bet · GB01SoU15 · 1987-12-31 00:00:00 — om bidrag till social hemhjälp m.m. (prop. 1987/88:100bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1987/88:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /89 såvitt avser punkten G 1. Bidrag till social hemhjälp. I anslutning till medelsanvisningen behandlar utskottetett antal motionsyrkanden (m, fp, c. vpk) oni ålderdomshemmen och om reglernaför statsbidrag lill social hemhjälp. Utskottet ullalar bl. a. att del råderpolitisk enighet om att ålderdomshemmen kommer att behövas även i fortsättningeninom äldreomsorgen liksom servicehusboende, eget boende och långtidssjukvård. Belräffande statsbidraget lill social hemhjälp föreslårutskottet all stalsbidragsreglerna ändras sä alt bidrag utgår även tillålderdomshem. Enligt utskottets förslag skall statsbidrag utgå med 34 000 kr.per årsarbetare inom såväl social hemtjänst som ålderdomshem, varvid delnuvarande schablonbidraget om . per pensionär slopas. Det nya systemetföreslås träda i kraft . föreslås vissaövergångsregler innebärande att de kommuner som förlorar pä omläggningen garanteras samma bidrag som de skulle ha fåll enligl nuvarande regler.För de kommuner som vinner på omläggningen föreslås en treårig genomförandeperiod.Slutligen föreslås alt ytterligare 100 milj.kr. tillförs kommunerna förvartdera av för personalutvecklande åtgärder inomäldreomsorgen. Bakom utskottets förslag står dess s-, m-, fp- och c-ledamöter.Vpk-ledamoten reserverar sig till förmån för vpk:s förslag. Ulskoltet behandlar även ett antal andra molionsförslag(s, m, fp, c, vpk) om olika frågor inom äldreomsorgen. Mot utskottets beslut beträffande vård och behandling avåldersdementa reserverar sig utskottets m-, c- och fp-ledamöler. M- ochc-ledamöterna reserverar sig mol utskottets beslut beträffande avveckling avinstitutions-platser och de äldre som resurs. Vidare reserverar sig utskottetsm-ledamöter mot utskottets beslut belräffande taxor för social hemhjälp m.m.,ändring av socialtjänstlagen, valfrihet inom äldreomsorgen, nedläggning avenskilda sjuk- och vårdhem, allmänna råd om demenssjukdomar och valfrihet ochenskilda alternativ vid vård av åldersdementa. Fp-ledamöterna reserverar sigmol beslutet beträffande ombyggnad inom vårdinstitutioner och enhetligaavgifter för social hemhjälp och valfrihet inom äldreomsorgen. C-ledamöternareserverar sig mol beslutet beträffande stöd för an-höriginsalser. I Rik.sdagen 1987/88. FEMTEHUVUDTITELN SoU 1987/88:15 Regeringen har i proposition 1987/88:100 bil. 7 underpunkt G 1 (s. 119-120) föreslagit alt lill Bidrag till socialhemhjälp för /89 anvisa ett förslagsanslag av 2 . 1987/88:So201 av och () vari yrkas 1. alt riksdagenbegär all regeringen lar förnyade kontakter med ochinvandrarorganisationerna angående äldre invandrares boende och service ienlighet med det anförda, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt ge de baltiska invandrarna och/eller fiyktingarna förtur i detta arbete. 1987/88:So202 av m. fl, (s) vari yrkasalt hos regeringen begär alt åläggs vidta åtgärder,t. ex. på utbildningsområdet, syftande till alt personalen inom hemtjänstenbättre skall kunna bedöma och hantera misshandelsfall av den art som redovisasi motionen. 1987/S8:So203 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär en översyn avvillkoren för hem sjukvårdsbidragen som syftar till att detta bidrag berättigar lill sjukpenning, tilläggspension och semesterlön, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allhemsjukvårdsbidragen bör ersättas med ett anställningsförhållande som därmedger räll lill sociala förmåner, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om attersättningen till vårdarna bör utformas så all den blir lika över hela landet, 1987/88:So204 av m. fi. