera motioner, väckta under den allmänna motionstiden, tas ämnet religionskunskap upp. I motionerna 1987/88: Ub257 (fp) yrkandena 1 och 2, 1987/88: Ub262 (c), 1987/88: Ub303 (fp) och 1987/88: Ub348 (m) yrkandena 1 och 2 framhålls vikten av att ämnet religionskunskap främst införs på vårdlinjen och sociala servicelinjen men även på övriga yrkeslinjer. Motio närerna anför bl.a. att vårdpersonal inom sjukvård, långtidsvård och åld ringsvård ofta får anledning att samtala med patienterna om livsåskåd- 20 Det är därförviktigt att personalen i såväl sin grundutbildning UbU 1987/88:31 somvidareutbildning och fortbildning ges kunskaper och en beredskap för att mötafrågor om liv och död. Invandringen till vårt land innebär att värdpersonalenäven får möta människor med en annan syn på dessa spörsmål, vilket ställerstora krav pä personalens allmänorientering i religions- ochlivsåskådningsfrågor. Motionärerna hänvisar slutligen till vadutbildningsutskottet anförde (UbU 1985/86:16) vid 1985/riksmötebeträffande ämnet religionskunskap, nämligen att "det är av värde attreligionskunskapsämnets ställning blir föremål för överväganden i samband medberedningen av ÖGY:s förslag. Därvid bör möjligheten prövas att föra inreligionskunskap som obligatoriskt ämne pä vårdlinjen och socialaservicelinjen". Utskottetvill hänvisa till vad föredragande statsrådet anför i propositionen (s. 41): Föregen del vill jag starkt understryka vikten av att de som utbildas till värd-och omsorgsyrken får sådana kunskaper och insikter i livsåskådningsfrågor ochreligiösa spörsmål att de i sin yrkesutövning på ett tillfredsställande sättkan möta de krav som ställs. Vid vården och omsorgen om exempelvis gamla ochsvårt sjuka personer måste således personalen på ett grannlaga och ömsint sättkunna stödja patienten och visa respekt för dennes efiska och religiösa frågor,tvivel eller övertygelse. Behovet av kunskaper om våra invandrares olikareligioner, frågor, tvivel eller övertygelse och livsåskådningar samt deraskulturella och historiska bakgrund får också en allt större aktualitet i vård-och omsorgssammanhang. Jag anser att sådana kunskaper och insikter är såväsentliga för och så nära förknippade med värd- och omsorgsyrkenas krav attde bör ingå i karaktärsämnena för berörda studievägar. Jag förutsätter att SÖi det framtida kursplanearbetet beaktar vad jag nu har anfört. Dessutom kanämnet religionskunskap erbjudas som tillvalsämne efter lokala beslut. Utskottetutgår från att föredragande statsrådets synpunkter kommer att beaktas i detfortsatta kursplanearbetet inom SÖ. Därutövervill utskottet erinra om innehållet i den redan nu av SÖ fastställda tim- ochkursplanen för omvårdnadslinjen, där bl.a. följande undervisningsmoment ingår ikaraktärsämnet: vårdetik och livsåskådningsfrågor, vård i livets slutskede,synsätt och etiska riktningar i socialt arbete, etik och livsåskådningsfrågor isocialt arbete samt kulturkunskap. Vidare ingår temastudier beträffande etikoch livsfi-ägor i vårdutbildningen och omsorgsutbildningen. Målet för dettaundervisningsmoment är enligt kursplanen (SÖ, läroplaner 1988:32, s. 38)följande: "Eleven skall genom temastudier om etik och livsfrågor fåkunskap om olika åskådningars innehåll och sätta sig in i moraliska ochreligiösa problem i syfte att förstå sin roll som människa och vårdare avpätient/servicetagare." Medhänvisning härtill och till vad som anförts i propositionen beträffande ämnetreligionskunskap föreslår utskottet att avslår motionerna 1987/88:Ub257 yrkandena 1 och 2, 1987/88: Ub262, 1987/88: Ub303 och 1987/88: Ub348yrkandena 1 och 2. 