bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Yrkande 5 i modon U211 (vpk) och yrkande 1 i modon U210(c) avstyrks 1987/88:20 därför. 1. beträffandeen helhetssyn på biståndet attriksdagen avslår yrkande 2 i modon 1987/88:U 225, 2. beträffande återinförande av anslagspostenmiljö, markvård och energi, attriksdagen avslår yrkande 47 i motion 1987/88:U202, yrkandena 3 och 4 i modon1987/88:U210 och yrkande 10 i motion 1987/88:U225, 3. beträffandeinförandet av miljökonsekvensanalyser attriksdagen förklarar yrkandena 2 och 4 i motion 1987/88:U212, yrkande 23 imotion 1987/88:U202 samt ifrågvarande del av yrkande 2 i motion 1987/88:U210besvarade med vad utskottet anfört, 4. beträffande ökad miljömedvetenhet iinternationella biståndsorga nisationer attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion 1987/88:U212 och yrkande 24 i motion1987/88: U202 besvarade med vad utskottet anfört, 5.beträffande/ö«;ärÄ:r kompetens och utökad forskning påmiljöområdet attriksdagen förklarar ifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1987/88 U210, ochyrkandena 3 och 5 i motion 1987/88:U212 besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffande enskilda organisationers insatserpå miljövårdsområ det attriksdagen förklarar återstående del av yrkande 2 i motion 1987/88:U210, yrkande6 i motion 1987/88:U212 samt yrkande 9 i motion 1987/88:U225 besvarade med vadutskottet anfört, 7. beträffandeen global energistrategi attriksdagen avslår yrkande 5 i motion 1987/88:U210, 8. beträffandeen energikonferens i FN:s regi attriksdagen avslår yrkande 6 i motion I987/88:U210, 9. beträffande kravet på en demokratisk utvecklingoch respekt för mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet attriksdagen förklarar yrkandena 7, 9 och 10 i motion 1987/88:U202, ifrågavarandedelar av yrkande 4 i motion I987/88:U225, yrkande 20 i motion I987/88:U210 samtyrkande 8 i motion 1987/88:U525 besvarade med vad utskottet anfört, 10. beträffandestrategi för demokratiutveckling attriksdagen avslår ifrågavarande del av yrkande 4 i motion 1987/ 88:U225 ochyrkande 1 i motion 1987/88:U503, att riksdagenavslår yrkande 7 i motion 1987/88:U225 och yrkande 2 i motion 1987/88:U503, 12. beträffandeoberoende rapporter över utvecklingen av demokrati ochmäriskliga rättigheter i mottagarländerna 45 attriksdagen avslår yrkande 11 i motion 1987/88:U202, yrkande 5 i UU1987/88:20 modon 1987/88: U225 och yrkande 3 i motion 1987/88 .USOS, 13. beträffandeanslagspost för demokratiutveckling attriksdagen avslår yrkandena 21 och 22 i motion 1987/88:U210 och yrkande 6 imotion 1987/88;U225, attriksdagen avslår yrkande 26 i motion I987/88:U202 och motion 1987/88:U201, 15. beträffandei)wårt attriksdagen förklarar yrkandena 28,29 och 30 i motion 1987/88:U202, samt yrkande15 i motion 1987/88:U225 besvarade med vad utskottet anfört, 16. beträffandeökade anslag till kvinnobistånd attriksdagen avslår yrkande 23 i motion 1987/88:U210, 17. beträffanderapport orn kvinnobiståndet attriksdagen avslår yrkande 3 i motion 1987/88:A802, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:U203 och 1987/88:U204, 19. beträffandebostadssociala åtgärder attriksdagen avslår yrkande 8 i motion 1987/88 U210, 20. beträffandeenskilt ägande, småiitdustri och landsbygd attriksdagen förklarar yrkande 25 i modon 1987/88:U202 och yrkande 7 i motion1987/88:U210 besvarade med väd utskottet anfört beträffande marknadsekonomi i u-land att riksdagenavslår yrkande 