bet · GB01TU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessutom skapar vägtrafikenbullerproblem i tätorter och längs stora vägar, liksom flygtrafiken gör detkring de största flygplatserna. Vi delar utskottels uppfattning alt miljöbelastningen fråntransportsystemet måste minska. Därigenom kan man bidra till att uppfyllasådana grundläggande hälso- och miljökrav som kampen mot luftföroreningar ochförsurning ställer. Målet måste vara alt kraftigt minska de skadliga utsläppenfrån transportsystemet, begränsa bullerstörningarna och minska fordonensenergiförbrukning. Vi ansluter oss därmed till den allmänna syn påtrafikpolitikens utformning i miljöhänseende som utskottet anlägger men vill -i likhet med jordbruksutskottet - ytterligare betona betydelsen av både reningvid källan och infrastrukturella förändringar av trafiksystemen: Begränsning av energiförbrukningen och av skadeverkningarna av trafikens avgasutsläpp (mom. 5) och (båda fp) anför: Av de inhemska föroreningarna från trafiken slårvägtrafiken för av kväveutsläppen, av kolväteutsläppen ochen ansenlig del av tungmetallerna. har slagit fast att kväveutsläppen måste minskamed . Illavarslande är att utsläppen har ökat bl.a. på grund av vägtrafiken och flygtrafiken. Mätningar visar att minskningen för hela inte kommer att överskrida . Vi vill i sammanhanget erinra om vad som sägs ifolkpartiets miljöpolitiska partimotion som behandlas av jordbruksutskottet. Idenna motion framhåller vi det nödvändiga i att kväveutsläppen minskar mellan 1980 och fram mot . Detta kan bl.a.ske genom katalytisk avgasrening även på äldre vägtrafikfordon. En miljövänligare flygtrafik (mom. 10) och (båda fp) anför: Vi vill - i likhet med utskottet - fästa särskild vikt vidalt trafikslagen belastas med kostnaderna för den miljöpåverkan de ger upphovtill. Förutom att denna princip ger en större rättvisa mellan de olikatrafikslagen bör den kunna utgöra ett viktigt incitament för all minskatrafikens negativa miljöpåverkan. Även flyget bör sålunda betala en miljöavgift som står ipi-oportion till det enskilda flygplanets avgasutsläpp. Vi anser att detta ärett steg i rätt riktning. Det är angeläget att miljöavgiften är så hög och såutformad att den /88:23 stimulerar övergången till miljövänligareflygplan. Som vi framhåller i reservation 6 i anslutning till trafikutskottetsbetänkande /88:22 om luftfart är det viktigt att miljöavgiften ärdifferentierad. Vi anser att hela poängen med miljöavgifter går föriorad, om desom anpassat sin utrustning drabbas i samma utsträckning som dem som inte gjortdet. Användande av miljöförbättrande motorer och av moderna och meramiljövänliga flygplan bör sålunda medföra lägre avgifter. En miljövänligare flygtrafik (mom. 10) (vpk) anför: I en reservation i anslutning till trafikutskottetsbetänkande /88:13 om trafikpolitikens mål och inriktning har jag,framhållit att den svenska luftfartens snabba expansion måste brytas. Ettviktigt skäl är flygtrafikens sent uppmärksammade men stora miljöskadligaeffekter: bullret men kanske främst luftföroreningarna. Det räcker heller intemed alt utgå från miljöeffekter som är klart kända. Den globala oron förstörningar i stratosfären (ozonskiktet) reser särskilda varningar inför utsläppsom sker på hög höjd. Det är positivt alt regeringen, genom förslaget tillmiljöavgifter på flygtrafiken godtar principen om överföring av medel frånflyget till miljövänligare transportsält, men summorna är symboliska,och propositionen förutsätter också en fortsatt stark expansion avinrikesflyget. Miljön vid (mom. 26) Per Stenmarck, och (alla m)anför: Vi delar utskottets bedömning att det är angeläget attspridningen av kemikalier för avisning av landningsbanor och flygplan minskar.Det är tillfredsställande att ett arbete i detta syfte pågår inomluftfartsverket. Det är också riktigt att en miljöavgift skall få tas ut påflygtrafiken. Avgiften bör som föreslås i motionerna T18 (m) och T83 (m) fåanvändas i sin helhet till miljöförbättrande åtgärder inom luftfartens område.Inkomster av en miljöavgift bör alltså kunna användas direkt till åtgärder somminskar riskerna för miljön vid användning av glykol och urea på flygplatserna. Sådana problem har uppmärksammals för del men görsig också gällande i anslutning till andra flygplatser i landet. 