3 1987/88. Modulindeladekursplaner UbU 1987/88:31 I propositionen föresläs att kursplanerna för deyrkesinriktade ämnena inom försöksverksamheten indelas i utbildningsavsnitt,som är pedagogiskt avgränsade och kompetensrelaterade så att de motsvarar ettbehov inom arbetslivet. Dessa utbildningsavsnitt benämns moduler. Detta systemmed moduler bör utformas så att det blir användbart för yrkesutbildning såväli gymnasieskola och vuxenutbildning som i grundläggandearbetsmarknadsutbildning. Modulprincipen avvisas i motion 1987/88: Ubl2 (m,fp,c)yrkande 3. Motionärerna anser att denna princip står i konflikt med deallmänna utgångspunkter för skolans utveckling som i övrigt redovisas ipropositionen. En modulindelad utbildning kan bli alltför specialiserad ochhämma elevernas utveckling, anför motionärerna. De hävdar att bredden inuvarande grundutbildning ger eleverna en god framtidsberedskap. Enligtmotionärerna bör konsekvenserna av de modidindelade kursplanerna iförsöksverksamheten analyseras och utredas redan i försöksverksamhetensinledningsskede. Utskottet konstaterar att storuppslutning från remissinstanserna föreligger kring ÖGY:s principerommodulindelade kursplaner i vad avser linjens karaktärsämne. Utskottet anser försin del att modulprincipen nu bör prövas i försöksverksamhet. Utskottet vill ilikhet med föredragande statsrådet framhålla att modulerna inte får blialltför begränsade så att helheten i olika utbildningsmoment går förlorad: Beträffande motionärernas begäran om utredning av konsekvensernaav modulprincipen utgår utskottet från att de i motionen aktualiserade frågornakommer att ägnas särskild uppmärksamhet såväl av den i propositionen nämndareferensgruppen som i utvärderingen av försöksverksamheten. Med det anfördaanser utskottet det inte vara erforderligt med en särskild utredning, varförmotion 1987/88: Ubl2 yrkande 3 avstyrks. 1 motion 1987/88: Ub9 (fp) yrkande 5 föreslås attmodulindelade kursplaner skall kunna tillämpas även / allmänna ämnen. Utskottet vill erinra om att undervisningen i de allmännaämnen, som är upptagna i den föreslagna timplanen för de yrkesinriktadestudievägarna i försöksverksamheten, skall följa kursplaner som är gemensammaför flera studievägar i gymnasieskolan. Undervisningen i t. ex. ämnetsamhällskunskap, som är obligatoriskt i timplanen i försöksverksamheten, skallfölja kursplanen för tvåårig social linje. I de allmänna ämnena sätts betyg ivanlig ordning enligt det grupprelaterade betygssystemet. Enligt utskottets uppfattning är ett system medmodulindelade kursplaner i de allmänna ämnena i enlighet med motionsyrkandetinte förenligt med principerna bakom det kompetensrelaterade modulsystemet ilinjernas karaktärsämnen och principerna för gällande betygssystem för allmännaämnen i gymnasieskolan. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub9yrkande 5. Betygssystemoch intagningsfrågor UbU 1987/88:31 Närdet gäller de delar av försöksutbildningen som kommer att vara uppbyggd avmoduler - nämligen karaktärsämnena - föreslås att varje elev i stället förtraditionella betyg i slutet av varje termin får ett kömpe-lensbevis, som gerinformation om vilka moduler eleven har avslutat med godkänt resultati sin utbildning. Kompetensbevisen skall innehålla en kort beskrivning avinnehållet i varje modul, om detta inte framgår av beteckningen. Vidareföresläs ett bedömningssystem med endast godkänt och icke godkänt.Kompetensbevisen kan därmed inte användas som urvalsinstrument. Imotion 1987/88: Ub7 (m) yrkande 4 avvisas det föreslagna bedömningssystemetför karaktärsämnet. Motionärerna föreslår i stället att eleverna även i dettaämne bör få ett graderat betyg. Utskottetansluter sig till föredragande statsrådets uppfattning att enkompetensrelaterad utbildning byggd på ett modulsystem, som avses bli samordnatmed såväl yrkesinriktad vuxenutbildning som grundläggandearbetsmarknadsutbildning och som avses ge förutsättningar , för en individualiseradundervisning, inte bör ha andra vitsord än godkänt och icke godkänt iförsöksverksamheten. I övrigt hänvisar utskottet till vad som