11 i motion 1987/88:U225, 22. beträffandesamverkan med näritigslivet attriksdagen avslår yrkande 12 i motion 1987/88:U225, 23. beträffande småskalig landsbygds- ochjordbruksutveckling att avslår yrkande 11 i modon 1987/88:U219, 24: beträffande ekonomisk och social utjämning attriksdagen avslår modon 1987/88:U207 och yrkande 7 i motion 1987/88:U219, 25. beträffande Havannadeklarationen att riksdagenförklarar yrkande 4 i motion 1987/88:U211 besyäratmed vad utskottet anfört, 26.beträffande programlandssamarbete med attriksdagen avslår yrkandena 18 och 48 i motion i987/88:U202, 27. beträffandeprogramlandssamai-bete med attriksdagen avslår yrkandena 17 och 49 i' modon 1987/88:U202, 28. beträffande förberedelser för programlandssamarbetemed Su dan, och att riksdagenavslår yrkandena 19 och 50 i motion 1987/88:U202, 29: beträffande programlandssamarbete med attriksdagen avslår yrkandena 17 och 18 i motion 1987/88:U211, 30. beträffande programlandssamarbete med ochGuatemala att avslår yrkande 5 i motion 1987/88:U219, 31. beträffande samarbete med nyaländer UU 1987/88:20 att avslåryrkande 21 i motion 1987/88:U225, 32. beträffande landprogrammering ochprojektbistånd att avslår yrkande 3 i motion 1987/88:U225, 33. beträffande bistånd genom enskildaorganisationer attriksdagen förklarar yrkande 16 i motion 1987/88:U225 besvarat med vad utskottetanfört, 34. beträffandekooperativt bistånd attutskottet förklarar yrkande 24 i modon 1987/88:U210 besvarat med vad utskottetanfört, 35. beträffande huvudroll för enskildaorganisationer att avslår yrkande 10 i motion 1987/88:U219, 36. beträffande bistånd genom politiskapartier attriksdagen avslår yrkande 8 i motion 1987/88:U202 37. beträffandeminskning av det bundna biståndet attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion-1987/88:U202 besvarat med vad utskottetanfört, 38. beträffandebindning av importstödet attriksdagen avslår yrkande 13 i motion 1987/88:U225, 39. beträffande ökad bindning avbiståndet att avslår motion i987/88:U205, 40. beträffande lokala kostnader attriksdagen förklarar yrkande 14 i motion 1987/88:1/225 besvarat med vadutskottet anfört, 41. beträffandeavbrytande av bistånd attriksdagen förklarar yrkande 14 i modon 1987/88:IJ202 och yrkande 8 i motion1987/88:U225 besvarade med vad utskottet anfört, 42. beträffandebistånd till länder i krig attriksdagen avslår yrkande 1 i motion 1987/88:U220, 43. beträffandeåtgärder för skydd av biståndsprojekt attriksdagen förklarar yrkande 30 i motion 1987/88:U210 och yrkande 1 i motion1987/88:U225 besvarade med vad utskottet anfört, 44. beträffande nordisk handlingsplanför biståndsarbete att avslår yrkande 19 i motion 1987/88:U210, 45. beträffande inrättande av ettbiståndsdepartement att avslår yrkaride 1 i motion 1987/88:U219, 46. beträffande inrättande avbefattning som biståndsinspektör att avslår yrkande 8 i motion1987/88:U219 och yrkande 27 i motion 1987/88:U225, 47. beträffande parlamentariskbiståndspolitisk utredning att avslår yrkande 1 i motion1987/88:U210, 48. beträffande utredning omu-landspolitik attriksdagen avslår yrkande 5 i motion 1987/88:U211, 49. att godkänner deriktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete som förordas ipropositionen under rubriken i bistånd, 50. att fastställer attframsynt hushållning med naturre- surser ochomsorg om miljön skall vara ett mål för internationellautvecklingsarbete. 