1987/88:3 y ommiljöaspekter på trafikpolitiken (prop. 1987/88:50) har berett jordbruksutskottet tillfälleatt yttra sig över dels vissa under allmänna motionstiden väckta motioner,dels proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet. såvitt avserbilaga 1, dets vissa med anledning av propositionen väckta motioner, alltsåvitt propositionen i nämnda del och de angivna motionerna avserjordbruksutskottets bered-ningsornräde. 1 yttrandetbehandlar utskottet följande fristående motioner 1987/88: Jo70l avtredje vice talman (), Jo714 avEva och (), Jo767 avOlof m.fl. (c) yrkande 16, T2()2 avBengt m.fl: (fp), T227 avStig Josefson m.fl. (c) yrkande 1., T321 avElving och () yrkandena 1 och 3, T41() avAlf (), T416 avLars m.fl. (vpk). T427 avKarl-Erik Svartberg m.fl. (s), T933 avPär m.fl. (c), ochföljande med anledning av propositionen väckta motioner 1987/88: T27 avBerit m.fl. (s) yrkande 2. T48 avOlof m.fl. (c) yrkandena 1. 4-8, 24, T65 avIngemar m.fl. (fp) yrkandena 1 och 4, T66 av LarsWerner m.fl.(vpk) yrkandena 3. 34, 36. 37 och 41. T69 avKarl-Erik m.fl. (vpk). T75 avBörje Stcnssdii och () yrkandena 1-3. T83 aRolf Clarkson m.fl. (m) yrkande 7. T84 avRolf Clarkspn m.fl. (m) yrkande 17, /88:23 Bilaga T85 av m.fl.(m) yrkandena 3, 5-7, 9 och 22, T89 av m.fl. (m) yrkandena 7 och 10, T95 av () yrkande 11. Med utskottets yttrande överlämnas även motionerna Jo701,Jo714 och Jo767 yrkande 16 till trafikutskottet för beredning. Utskottetyttrar sig i detta sammanhang, icke över motionerna T65 , yrkandena2 och 3, T66 yrkande 35, T85 yrkandena 1, 4 och 8 samt T95 yrkande 14. Nämndamotionsyrkanden rör avgasrening på fordon och ingår i jordbruksutskottetsberedningsområde. Utskottet hemställer att trafikutskottet överlämnar dem,eventuellt tillsammans med eget yttrande, till jordbruksutskottet förberedning. Utskottet kommer i det följande att avge yttrande övermiljöaspekterna på trafikpolitiken och följer därvid i stort samma dispositionsom miljöavsnittet - kap. 6 Miljö och energi - i propositionen. Miljöfrågornabehandlas i propositionen även i anslutning till resp. sakområden. I den mån motionernager anledning härtill kommer utskottet vid sin granskning in även på dessaandra avsnitt av propositionen. Regeringen föreslår i propositionen, såvitt avser avsnitt6 Miljö och energi, dets att yttrar sig över vad som anförtsbeträffande bidrag till inköp av avgasrenade lastbilar och bussar inom en totalram av 450 milj. kr., dels även att tar del av vad som i övrigtanförts om miljö och energi. Syftet med trafikpolitiken är, som kommunikationsministernframhåller i propositionen, att ge grundläggande riktlinjer och utgångspunkterför allmänhetens, företagens och olika samhällsorgans beslut i transport- ochtrafikfrågor. Det finns därvid anledning att skilja mellan utformningen avtransportsystemet på som en följd av investeringarna i systemet ochden påverkan på trafiken och utnyttjandet av trafikanläggningar som är aktuelli ett kort perspektiv. Det övergripande målet för samhällets trafikpolitik skallenligt propositionen vara att erbjuda medborgarna och näringslivet i landetsolika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Transportsystemet skall utvecklasså att en god miljö och hushållningen med naturresurser främjas. Inriktningen på lång sikt när det gäller trafikensmiljöeffekter skall vara att radikalt minska de skadliga utsläppen fråntransportsystemet. föroreningarskall begränsas, nationellt och internationellt, trll vad naturen TU1987/88:23 tål. När det gäller trafikpolitikens inriktning betonas ipropositionen att konsumenterna skall ges valfrihet beträffande utnyttjandet avolika trafik-medel. Samhället skall ha ansvaret för trafikanläggningarna