anförts i frågani propositionen (s. 44-45). Mederinran om det aviserade regeringsuppdraget till SÖ och universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) att pröva och lämna förslag om hur urval till högreutbildning skall ske för elever i försöksverksamheten (propositionen s. 45)föreslår utskottet att avslår motion 1987/88: Ub7 yrkande 4. Isyfte att påverka den sneda könsfördelningen i gymnasieskolans yrkesinriktadestudievägar föresläs i propositionen att av intagningsplatsernainom försöksverksamhetens tekniskrindustriella linje och social service- ochomvårdnadslinje skall avsättas för flickor resp. pojkar. erinrar om att det - när det gäller den nu pågåendeförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade linjer - har gjorts en särskildsatsning på att rekrytera flickor till den industriella tekniska linjenselmekaniska gren. Föratt motverka traditionella yrkesval i gymnasieskolan förordas i motion 1987/88:Ub803 (fp) yrkande 6 vissa rekryteringsinsatser i vad avser intagningen tillgymnasieskolan av underrepresenterat kön i försöksverksamheten medvårdutbildning. Förslaget överensstämmer med det som presenteras ipropositionen. Motionärerna anför att kvoten av intagningsplatserna förpojkar är att betrakta som ett etappmål. Utskottetanser det angeläget att insatser görs för att rekrytera flera pojkar tillvårdutbildning. Med hänvisning till vad som anförts i propositionen finnerutskottet att motionärernas yrkande är tillgodosett, varför utskottetavstyrker motion 1987/88: Ub803 yrkande 6. Imotion 1987/88: Ub9 yrkande 3 begärs en revidering av yrkeslinjernas kursplanerfrån jämställdhetssynpunkt. Motionärerna anser att jämställd-hel.ffrågornamåste lyftas fram i det kursplanearbete som pågår inom SÖ i vadavser de yrkesinriktade studievägarna i gymnasieskolan i anslutning till dentreåriga försöksverksamheten. Utskottetvill hänvisa till vad föredragande statsrådet anför i propositio- UbU1987/88:31 nen (s. 56): Undervisningensuppläggning och arbetsorganisationen är därför enligt min mening särskiltangelägna frågor att uppmärksamma pä sådana yrkesinriktade studievägar därflickorna är i minoritet. Det är viktigt att flickorna, särskilt i början avutbildningen, möts av positiva förväntningar både i skolan och päarbetsplatsen. Utgångspunkten för flickorna, särskilt när det gäller tekniskainlärningsmoment, är ofta att de inte har samnia erfarenhetsbakgrund att byggapå som pojkarna. Det faktum att de har valt en otraditionell utbildning börvittna om deras seriösa avsikt med yrkesutbildningen. Detta bör tas till varasä snart som möjligt i utbildningen exempelvis genom att de får särskiltgrundlig handledning och färdighetsträning i vissa tekniska avsnitt. Motdenna bakgrund utgår utskottet frän att jämställdhetsaspekterna beaktas iarbetet med nya kursplaner för de yrkesinriktade studievägarna igymnasieskolan. Syftet därmed bör vara att främja otraditionella studieval tillgymnasieskolan. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1987/88: Ub9 yrkande 3. anför i propositionen att SÖ:s kursplanearbete för de yrkesinriktadestudievägarna inte bör bedrivas isolerat bransch- eller linjevis. Statsrådetavser föreslå regeringen att SÖ i anslutning till kursplanearbetet också får iuppdrag att senast den framlägga ett förslag till ny linjestruktufmed syfte att begränsa antalet linjer i gyrhnasie-skolan. I propositionen gesett exempel på en studievägsstruktur med sju olika studieorganisatoriskaområden. Förslageti propositionen till studievägsstruktur i gymnasieskolan tn. m. avvisas imotion 1987/88: Ub7 (m) yrkande 6. Motionärerna erinrar om ett liknande förslagmed breda ingångar och breda utbildningsvägar som är 1981 presenterades avgymnasieutredningen (SOU 1981:96) och som avvisades av flertaletremissinstanser. En sådan successiv specialisering, som föresläs