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom äldres och handikappades rätt all välja service. Motiveringen återfinns imotion Fi5()l. 1987/88:So206 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrade statsbidragsregler vad gällerden pri-märkommunala äldreomsorgen så att de nu angivna bidragsreglerna blirneutrala i förhållande lill vårdform i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:So210 av m. fl. (m) vari yrkas, såvitthär är i fråga, 1. all som sin mening ger regeringen lill kännaalt institutions-platser inte skall få avvecklas snabbare än hemvården - bådesocial hem-hjälp (hemtjänst) och hemsjukvård hinner byggas ut. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen SoU 1987/88:15anförts om nödvändigheten av valfrihet och flexibilitet i . 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna alt, om inkomstrelaterade taxoranvänds för social hemhjälp, dessa skall relateras lill nettoinkomsten, inkl.bostadstillägg, efter skall, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna all ålderdomshemmen inte skallavvecklas ulan finnas kvar i moderniserad form i enlighet med vad i motionenanförts, 5. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna att reglerna för statsbidragen lillsocial hemhjälp bör ändras så alt missgynnandet av ålderdomshemmen upphör, 7, all hos regeringen begär förslag lill sådanaändringar i socialtjänstlagen all den enskildes valfrihet stärks i enlighet med vad i motionen anförts. 8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en fortsatt nedläggning av enskilda sjuk- och vårdhem bör bringas att upphöra och att den personella och fysiska resurs som denna sjuk- och vårdhemsverksamhel representerar skall tillvaratas. 1987/88:So212 av m. fl. (c) vari yrkas,såvitt här är i fråga, 1. att hos regeringen begär förslag omstatsbidrag till personalkostnader vid ålderdomshem i enlighet med delanförda, 4. all riksdagenhos regeringen begär förslag om stöd för anhöriginsalser i enlighet med delanförda, 5. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts belräffande deäldre som en resurs, 8. all hos regeringen begär initiativ innebärandeatt de oklarheter som råder i den praktiska hanteringen beträffandehuvudmannaskapsfrågor i vård och omsorg om de äldre elimineras. 1987/88:So217 av och () variyrkas alt hos regeringen begär förslag om statsbidrag lillpersonalkostnader vid ålderdomshem i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88:So228 av m. fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vård och behandling av åldersdementa. 1987/88:So234 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om en översynav behovet av en klarare kompetensfördelning mellan kommun och landstingavseende boendet för äldre, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om altkommunerna bör tillämpa enhetliga avgifter för den sociala ochnormala hyror för boende på ålderdomshem. 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om neutralaregler för statsbidrag till social hemtjänst, 4. att riksdagenbeslutar om ett femårigi stimulansbidrag om 100 milj. kr, per budgetår i syfteatt stimulera ombyggnaden av institutioner så alt rätten till egetrum kan förverkligas i hela landet före mitten av , SoU 1987/88:15 5. att för nästkommande budgetår beviljar ettstimulansbidrag om 100 milj. kr. för ombyggnad av institutioner (den slutnaäldrevården) i syfte att förverkliga rätten till eget rum. 1987/88:So240 av m. fl. (vpk) vari yrkas altriksdagen hos regeringen begär förslag om statsbidrag till driften avålderdomshem enligl de förutsättningar som anges i motionen. Motiveringenåterfinns i motion A225. l987/88:So247 av m. fi, (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ombehovet av en plan för vård och boende för åldersdementa. 1987/88:So248 av () vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser för bevarande av ålderdomshemmen. 1987/88:So261 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om statsbidrag lill den kommunala , 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att äldeomsor-gen bör handhas av enhuvudman. 