3 Bidragtill internationella biståndsprogram (C 1) uu 1987/88:20 Propositionen (s. 5456,61-75) FN:s biståndsprogram bidrar till att stärka FN:snormskapande och fredsbevarande funktioner och ansvar. Enskilda ländersbiståndsprogram kan inte som det multilaterala utvecklingssamarbetet bliheltäckande vare sig beträffande ämnen eller mottagarländer. Därigenom utgörde multilaterala organens verksamhet ett viktigt komplement till det bilateralabiståndet. Gemensamt för det multilaterala bistånd som finansierasöver den svenska biståndsbudgeten, är dess fattigdomsinriktning. I detta och iandra hänseenden föreligger god överensstämmelse med de svenska biståndsmålen.Den deltar aktivt i utformningen av biståndet i FN ochutvecklingsbankerna. Det ligger i det multilaterala arbetets, natur attbeslutsformer och verkställighet kompliceras och försvåras av den mångfaldintressen och synsätt som finns representerade i arbetet. borgardenna mångfald för en vidsyn och för ett mera direkt engagemang hos alla avsamarbetet berörda länder. FN:s verksamhet har byggts upp under vilketinneburit att antalet organ och organisationer har blivit stort. Detta skaparsamordnings- och styrningsproblem. Intresset för och behovet av vissaverksamheter har också växlat över tiden. Det är enligt regeringen viktigt medtanke på morgondagens problem att beslutsformer och biståndsverksamhet sesöver. Flera beslut som fattades vid generalförsamling syftar till ensådan översyn. Det mellanstatliga maskineriet och den därmed sammanhängandesekretariatsstrukturen avseende FN:s ekonomiska och sociala arbete är nuföremål för en särskild genomgång, den sk ECOSOC-översynen. Denna går in i ettintensivt skede . deltar tillsammans med de övriganordiska länderna aktivt i detta arbete. För att skall kunna lämna konstruktiva bidrag tillprocessen för att effektivisera FN krävs insatser av olika slag enligtpropositionen. Ett särskilt utredningsarbete kommer att initieras för attfrämja idéer och erfarenhetsutbyte om FN:s roll på det ekonomiska och socialaområdet i ett längre tidsperspektiv. Den svenska andelen multilateralt bistånd fortsätter attvara hög. Den av regeringen föreslagna fördelningen av anslaget Cl Bidrag tillinternationella biståndsprogram, framgår av tabell 3. Härutöver anslås svenska bidrag till multilateralabiståndsprogram under andra poster i budgeten: katastrofposten,betalningsbalansstödet och särskilda program. De internationella finansieringsorganen finansieras viaframförhandlade fleråriga påfyllnader. Till FN-systemet utfäster medlemsländerna i stället frivilliga bidrag i taget. För att underlätta ett långsiktigt arbeteoch planering för FN-systemet har tillsammans med de nordiska länderna drivit frågan om flerårsutfästelser. har internationellt betonats behovet av nya former för att uppnå strukturanpassningsprogram som mer än tidigare tar hänsyn till den ekonomiska krisen i många . Internationellavalutafonden (IMF) har infört mer långfrisdg utlåning till UU 1987/88:20 defattigaste . har aviserat sin avsikt att bidra med medel förräntesubventionering i en förestående utvidgning av IMF:sstrukturan-passningsfacilitet. Därdll har utfäst ett rambelopp om 150milj. kr.för samfinansiering och/eller parallellfinansiering med iett program för strukturanpassning i 18 skuldtyngda länder i . Dessautfästelser redovisas under Avsnitt 5 (C3) särskilda insatser i skuldtyngdaländer. kommer påfyllnadsförhandlingarna inom den Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) att avslutas. Påfyllnadsförhandlingar