menvarken eller regeringen kan annat än i undantagsfall ta ställningtill enskilda åtgärder i transportsystemet. En långtgående delegering tillolika verk och myndigheter samt kommuner och landstingskommuner av beslutanderätteni frågor av central betydelse måste därför kombineras med en väl utveckladmålstyrning från och regeringens sida. Behovet av en ökadmålstyrning från riksdag och regering skall inte minst ses i belysningen a\ dekomplicerade sammanvägningar av intressen som krävs när man skall' ta ställningr övergripande trafik- och transportfrågor. Det behövs mål och riktlinjer somger en betydligt klarare vägledning än vad som har varit fallet förverksamheten i de beslutande organen. Annars får inte samhällets trafikpolitikavsedd verkan. I vissa fall finns också anledning för statsmakterna att taställning till enskilda större investeringar som kan ha långtgående verknrngarför flera trafikgrenar eller utanför transportsektorn Under rubriken för en bättre miljö framhållerkommunikationsministern at! miljö-och enérgieffektiva transporilösningar börutvecklas och stimuleras. Kostnaderna för de skadeverkningar som trafikenåsanikar miljön skall ingå i trafikens kostnadsansvar och således bäras avvarje trafikslag. Härigenom bör en utveckling av trafiken i miljövänligriktning stimuleras. - Utsläppen av skadliga ämnen och buller bör i första handbegränsas redan vid "källan". - Främst i de större tätorterna måstesåväl omedelbara som långsiktiga åtgärder sättas in för att begränsa trafikensskadeverkningar på människors hälsa och på miljön. Slutligen framhålls attSverige bör arbeta internationellt för att minska trafikens miljöstörningar. Miljömålet i trafikpolitiken diskuteras i flera parti- ochkommittémotioner. instämmer enligi motion 165 i regeringensbeskrivning av mål och riktlinjer för trafikpolitiken (yrkande ]). Moderatasamlingspartiet, framhåller i motionerna T89 (yrkande 7) och T85 (yrkande 3)att trafikpolitiken skall utformas så att den bidrar till att reduceratrafikens miljöpåverkan. a. bör en förnyelse av bilparken uppmuntras ochtrafiken planeras för att undvika stopp och ryckig körning. Enligt centernsmotion T48 (yrkande 1) bör man anlägga en helhetssyn på samhälletstrafikpolitik och den långsiktiga utvecklingen samt främja miljövänligätransportsystem som inte rubbar den ekologiska balansen. Liknande resonemangförs i den fristående rnotion Jo767 (>rkande 16). Enligt motion T66 (vpk),slutligen, skall krav pä säkerhet, god miljö och regional balans vara detbärande i trafikpolitiken (yrkande 3). Motionärerna är kritiska tillpropositionen och framhåller att regeringens förslag kominer att leda tillytterligare överflyttning av trafik,från järnväg till bil och buss med ökadeutsläpp av kväveoxider som följd. De mål som anges måste motsvaras ;iv konkretaåtgärdsförslag, framhåller motionärerna. Det hjälper t.ex. föga att i ord angemålet god nuljö om åtgärderna härför är otillräckliga. Utskottetsöverväganden TV 1987/88:23 Bilaga Utskottet biträder regeringens uppfattning attmiljöbelastningen från transportsystemet måste minska. Därigenom kan man bidratill att uppfylla sådana grundläggande hälso- och miljökrav som kampen motluftföroreningar och försurning ställer. Målet måste vara att kraftigt minskade skadliga utsläppen från transportsystemet, begränsa bullerstörningarna ochminska fordonens energiförbrukning. Som kommunikationsministern framhåller ärdet sätt på vilket detta skall ske av strategiskbetydelse vid utformningen av 1990-talets trafikpolitik. Utskottet delar denallmänna syn på trafikpolitikens utformning i miljöhänseende som regeringenanlagt i propositionen men vill ytterligare, betona betydelsen av både reningvid källan och infrastrukturella förändringar av trafiksystemen. Vad utskottet anfört innebär att bör lämna härberörda motioner från och utan vidare åtgärd. Deöverensstämmer i stort med de förslag till strukturering av trafikpolitikensom framlagts av regeringen. Till viss del har även motionerna från