1987/88:So262 av m. fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom UHÄ:s uppdrag att utreda hur tillgången på tvåspråkig personal skall kunnaförbättras. Motiveringen återfinns i motion Sf534. 1987/88:So269 av () vari yrkas alt riksdagenhos regeringen begär förslag till statligt flyttningsbidrag för att underlättaanhöriganställning. 1987/88:So276 av m, fl. (e) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om statsbidrag tillpersonalkostnader vid ålderdomshem i enlighet med det anförda. 1987/88:So477 av m. fl. (rh) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande lämpligvårduppbyggnad med länsvis samlad medicinsk utredningsresurs, rörligaöppenvårdsleam, dagsjukvård kombinerad med eget boende samt gruppboende, 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avvalfrihet och mångfald vad gäller utformningen av vårdkedjor och alternativavårdformer för demenssjuka, 3. alt somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enskildaalternativ vad gäller vårdhem och sjukhem skall tillvaratas i samband med vårdav demenssjuka, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna alt bör utarbetaallmänna råd i frågor om demenssjukdomar. Utskottet SoU 1987/88:15 Bevarande av ålderdomshemmen m.in. I motion So2IO av in. (m) hemställs altriksdagen ger regeringen till känna att ålderdomshemmen inte skall avvecklasulan finnas kvar i moderniserad form (yrkande 4). I motion So248 av () hemställs om insatserför att bevara ålderdomshemmen. har vid flera tidigare tillfällenbehandlat frågor om äldres boendeförhållanden, i belänkandet SoU1986/87:18 s. 6-9. Utskottet har därvid uttalat att samhället bör sträva efteratt inom ramen för ett eget boende kunna erbjuda olika omsorgsnivåer alltefterde boendes individuella behov och önskemål, men all det även i fortsättningenbehövs en boendeform där mer omfattande tillsyn och omvårdnad kan ges. Utskottetsuppfattning har således varit alt det behövs en mellanform inomäldreomsorgen vilken ligger mellan å ena sidan eget boende/ servicehusboendeoch å andra sidan vård inom långtidssjukvården och som uppfyller kraven både påen god bostad och på en god omsorg. I årets budgetproposition framhåller (s. 113) föredragandestatsrådet att ålderdomshemmen skall finnas kvar som en mellanform mellan egetboende och långtidssjukvård. Det nämns vidare alt regeringen under våren 1988kommer alt förelägga förslag om riktlinjerna för den framlidaäldreomsorgen. Utskottet konstaterar all del råder politisk enighet omatt ålderdomshemmen kommer att behövas även i fortsättningen inomäldreomsorgen, liksom servicehusboende. eget boende och långtidssjukvård.Utskottet kommer i det följande (s. 7 f.) att föreslå vissa ändringar istatsbidragssystemet så att bidraget blir likvärdigt i förhållande tillomsorgsform. har föreslagitriksdagen att bostadslån skall kunna ulgå även till nybyggnad av ålderdomshemfr. o. m. den (BoU 1987/88:12). har beslut fattats om attbidrag skall kunna utgå lill ombyggnad av ålderdomshem. vill tillägga att det är viktigt attombyggnaden av ålderdomshem handläggs med varsamhet och med hänsyn till delomsorgsbehov som måste tillgodoses. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet syftet medmotion So210 (m) yrkande 4 och motion So248 (fp) tillgodosett och avstyrkerdärför motionsyrkandena. 1 motion So210 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna alt instilulionsplatser inte skall fäavvecklas snabbare än hemvården - både social hemhjälp och hemsjukvård - hinnerbyggas ut (yrkande 1). Bosladsslyrelsen och har nyligenpresenterat en delrapport om de äldres boende. kommer en slutrapport med uppgifter också om handikappades och långtidssjukas boende. Av delrapporten (s. 4) framgår bl. a, all antalet platser vid ålderdomshem f successivthar minskat med sammanlagt drygt 11 000. har kom- SoU 1987/88:15munerna ökat antalet servicebostäder med nästan 20 000, Kommunerna planerar altminska antalet platser på ålderdomshem