avses inledasunder 1988 för den Internationella jordbruksutvecklingsfondens () tredjepäfyllnad. Multilateralt bistånd budgetåren 1987/88 och1988/89 fördelat på organisationer (milj. FN;s operativa verksamhet (490,0) (525,0) (+ 35) - Sahelkontoret (LINSOl ( 20,0) ( 20,0) - UNDP: s verksamhet i de ( 50,0) ( 55,0) (+ 5) FN,s kapitalutvecklingsfond 920,0 990,0 + 70 4 1987/88. Världslivsmedelsprogramraet (WFP) av livsmedel för katastrof- insatser (lEFR) för palestinaflyktingar (UNRWA) 75,0 FN:sflyktingkomraissarie (UNHCR) 110,0 + 7 + 10 Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF)/internationella handelscentrum (ITC) FN:£ narkotikafond () Internationella sjöfarts-universitetet Övriga multilaterala bidrag Totalt 19,0(1) (1) Innefattade även andra handelsrelaterade insatser till ett belopp av 3 milj,kr. Dessa insatser redovisas fr,o,m, /89 under anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. , kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) UNDPskall vara FN-systemets centrala organ tör finansiering av tekniskt bistånd.UNDP har även ett ansvar för att FN-systemets samlade verksamhet inom dettaområde samordnas i mottagarlandet. UNDP har en inriktning som väl stämmeröverens med svenska biståndspolitiska mål. UNDP gör långsiktiga åtagandengentemot mottagarländerna inom ramen för landprogram och ger rent gåvobiståndsom dessutom främst riktar sig till de fatfigaste länderna. Enligt regeringen bör samordningsfunktionen i FN-systemetsfältverksam- UU 1987/88:20 het förstärkas. Detta var även en av slutsatserna ien FN:rapport frän 1987 -den s.k. Janssonrapporten - om FN-systemetsbiståndsverksamhet på fältet. För att samordningen av FN-biståndet på fältetska kunna förbättras krävs bl.a. ökade resurser till UNDP. Därför anserregeringen det motiverat att bidraget till UNDP höjs med 35 milj. kr. För att understödja UNDP:s handlingsprogram för torkdrabbade länder iAfrika anser regeringen att bör ge ett oförändrat bidrag på 20 milj.kr. dll FN:s Sahel-kontor. UNDP spelar en viktig roll för uppföljningen av om de minst utvecklade länderna som hölls i . Regeringenföreslår ett bidrag på 55 milj. kr., dvs en ökning med 5 milj. kr. () ger finansiellt ochtekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt som gynnar de fattigarebefolkningsgrupperna i de minst utvecklade länderna. Fondens verksamhet harvisat sig vara ett värdefullt komplement till UNDP:s tekniska bistånd och tillde större projekt som de stora finanseringsorganen, t.ex. , stödjer.Regeringen föreslår ett bidrag på 45 milj.kr., dvs en ökning med 5 milj.kr. () är det centralafinansieringsorganet inom FN-systemet för bistånd på befolkningsområdet. Dessverksamhetsområde omfattar familjeplanering', folkräkningar, uppbyggande avsystem för folkbokföring och befolkningsstatistik samt utbildning ochforskning. har spelat en pådrivande roll för attfå till stånd internationella insatser för familjeplanering i . Ensnabb befolkningstillväxt utgör ofta ett problem förutvecklingsansträngningarna. Insikten härom har förstärkts avförsörjningskrisen i många . Detta har lett till en stigandeefterfrågan på bistånd från UNFPA. Regeringen anser att UNFPA har enbetydelsefull roll i genomförandet av det handlingsprogram som antogs vid denextra generalförsamling om som hölls 1986. I handlingsprogrammet läggsvikt vid befolkningspolitik och åtgärder på befolkningsområdet. Regeringen föreslår att det svenska bidraget till