ipropositionen, är enligt motionärerna slöseri med tid och resurser. Elevernavet i allmänhet vad de vill. Endast om studierna ges en inriktning mot detvalda yrket uppnås den kvalitet i studierna som bör eftersträvas. Utskottetkonstaterar att systemet med modulindelade kursplaner, vilket kommer atttillämpas i försöksverksamheten, kan ge förutsättning för större samordning avvissa yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. I övrigt anser utskottet detangeläget att avvakta dels resultatet av det aviserade regeringsuppdraget tillSÖ, dels utvärderingen av försöksverksamheten. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att avslår motion 1987/88:Ub7 yrkande 6. Idet exempel på linjestruktur som ges i propositionen finns bl.a. studie- 24 områdena industriteknikoch hantverksteknik. I hantverksteknik föreslås UbU 1987/88:31 ingå bl.a. beklädnadsleknisklinje. I motion 1987/88:Ubl4 (s) anförs att beklädnadsteknisk linje i ställetbör placeras i det industritekniska studieområdet. Motionärerna hänvisar bl. a. till SÖ:s preliminära beslut omstudievägar i försöksverksamheten, där textil-och beklädnadsteknisk linjeupptas med fyra grenar, nämligen textilteknisk, trikåteknisk,konfektionsteknisk och skinnteknisk gren. Utskottetär inte nu berett att ta ställning till frågor om den framtidastudievägsstrukturen inom yrkesutbildningen. Utskottet konstaterar emellertidatt beklädnadsbranschen har genomgått en mycket snabb strukturförändring undersenare är och har en hög teknisk nivå med avancerad datorteknik samteffektiva och moderna produktionsmetoder. Iavvaktan på resultatet av det i propositionen aviserade regeringsuppdragettill SÖ i vad gäller den framtida studievägsstrukturen inom yrkesutbildningenföreslår utskottet att avslår motion 1987/88: Ubl4. Kost- och konsumentkunskap, konsumtionsutbildning anför att flertalet remissinstanser i samband med . ÖGY:s förslagom en avveckling av konsumtionslinjen även behandlat kost- ochkonsumentkunskapens betydelse från både individens och samhällets synpunkt. Iflera motioner understryks vikten av kunskaper i ämnet kost- ochkonsumentkunskap. I motion 1987/88: Ub5 (c) yrkande 1 föreslås att detta ämnebör ingå i timplanen för linjerna i försöksverksamheten. I yrkande 2 i sammamotion och i mofionerna 1987/88:UblO (s), 1987/88:Ub302 (c) yrkande 3 och1987/88: Ub305 (c) yrkande 2 ges förslag till olika alternativa sätt att införaämnet kost- och konsumentkunskap på samtliga linjer i gymnasieskolan.Motionärerna anser att kunskaper om kost och hälsa, hushållning och konsumtionbidrar till den personliga och sociala kompetensen och har relevans för allaunder hela livet. Vidare anförs att goda matvanor och kunskaper om kostensinnehåll och sammansättning har stor betydelse för folkhälsan i värt land. Närdet gäller frågan i vilken utsträckning skolan skall ge eleverna kost-ochkonsumentkunskaper vill utskottet först hänvisa till vad utskottet anfört underinnevarande i sitt betänkande UbU 1987/88:7 om ämnet hemkunskap igrundskolan samt primär- och landstingskommunal gymnasieskolutbildning inomkonsumtionsområdet. Vidarevill utskottet i detta sammanhang peka på det kursplanearbete inom SÖ som bl.a. resulterat i en ny tim- och kursplan för omvårdnads-linjen iförsöksverksamheten (SÖ, läroplaner 1988:32). Pä grenen för social serviceinom omvårdnadslinjen upptas ämnet hushållning med totalt ochämnet hälsokunskap inom ramen för karaktärsämnet. På grenenför hälso- och sjukvård inom samma linje är motsvarande timtal 4,5 veckotimmarresp. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår mofionerna 1987/88: Ub5 yrkandena 1 och 2, 1987/88: UblO, 1987/88:Ub302 yrkande 3 och 1987/88: Ub305 yrkande 2. 