moderatasamlingspartiet en likartad inriktning. Enligt utskottets mening bortseremellertid motionärerna i alltför stor utsträckning från infrastrukturensbetydelse i sammanhanget, som man överbetonar effekterna av vissastimulanser och frihet från generella restriktioner beträffandefordonstrafiken. Utskottet kan därför inte oreserverat instämma i motionärernassynpunkter. Utskottet delar icke vpk:sbedömning att risken är stor för att konkurrenskravet kommer att sättas förekrav som säkerhet, god miljö och regional balans. Som framgår av deninledningsvis lämnade redogörelsen för propositionen betonas däri riksdagensoch regeringens ansvar för de övergripande målen, myndigheters och kommunersansvar för utformningen av investeringar i trafikanläggningar och slutligenmedborgarnas valfrihet att använda olika trafikmedel för sina transporter.Genom en sådan ansvarsfördelning kan enligt utskottets mening en utveckling avtrafiken i takt med den allmänna ekonomiska utvecklingen främjas sommiljökraven uppfylls. Enligt utskottets mening är det viktigt att anlägga enhelhetssyn. Den fortsatta utbyggnaden av trafiksystemet bör utformas så attmiljövänliga transportalternativ främjas och kombineras med ett kostnadsansvarsom också omfattar miljökostnader. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden vpk:smotionskrav om trafikpolitikens allmänna inriktning. Kommunikationsministern erinrar om att det är miljö- ochenergiministern som i regeringen föredrar frågor som rör avgasutsläpp frånvägfordon. Han har dock funnit angeläget att redovisa sin strategiska syn påframtida fordonskrav från miljösynpunkt. Utskottet erinrar öm att det iriksdagen är jordbruksutskottet som svarar för beredningen avavgasreningsfrågor. 1 enlighet därmed avger utskottet icke något yttrandeöver de motionsyrkanden som rör avgasrening. Denna fråga kommer utskottet attta ställning till i 4 1987/88.15 saml. sambandmed behandlingen av den miljöpolitiska propositionen (prop. /88:23 1987/88:85).1 förevarande sammanhang yttrar sig utskottet över vad som Bilaga anförs iproposition 50 och de motionsyrkanden som rör motorutveckling m.m. Enligt propositionen bör skadeverkningarna av trafikensavgasutsläpp begränsas i första hand genom "rening vid källan", ochhögre miljökrav bör därför ställas på fordonen. Köpare av nya bussar ochlastbilar bör - till dess att lagkrav på förbättradavgasrening kan ställas ' års modeller - stimuleras att anskaffa,fordon som uppfyller skärpta avgaskrav genom ekonomiskt stöd med en sammanlagdbidragsram på 450 milj.kr. Behov av medel för detta ändamål uppkommer förstfr.o.m. För att nå effekter på kort sikt föreslås att äldrebussar ges bidrag för ombyggnad så att de miljöfarliga avgasutsläppen kanbegränsas. För mindre bussar kan tidigarelagd skrotning komma i fråga. Även försådant ändamål bör bidrag kunna utgå enligt ett statsbidragssystem förstimulansåtgärder för miljövänlig och energieffektiv kollektivtrafik. 1 motion T66 (vpk) yrkas avslag på förslaget om att satsa450 milj. kr. för stimulanser till inköp av dieseldrivna fordon. Enligtmotionen är det inte riktigt att indirekt gynna de redan rika bilföretagen fören sådan satsning. Även om det handlar om förbättrad avgasrening innebär dettaatt kollektivföretagen mister incitamenten att satsa på ännu miljövänligareteknik. I stället bör samma belopp anvisas för utveckling av alternativadrivmedel och fordonstyper (yrkandena 36 och 37). Utskottet finner regeringens förslag väl motiverat. Somkommunikationsministern framhåller är det angeläget att samhället ger beskedom framtida kravnivåer för emissioner och därvid ocksåbeaktar den tekniska utvecklingen. Av bl.a. handelspolitiska skäl och medhänsyn till de svenska lastbilsproducenternas betydelse på världsmarknaden harregeringen icke bedömt möjligt att införa skärpta emissionskrav för tyngredieselfordon års modeller. torde de krav som förutseskunna uppfyllas. Det är då enligt utskottets mening rimligt, med hänsyn till deviktiga miljövinster som kan göras, att staten träder in med stimulansåtgärderunder en övergångstid. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ochavstyrker vpk-motionen i motsvarande del. I motion T66 (vpk) yrkas även på forskning om bilen ochbilindustrins roll (yrkande 5). I motion T416 (vpk) yrkas påsatsning på'utveckling av nya motortyper, miljövänligare drivmedel ochbränslesnåla fordon (yrkande 2). I viss mån likartade krav framställs i motionT48 (c), vari efterlyses insatser genom lagstiftning, ekonomiska stimulansertill bilister, stöd till teknisk forskning och formulering av krav påbiltillverkare i syfte att minimera bilismens inverkan på miljön. I motionenerinras om att rymmer två internationellt välkända biltillverkare. Detär därför rimligt att intar en tätposition när det gäller att la framnya bränslen och nya motorer.För att främja övergång till renare motorer behövsenligt motionärerna stimulanser och internationella överenskommelser.Slutligen betonas att bidrag bör kunna utgå till motorbyte i befintliga fordon(yrkandena 4-7), Utskottet delar motionärernas bedömning att det ärönskvärt att nya motortyper utvecklas som ger mindre miljöpåverkan än dagens. framgår av propositionen släpper även de senaste generationerna av dieselmotorersom finns på marknaden fortfarande ut mutagena kolväten /88:23 Därför bör särskilda ansträngningar göras för att stimulera Bilaga fram entrafik som är mindre miljöfarlig än den dieseldrivna i tätorterna. finns isammanhanget även skäl att erinra om att i 1987 års forskningspolitiskabeslut anslog närmare 140 milj. kr. för FoU rörande alternativa drivmedel, motorer m.m. transportforskningsberedningen,STU och stateris energiverk fått i uppdrag attutarbeta program för energirelaterad forskning med anknytning till transportsektorn.Utskottet finner att motionerna således till betydande del kanbesvaras med hänvisning till det anförda. uttalandemed anledning av motionerna i övrigt synes icke påkallat. I ett par motioner tas upp frågan om alternativadrivmedel. Enligt motion T69 (vpk) bör ett långsiktigt forsknings- ochåtgärdsprogram startas i syfte att introducera välgastekniken i . Imotion T75 (fp) begärs stöd för försök med etanol som dieselersätlning istadstrafik. Utskottet är, bl.a. mot bakgrund av det anförda, ickeberett förorda någon åtgärd med anledning av motionerna. Problematiken kring vätgas som energikälla är föremål för omfattande diskussion, framför allt utanför . Någon ekonomiskt tillfredsställande lösning förutses enligt vad utskottet erfarit icke inom överskådlig tid: Frågan om etanol som dieselersätlning har behandlats av bl.a. motoralkoholkömmittén i betänkan det Alkoholersom motorbränsle (SOU 1986:51).Kommittén har där föresla git att olika tekniska lösningar för alkoholdrift bör prövas och utvärderas. , Bl.a. bör tätortsbussar ingå i försöken. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . I detta sammanhang kan noteras att en lägesredovisning beträffande introduktionsproblemen för alternativa drivmedel, utarbetad inom miljö- och , införts som bilaga 4.10 (s. 342 ff.) i proposition 1987/88:85 om miljöpoliti ken inför 1990-talet. ' Regeringen förordar att åtgärder vidtas för att minskabullerstörningarna från flygtrafiken och att internationellt verkar för åtgärder somsyftar till en övergång till flygplanstyper med lägre mängder skadliga avgasemissio ner. bör utarbeta förslag som syftar till att successivt minska den miljöpåverkan som utsläpp från flygplan förorsakar. Arbetet bör ske i samråd med . ' För att beakta de samhällsekonomiska marginalkostnader somkan hänföras till inrikesflygtrafikens avgasutsläpp skall som ett komplementtill luftfartsavgifterna en särskild miljöavgift införas. Enligt motion T65 (fp) bör miljöavgiften på flygetutformas så att den klart stimulerar övergång till miljövänligare maskiner. Ettmotsvarande krav ställs i motion T83 (m), vari även begärs att denna avgift isin helhet skall användas för miljöförbättringar inom luftfartsområdet. Utskottet delar motionärernas