UNFPAuppräknas med 10 milj, kr. till att upgå till 85 milj. kr. verksamhet som till övervägande delen är förlagdtill de fattigaste länderna bedrivs i samarbete med regeringar inom ramen för fleråriga landprogram. Verksamheten omfattar främst hälso- och sjukvårdsinsatser, vattenförsörjning, förbättring av näringsstandarden och utbildning. Barn fonden har pä senare år givit ökad uppmärksamhet åt barn i särskilt svåra omständigheter och bistår barn i katastrofdrabbade områden, gatubarn i storstäderna och barn som är offer för väpnade konflikter. har varit en av största bidragsgivare, såväl till den reguljära verksamheten som till de särskilda insatser som genomför med hjälp av tilläggsbidrag. var störste bidragsgivare. De svenska tilläggsbidragen finansieras över anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, inom det långsikfiga bilaterala bistån- det ochinom anslagsposten för katastrofbistånd. UU 1987/88:20 Regeringen anser att det är angeläget att arbeteför barns överlevnad och utveckling får ett fortsatt starkt svenskt stöd ochatt bidrag höjs med 15 milj. kr. dll 260 milj. kr. Internationella utvecklingsfonden () år världsbanksgruppens organ för utlåning på särskiltförmånliga villkor till de fattigaste . Utlåningen finanserias genombidrag från ett drygt 30-tal länder, i första hand i-länder. Som regeringen redovisade i budgetpropositionen 1987 slötsen överenskommelse om åttonde påfyllnaden av IDA:s resurser (8) i december1986 som omfattar perioden /88-1989/90. Påfyllnaden uppgår till totalt 12,4miljarder dollar. Därav utgör det av bidragsländernagemensamt överenskomna beloppet för 8. Resterande summa utgörs avytterligare bidrag som lämnas på addidonell basis. andel av de 11,5miljarderna uppgår till , vilket representerar en ökning i förhållandedll 7 då andelen uppgick till . Detta motsvarar 2 151,19 milj .kr. Första bidraget om 550 milj. kr. utbetaladesunder /88. Återstående utbetalningar fördelas lika underbudgetåren 1988/89 och 1989/90. Medelsbehovet för nästa budgetår är således 800milj kr. Internationella finansieringsbolaget (IFC) Det tredje av fem lika stora årsbidrag under den senastekapitalhöjningen inbetalades under /88. De fjärde ochfemte om vardera ca 10 milj. kr. skall eriäggas /89 resp. 1989/90. Förhandhngar om den fjärde allmänna kapitalökningen iAfrikanska (AfDB) slutfördes ochöverenskommelsen därom trädde i kraft . Beslutet innebar att bankenskapital skall tredubblas till ca . Av detta skall ca inbetalas till banken, återstodenutgör garantibelopp. Den första utbetalningen om . gjordes under /88. För den andra utbetalningen somskall verkställas under budgetåret beräknas medelsbehovet till omkring 15 milj.kr. Bristande projektkvalitet och låg genomförandetakt försvårar ofta arbetetför utvecklingsbankerna och -fonderna, framför allt i . Stöd tillförinvesteringsstudier kan utgöra ett effektivt medel att minska dessa problem.Sverige har enligt ett avtal med AfDB avsatt 15 milj. kr. förförinvesteringsstudier inom ramen för transport- och kommunikationsårtiondet iAfrika. Dessa medel är nu förbrukade. Banken har uttryckt starka önskemål omfortsatt svenskt stöd till förinvesteringsstudier. Regeringen föreslår att ett eventuellt bidrag för dettaändamål under /89 belastar anslagsposten Övriga multilateralabidrag. Förhandlingarnaom den femte påfyllnaden av Afrikanska utvecklingsfon- c\ dens (AfDF) resurserslutfördes . Givarlånderna skall bidra 1987/88:20 med 2,66 miljarder