med 6 700 under åren 1988 och 1989.Antalet nya servicebostäder planeras till ca 10 500. Del konstalerasockså att koinmunerna planerar en snabb utbyggnad av gruppboenden för äldre,främst åldersdementa personer. Ulskoltet delar motionärernas uppfattning all hemtjänstenoch hemsjukvården måste byggas ut i takt med all allt fler äldre människorbereds möjlighet till ett eget boende. Utskottet har inhämtat alt regeringen iden äldrepolitiska propositionen kommer att presentera en prognos över antalettillgängliga platser inom olika boende- och vårdformer saml i anslutning lilldet redogöra för sina överväganden. Utskottet vill även erinra om vad som ovananförts beträffande ombyggnaden av ålderdomshem. Med hänvisning lill del anförda anser ulskoltet inte attmotion So210 (m) yrkande 1 påkallar något uttalande. Motionenavstyrks således såvitt nu är i fråga. Statsbidraget till social hemhjälp I budgetpropositionen (s. 120) föreslås 2 723 540 000 kr.under anslaget G 1, Bidrag lill social hemhjälp. Från anslaget betalasstatsbidrag till kommunernas kostnader för social hemhjälp åt äldre, handikappadeoch barnfamiljer. Statsbidraget består av två delar. Det är dels enprestations-relaterad del i form av ett bidrag av . förvarje årsarbetare inom den sociala hemhjälpen, dels etl schablonbidrag påmellan 250 och . per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer.Från anslaget utgår dessutom 20 milj.kr. för utvecklingsinsatser inom äldreomsorgen.Enligt reglerna för statsbidraget måste hemhjälpen avse personer som har egenbostad. Detta innebär all bidrag per årsarbetare inte utgår för personal vidålderdomshem av traditionell typ. Från anslaget anvisas också särskilda medelför utveckling och förnyelse av den sociala hemhjälpen. Föredragande statsrådet anför (s. 120) att en höjning avstatsbidraget bör ske i avvaktan på att en långsiktig lösning avkostnadsfördelningen mellan stal, landstingskommuner och kommuner kangenomföras. Schablonbeloppet per ålders- och förtidspensionär föreslås därförhöjt lill . I motionerna So206 av in. (m), So210yrkande 5 av m. fl. (m). So2l2 yrkande I av rn. (c), So2l7 av och (båda c), So234 yrkande 3 av m. fl. (fp), So240 uv m. fl. (vpk). So261 yrkande I av () och So276 av m. fl. (c) tas upp frågan om viss förändring av reglerna för statsbidragen lill social hemhjälp. Enligl de borgerliga motionärerna bör samma statsbidrag utgå för personal på ålderdomshem som för den hemtjänslpersonal som arbetar i och enskilda hem, I motionen kommunisterna begärs driflsbidrag till ålderdomshem som uppfyller vissa standardkrav, Driftsbi dragel får dock inte minska statsbidraget lill ulan bör ulgå som etl särskilt anslag för ålderdomshemmen. Socialutskottethar tidigare vid ett stort antal tillfällen med anledning av SoU 1987/88:15olika motionsyrkanden behandlat frågor om finansiering av ålderdomshem ochstatsbidrag till verksamheten, senast i del av godkända betänkandetSoU 1986/87:18 s. 9-10. Därefter har frågan behandlats i äldreberedningensslutbetänkande (SOU 1987:21) Äldreomsorg i utveckling. Beredningen avvisade (s.184185) därvid ett förslag alt statsbidraget tilU social hemhjälp även skulleomfatta verksamheten vid ålderdomshem. Enligl äldreberedningen skulle en sådanomläggning medföra betydande omfördelningar mellan kornmunerna. De kommunersom har byggt ut sin hemtjänst skulle få minskade bidrag till sin äldreomsorg,medan bidragen lill kommuner med relativt sett stora resurser bundna iålderdomshem skulle öka. Utskottet gör följande överväganden. Utskottet konstaterar att del råder politisk enighet omall ålderdomshemmen kommer att behövas även i fortsättningen inomäldreomsorgen, liksom servicehusboende. eget boende och långtidssjukvård. Medett sådant principiellt synsätt finns det anledning all nu göra vissaändringar i statsbidragssystemet så att bidraget blir likvärdigt i förhållandelill omsorgsform. Ett statsbidrag som är likvärdigt i förhållande