1 tvåmotioner, väckta under den allmänna mofionstiden, nämligen UbU 1987/88:311987/88:Ub216 (c) och 1987/88:Ub305 yrkande 3, avvisas ÖGY:s förslag omavveckling av konsumtionslinjen i gymnasieskolan. Motionärerna föreslär istället en sammanslagning av konsumtionslinjen och den tvååriga sociala linjenmed hänvisning till SÖ:s förslag i anslagsframställningen för budgetåret1988/89. Förutom att gymnasieskolan även i fortsättningen skall kunna erbjudaeleverna en bra konsumtionsutbildning anförs som skäl för en sammanslagning attkonsumtionslinjen och sociala linjen båda har haft allt färreförstahandssökande elever och att en sammanslagning av dessalinjer skulle vara ett bättre alternativ än en eventuell nedläggning. I motion1987/88: Ub246 (fp) yrkande 28 och 1987/88: Ub397 (fp) föreslås att enförsöksverksamhet startas med en treårig utbildning inom konsumtionsområdet. Iniotion 1987/88: Ub9 yrkande 4 anförs att en ny konsumtionsutbildning bör kunnaerbjudas eleverna i gymnasieskolan /90. Beträffande konsumtionslinjens ställning i gymnasieskolananser utskottet mot bakgrund av det utredningsarbete som aviseras ipropositionen och som skall vara slutfört senast den att riksdageninte nu bör ta ställning i frågan, varför utskottet föreslår att riksdagenavslår motionerna 1987/88:Ub9 yrkande 4, l987/88:Ub216, 1987/88:Ub246 yrkande28, 1987/88: Ub305 yrkande 3 och 1987/88: Ub397. I tre motioner behandlas specialkurserna inomkonsumtionsområdet. I motionerna 1987/88: Ub218 (m) yrkande 2 och 1987/88:Ub232 (c) erinras om ÖGY:s förslag om bl.a. ett slopande av degrundskoleanknutna specialkurserna. Detta skulle även gälla konsumtionsområdetoch därvid drabba verksamheten vid vissa gymnasieskolor ochlanthushållsskolor. Mot bakgrund av det ökade intresset för kostfrågor,framhåller motionärerna, bör dessa skolor bibehållas och utvecklas. Olikaformer av korta kurser och påbyggnadskurser bör kunna bredda elevunderlaget. Imotion 1987/88:Ub305 yrkande 6 föresläs att specialkurser i kost, hälsa och hushållningbör anordnas i alla gymnasieregioner. Utskottet utgår från att anordningen med specialkurser vidnyssnämnda gymnasieskolor och lanthushållsskolor kommer att finnas kvar ävenvid ett system med treårig yrkesutbildning och att det utredningsarbete, somaviseras i vad gäller konsumtionslinjen, även kommer att omfatta de imotionerna berörda specialkurserna inom konsumtionsområdet. Med det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna 1987/88: Ub218 yrkande 2,1987/88: Ub232 och 1987/88: Ub305 yrkande 6. Hjälp till elever med svårigheter I motion 1987/88: Ub9 (fp) tas frågan om hjälp till elevermed studiesvårig heter upp. Motionärerna anser att organisationen i gymnasieskolan bör vara så flexibel som möjligt för att tillgodose dessa elevers behov. Skolans uppföljningsinsatser och olika anordningar i anslutning därtill får enligt motionärerna inte isoleras frän gymnasieskolan i övrigt. Resurserna för de koinmunala uppföljningsinsatserna bör enligt motionärerna samordnas 26 med gymnasieskolans övrigaverksamhet (yrkande 8). Motionärerna anför UbU 1987/88:31 vidare att s. k.introduktionskurser bör anordnas för vissa elever med studiesvärigheter(yrkande 6). Denna typ av introduktionskurser bör kunna utgöras av"moduler" från flera olika yrkesinriktade studievägar. De är på säsätt flexibla och kan anpassas till varje elevs förutsättningar. Utskottetvill i likhet med föredragande statsrådet understryka vikten av att elevernasförstahandsval till studieväg i gymnasieskolan tillgodoses i så storutsträckning som möjligt. Det förslag om slopande av sektorsramarna (prop.1987/88:102), vilket utskottet senare kommer att ta ställning till (UbU1987/88:16), torde vara av stor betydelse i detta avseende. Utskottethar erfarit att de nämnda introduktionskurserna anordnas av vissa störrekommuner inom ramen för det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar under18 år (skollagen 1985:1100, ändrad senast 1986:1193, 3 kap. 18 §).