dollarunder , vilket i reella termer innebär en ökningmed jämfört med föregående päfyllnad. bidrag beräknasuppgå dll högst 765 rnilj.kr., vilket innebär en ökning med 73 milj. kr.per år . sig på ett åtagande attsvara för av den totala påfyllnaden, att jämföra Medhänsyn till de mycket stora behov av utvecklingskrediter på förmånligavillkor, som har, anser regeringen att den storapåfyllnaden skall välkomnas och att det kraftiga stödet från svensk sida ärvälmotiverat. Förden första utbetalningen som skall verkställas /89 beräknas ettmedelsbehov om högst 255 milj. kr. Enligtregeringen föreligger inget behov av ytterligare medel för bidrag tillAsiatiska (AsDB). Överenskommelseom den fjärde påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfondens (AsDF) resurserslöts . Påfyllnaden som avser uppgår dll 3,6miljarder dollar. bidrag om 365,7 rnilj.kr. som motsvarar 1,avpåfyllnadsbidraget skall inbetalas i fyra årsbidrag. Den första utbetalningenom . gjordes under /88. Förden andra utbetalningen som skall verkställas under nästa budgetår ärmedelsbehovet likaså . Världslivsmedelsprogrammet(WFP) Sverigeverkar för att en större andel av världens sammanlagda Hvsmedels-bistånd skallgå genom WFP och för att WFP skall spela en aktiv roll för att lindraverkningarna av katastrofer av olika slag. WFP utför ett effektivtbiståndsarbete och har en betydelsefull roll vid samordningen av livsmedelsleveranseri internationella hjälpprogram. Utöverdet ordinarie bidraget stödjer WFP genom att lämna annat multilateraltlivsmedelsbistånd och katastrofhjälp genom WFP. Två tredjedelar av det svenskabidraget till WFP är bundet till upphandling i . Enligt WFP:s reglerskall kostnader för lagring, transportfordon och jordbruksredskap intefinansieras med användning av reguljära bidrag. I sådana fall måste WFP förlitasig på särskilda bidrag. har /83 anslagit medeldll detta ändamål. Medlen, som huvudsakligen använts dll inköp avtransportmedel dll WFP:s verksamhet i några av de fatdgaste länderna, harenligt samstämmiga uppgifter gjort stor nytta. Regeringenföreslår oförändrade bidrag till såväl dessa särskilda ändamål, 22 milj. kr.,som till WFP:s ordinarie resurser, 93 milj. kr. Därutöver kan enligtpropositionen extrainsatser bli aktuella. Under1986 års livsmedelshjälpskonvendon har medlemsländerna åtagit sig 53 att ge bidrag somsammanlagt motsvarar 7,5 milj. ton spannmål . Bidragen kan utgå i form av spannmål eller UU 1987/88:20kontanter. Det svenska årsbidraget motsvarar vete. Regeringen beräkar medelsbehovet för det svenska bidragetsom lämnas genom WFP och innefattar frakt- och administrationskostnader till 40milj. Internationella beredskapslagret av livstnedelförkatastrofinsatser (lEFR) Enligt skall lEFR uppgå till minst500 spannmål. har bidragit till lagret allt sedan desstillkomst 1975. bidrag ställs till WFP:s förfogande. lämnaräven WFP ersättning för fraktkostnaderna. Regeringenföreslår att 60 milj. kr. anslås för lEFR. beslutade att de kvantiteter spannmål somåtgår för att uppfylla utfästelser i det internadonella samarbetet motvärldssvälten bör ingå i den prisreglerade volymen (prop. 1984/85:166, JoU:33rskr. beslutade vidare att kostnaderna för dessa åtaganden börfinansieras från biståndsanslaget (prop. 1984/85:211 JoU:36 rskr. Upphandlingen av svenskt spannmål inom ramen försvenska multilaterala biståndsutfästelser hade ditdlls skett till världsmarknadspris.Merkostnaden under /87 belastar innevarande års