mening om att miljöavgiftenskall vara styrande så att en minskning av utsläppen också skall medföra attavgiften minskar.Som framgår av propositionen (s.329) är detta även regeringens 43 avsikt.Något uttalande av påkallas alltså icke. utskottetförslaget om att intäkterna från avgiften skall specialdestineras. Enligt motion T48 (c) bör begäraregelförändringar så att det blir Bilaga möjligt att belägga ävenutrikesluftfarten med miljöavgifter (yrkande 24). I motion Jo701 (c) begärsåtgärder mot avgasföroreningar frän flygplan. Frågan om utrikesluftfartens miljöpåverkan är självfalleticke möjlig att avgöra internt inom . I propositionen redovisas attSveriges internationella åtaganden på luftfartens område utgör hinder för attbelägga den utrikes linjetrafiken med en miljöavgift. Denna bör därför omfattaendast den inrikes flygtrafiken. Utskottet delar regeringens mening. Motion T48bör alltså avslås av . När det gäller förslaget i motion Jo701 omavgasföroreningar hänvisar utskottet till redovisningen ovan av vad som anförtsi propositionen om luftfartsverkets ansvar för att minska utsläppensmiljöpåverkan. Utskottet har erfarit att påbörjat enundersökning av miljöpåverkan från de utsläpp som görs på hög höjd, som ett ledi myndigheternas arbete på området. Av propositionen framgår även attutvecklingen av nya flygplan och flygplansmotorer har lett till en minskning avbulleremissionerna och utsläppen av koloxider och kolväten. Däremot har detinte skett en motsvarande reducering av kväveoxidutsläppen. De nordiskamiljöministrarria kommer enligt propositionen att i det internationella arbetetverka för att påskynda utvecklingen och införandet av miljövänligareflygplanstyper. Med hänvisning härtill och till det uppdrag luftfartsverket ochövriga berörda myndigheter fått att särskilt bevaka hithörande frågor börmotionen enligt utskottets mening icke påkalla någon ytterligareåtgärd. Under denna rubrik bedömer kommunikationsministern attbullerstörningarna från järnvägstrafiken, liksom utsläppen från dieseldrivnarälsfordon, bör minska. Av propositionen framgår att SJ arbetar med ettmiljöprogram. När det gäller frågan om järnvägens roll i det framtidatransportsystemet framhålls i propositionen (s.95 ff) att järnvägen skall gesförutsättningar att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. SJ:s insatser för att förbättrapersontrafiken har koncentrerats till de områden där järnvägens fördelar ärmest uppenbara. Trots detta är den långsiktiga trenden för SJ:s persontrafiknegativ med försämrad konkurrenskraft gentemot såväl bilismen som flygtrafiken.På godstrafikområdet har lastbilstrafiken på många viktiga marknadssegmenttagit marknadsandelar, även om SJ återtagit en del av tidigareförlorade godsvolymer. Den långsiktiga trenden är emellertid också här att SJhar svårt att hålla priser som ger acceptabel lönsamhet och att behållamarknadsandelar både i förhållande till lastbilstrafiken och sjöfarten.Sammantaget innebär utvecklingen enligt propositionen ett allvarligt hot motjärnvägens framtidsmöjligheter. Bl.a. mot den bakgrunden föreslår regeringenatt en kraftfull satsning skall göras på sk. kombitrafik, dvs. Enligt motion T48 (c) framträder framför allt de eldrivnajärnvägstrans porterna som ett verkligt utvecklingsbart reformalternativ som har framtiden 44 för sig. bör därför göra ett uttalande om järnvägens roll i det framlidatransportsystemet (yrkande 8). Mot en likartad bakgrundsteckning TU1987/88:23 begärs i motionT66 (vpk) ett principuttalande att tunga landsvägstransporter Bilaga över 30mil stoppas och att järnvägens kapacitet successivt byggs ut för att motsvarakraven på effektivitet i godstrafiken. organiserasefter principen "lastbilen på tvären och järnvägen på längden" (yrkandena6 och 7). Enligt motion T84 (m) bör göra ett uttalande avinnebörd att trafiken på det icke elektrifierade nätet har betydande Utskottet vill för egen del framhålla att järnvägen somhelhet är ett miljövänligt och även energisnålt transportmedel.