tillomsorgsform kan konstrueras på olika sätt. Utskottet anser del för sin delväsentligt att statsbidraget utformas så all det verkligenstimulerar kommunerna all bygga ut äldreomsorgen och då framför allt den del aväldreomsorgen som avser den personliga omvårdnaden och omsorgen. Ett sådantbidrag gynnar i första hand de kommuner som har en utbyggd sådan omsorg ochökar i takt med att kommunerna bygger ut social hemhjälp och/eller omsorg iålderdomshem. Det anförda innebär att utskottet förordar ett statsbidrag somknyts till den personal som är anställd för omvårdnadsuppgifler inomäldreomsorgen, dvs. såväl inom social hemtjänst som vid ålderdomshem. Personalkretsenbör avgränsas på samma sätt som enligt 3 § förordningen (1983:944) omstatsbidrag lill social hemhjälp: När det gäller bidragets storlek vill uiskottei erinra omatt det utgår ett bidrag om . per årsarbetare inom densociala hemhjälpen. Utskottet anser det rimligt att utgå från delta belopp äveni fortsättningen. Om statsbidraget skall kunna hållas inom en i princip oförändradmedelsram blir del dock - om årsarbetarbidraget skall kunna utsträckas ävenlill motsvarande personal vid ålderdomshemmen - nödvändigt all avveckla detschablonbidrag per pensionär som utgår parallellt medårsarbetarbidraget. En sådan omläggning får em£:llerlid anses godtagbar medutgångspunkt från de principiella synpunkter på statsbidragets funktion somutskottet ovan redovisat. Enligt utskottets mening bör statsbidrag alltså ulgå med34 . per årsarbetare bland vårdpersonal inom såväl somålderdomshemmen, varvid det nuvarande schablonbidraget per pensionär slopas.Liksom tidigare bör 20 milj.kr. utgå för utvecklingsinsatser inom äldreomsorgen.Del nya systemet bör träda i kraft . Utskottet konstaterar att den nu föreslagna omläggningenav statsbi draget medför etl ökat bidrag för vissa kommuner och ett minskal bidrag ' för andra.Dessa effekter bör enligt utskottets mening lindras så att inte SoU 1987/88:15förändringen får negativa följder för äldreomsorgen. Utskottet anser därför attde kommuner som förlorar på omläggningen efter de nyareglernas genomförande bör garanteras samma bidrag som de skulle ha fått enligtnu gällande regler, dvs. räknat efter etl bidrag av . per årsarbetareinom den sociala hemhjälpen samt ett schablonbidrag av . per pensionär.Inför del tredje årel, då de nya reglerna slår igenom helt, får frågan prövasom man kan undvika all vissa kommuner får minskat statsbidrag. När det gällerde kommuner som vinner på omläggningen bör också vissa jämkningar göras. Detförsta årel bör bidraget således öka med en tredjedel av skillnaden mellanbidrag enligt de nya reglerna och bidrag enligl nuvarande regler. Del andraårel bör bidraget öka med två tredjedelar av skillnaden för alt sedan dettredje året slå igenom fullt ut. Utskottet föreslår vidare alt 100 milj.kr. tillförskommunerna för vartdera av för personalulvecklande åtgärderinom äldreomsorgen. Dessa medel bör fördelas mellan kommunerna efter sammaprinciper som gäller för schablondelen av statsbidraget. Utskottet vill tillägga att det i budgetpropositionenaviserade resurstillskottet om 275 rnilj.kr. fr. o. m. är nödvändigtför alt den av utskottet förordade omläggningen skall kunna genomföras. Ulskoltet vill slutligen erinra om att regeringen aviseraten proposition om den framtida äldreomsorgen, vilken bl. a. avses ta upp frågorom kompetensfördelningen mellan landstingskommuner och kommuner vad gälleräldreomsorgen. Det är självklart alt förändringar i sådana hänseenden måstepåverka statsbidragssystemets utformning. Skulle besluta omändringar i fråga om huvudmannaskapet för olika funktioner inom äldieomsorgenmäste del alltså göras en förutsättningslös översyn av de slatsbidragsreglerutskottet nu föreslagit, så att slatsbidragsregler anpassade lillhuvudmannaskapsförändringarna kan träda i kraft med dessa. Utskottetutgår dock från alt även etl eventuellt nytt statsbidrag förblir neutralt iförhållande till olika boende- och vårdformer. Vad utskottet nu anfört om nya regler för bidrag lillsocial hemhjälp mm. bör med anledning av samtliga här aktuella motioner gesregeringen till känna. Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionensförslag till medelsanvisning under punkten G I, Bidrag till social hemhjälp,vilken avser förhållandena under , Utskottet erinraremellertid om all del i budgetpropositionen aviserade tillskottet om 275milj.kr. måste tillföras anslaget fr. o. m. nästa budgetår. Med hänsyn till de föreslagna justeringarna avstalsbidragsreglerna bör anslaget i fortsättningen betecknas Bidrag lill socialhemhjälp, ålderdomshem, m.m. Kompetensfördelningenmellan kommuner och landsting SoU1987/88:15 I motion So2l2 av m. fl. (c) begärs att deoklarheter som råder i den praktiska hanteringen beträffandehuvudmannaskapsfrågor i vård och omsorg om de äldre elimineras.Ansvarsfördelningen måste ut på ett sådant sätt alt den enskilde intekommer i kläm. En redovisning bör enligl motionärerna lämpligen ske i denäldrepolitiska propositionen (yrkande 8). I motion So234 av m. fl. (fp) anförs allen klarare kompetensfördelning mellan landsting och kommuner där kommunernasvarar för boendel har många fördelar. Motionärerna förutsätter all regeringeni den aviserade propositionen om äldreomsorg lägger fram förslag om klararekompetensfördelning mellan kommuner och landsting (yrkande I motionSo261 av () yrkas alt ger regeringen lill kännaatt ansvaret för omsorg och vård av äldre bör ligga under en huvudman,nämligen primärkommunen (yrkande 2). 1 budgetpropositionen (s, 113) anförs alt det mellanberörda huvudmän, landstingskommuner och kommuner, bör finnas en sådanansvarsfördelning och samordning av insatserna för äldre, att den enskilde interiskerar att få otillräcklig service eller vård på grund av otydligaansvarsförhållanden eller bristande samarbete. Enligt budgetpropositionen böransvaret för olika delar av äldreomsorgen därför preciseras och verksamhetensamordnas bättre än . Del anförs vidare (s. 114) att regeringen isamband med den äldrepolitiska propositionen avser alt återkomma till fråganom en långsiktig lösning av kostnadsfördelningen mellan stal. Utskottet anser all de synpunkter som förs fram imotionerna Sö212 och So234 är riktiga. Som också framhålls ibudgetpropositionen är del nödvändigt att få en klarare ansvarsfördelning ochen bättre samordning av insatserna för de äldre. Den enskilde skall intebehöva riskera att få otillräcklig service eller vård på grund av en oklarkompetensfördelning. Som framgår av motionerna kommer den aviseradeäldrepoliliska propositionen att ta upp frågan om kompetensfördelning mellankommuner och landsting. Utskottet, som anser syftet med motionsyrkandenatillgodosett, avstyrker sålunda motionerna So212 yrkande 8 (c) och So234yrkande 1 (fp). Inte heller bör motion So261 yrkande 2 (c) föranleda någonriksdagens åtgärd ulan avstyrks. I motion So234 av m. fl. (fp) hemställsdels att beslutar om ett femårigi stimulansbidrag om 100 rnilj.kr.per budgetår för ombyggnad av flerbäddsrum lill enbäddsrum inom institutionerna(yrkande 4), dels alt för /89 för delta ändamålbeviljar 100 milj,kr. (yrkande 5). \' 1987/88. Socialstyrelsenhar per gjort en inventering av miljö och SoU 1987/88:15 socialaförhållanden vid institutioner för äldre, handikappade och långlids-sjuka.Inventeringen redovisas i rapporten bo på institution (Socialstyrelsenredovisar 1987:12). Av den framgår bl. a. att vid ålderdomshemmen har nästanalla tillgång till ett eget rum. Inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstördaär majoriteten av antalet platser - ca 6 000 av totalt 8 400 platser ienkelrum. Inom somatisk långtidssjukvård och psykiatri är förhållandenaannorlunda. Inom den somatiska långtidssjukvården var ca 14 000 av totalt 52000 platser i enkelrum. Inom psykiatrin fanns ca 8 000 platser av totalt 23 000i enbäddsrum.