budget. har med rskr. 1985/86:164 ställt sig bakomutrikesutskottets uttalande att användning av biståndsmedel för finansiering åvde merkostnader som uppstår genom att spannmål för svensk livsmedelshjälp köpsupp till svenska regleringspriser bör ses som ett undantag från huvudregeln föranvändning av biståndsmedel. Denna uppfattning delas av regeringen. En utvärdering av olika anpassningsåtgärder i syfte attminska kostnaderna för det delansvar som staten tagit för överskottsarealen avspannmål skall göras i enlighet med beslut om riktlinjerna för ensamlad livsmedelspolitik (prop. 1984/85:166). Med hänsyn tillkostnadsutvecklingen bör enligt regeringen formerna för svensktlivsmedelsbistånd omprövas. Regeringen räknar med ett oförändrat belopp avseendetäckande av merkostnader under /89: 65 inilj. Internationella jordbruksutvecklingsfonden () Andra påfyllnaden av resurser tillförde 460milj. Bördefördelningen mellan givarnaär för och för OPEC-länderna. Sverigesandel av den andra påfyllnaden är vilket motsvarar 117,3 milj. kr. Helabeloppet har utbetalats. Mot bakgrund av den svåra situationen i inrättadesi ett särskilt program för de drabbade afrikanska länderna söder om . Målet var att uppnå 300 milj. dollar för . har ca200 milj. dollar utlovats av givare ur främst OECD-kretsen, men också av vissa . har utfäst 131,7 milj. kr. till det särskilda Afrikaprogram- -'' met, varav 104,7 milj. kr.hitfills utbetalats. UU 1987/88:20 Fondenhar verksamhet börjat åtnjuta åtskillig respekt genom enverksamhet som framgångsrikt strävar att nå de fattigaste människorna på landsbygden.Diskussionerom framtida finansiering inleddes mellan medlemsländernaunder 1987 i en särskild s.k. högnivåkommitté i vilken bl.a. deltar. Pågrund av det osäkra förhandlingsläget både beträffande volym och tidpunkt föröverenskommelse föreslår regeringen att 35 milj. kr. avsätts för svenskt bidragtill tredje påfyllnad. Skulle under /89 behov uppstå förstörre belopp, avser regeringen ta i anspråk reserverade medel underdelposterna Livsmedelshjälpskonventionen och Internationella beredskapslagretav livsmedel för katastrofinsatser. för Palestinaflyktingar (UNRWA) Sverigesbidrag till UNRWA under /88 () uppgick till75 milj. kr. Dessutom gav totalt 11,5 milj. kr. som extra bidrag bl.a.till katastrofhjälp i och dll skolbyggnader i Gaza-området. Regeringenföreslår en ökning av bidraget till UNRWA med 7 milj. kr. dll 82 milj. kr. Sverigeskall fortsätta stödja det nödvändiga humanitära arbetet att hjälpa världensflyktingar. Behoven är långt ifrån täckta i de som tagit emot ettstort antal flyktingar. Det år också enligt regeringen angeläget att stödjaUNHCR:s verksamhet för främjande och vidmakthållande av flyk-r dngarsrättsskydd. Regeringen föreslår enhöjning med 10 milj. kr. till 120 milj. kr. Deav regeringen föreslagna bidragen till övriga organisationer framgår avtabellen. /88 119 000 000 /89 128 000 000 ' Internationellafamiljeplane- ringsfederadonen (IPPF) 75 000 000 /GÄTT:sinternationella handelscentrum (ITC) 18 000 000 () 20 000 000 Internationella sjöfarts 15 000 000 () UU 1987/88:20 Budgetåret1987/88 75 000 000 Budgetåret1988/89 75 000 000 Över denna anslagspost finansieras bidrag till ett stortantal organisationer, program och andra internationella aktiviteter. Extrainsatser genom internationella organisationer kan också aktualiseras underpågående budgetår. Under andra anslagsposter redovisas beräknade anslag förvissa organisadoner.