bet · GB01JuU38 · 1987-12-31 00:00:00 — Medden föreslagna höjningen kommer enligt utskottets mening ersättningen aftligga på en nivå som med hänsyn till bl. a. def ekonomiska läget får ansesrimlig. För övrigt är - som motionärerna själva uttalar ersättningsnivån inteden enda orsaken till den bristande representativiteten. Också andra åtgärderär nödvändiga, och har också olika insatser gjorts för atf fånämndemannakåren mer allsidigt sammansatt. Detnyss behandlade förslaget till lagreglering utgör enligt utskottets mening enviktig del i dessa strävanden. Härutöver har på regeringens förslag också andraåtgärder vidtagits, bl.a. har givit ut en broschyr medinformation till de nominerande och väljande organen. Vid utarbetandet avbroschyren har samrått med och även haft kontakt med de politiska parfierna ochNämndemännens riksförbund. Avsikten är att broschyren inför kommandenämndemannaval skall spridas genom och Kommunförbundetsamt de centrala partikanslierna. Vidsidan av de åtgärder i syfte att uppnå en allsidigt sammansatt nämndemannakårsom nu redovisats påkallas enligt utskottets mening infe något särskiltåtgärdsprogram som motionärerna föreslagit. Utskottet avstyrker därför bifalltill motion Ju39 också i denna del (yrkande 2). Mandatperiodens längd m.m. JuU 1987/88:38 Enligtförslaget förkortas den nuvarande sexåriga mandatperioden för nämndemän . En särreglering behälls för fastighetstaxeringsnämndemän vid länsrätt. Ocksåden här delen av regeringsförslaget syftar fill aft åstadkomma en bredarerekrytering fill uppdragen som nämndeman, och enligt justitieministern (s. 16fO kan mandatperiodens längd ha betydelse för en persons vilja att åta sig ettsådant uppdrag. Hon framhåller att det visserligen formellt sett finnsmöjlighet för en nämndeman att avgå , men att många ändåtorde tveka att binda sig för ett så långvarigt uppdrag som . Vidareanför justitieministern att en förkortad mandatperiod innebär attnämndemannakåren bättre än kommer att spegla den gällandepolitiska sammansättningen i kommuner och landsting. Dessutom kommer valen av nämndemänatt få ett mer naturligt samband med val fill övriga förtroendeuppdrag efterett allmänt val, något som enligt justitieministerns mening i sin tur kommeratf öka de olika partiernas intresse för nämndemannafrågor och även gevalförsamlingarna en bättre överblick över de kandidater som kan komma i frågaför olika uppdrag. 1motion Ju37 yrkas avslag på förslaget att förkorta mandatperiodens längd underåberopande av bl. a. vad som uttalats vid remissbehandHngen. Motionärerna anseraft den erfarenhet som följer med en relativt lång mandatperiod är nödvändigför atf nämndemännen på bästa sätt skall kunna fullgöra sina uppdrag. Ipropositionen (s. 17) framhålls att det självklart är angeläget att det inomnämndemannakåren finns erfarenhet av dömande verksamhet och att betydelsenhärav kan sägas ha förstärkts i och med att färre nämndemän än tidigare deltari avgörandena och genom aft nämndemännen numera har individuell rösträtt.Enligt justitieministern är det emellertid minst lika viktigt att nämndemannakårenär allsidigt sammansatt som att nämndemännen har lång erfarenhet avdomstolsarbete och dömande verksamhet. Utskottetdelar uppfattningen att övervägande skäl talar för en förkortning avmandatperiodens längd. I likhet med justitieministern gör ufskottet därvidbedömningen att detta inte innebär någon försämring från rättssäkerhetssynpunkt.Utöver de skäl som justitieministern åberopat, och som redovisats ovan, villutskottet tillägga att nämndemän i betydande omfattning återväljs, ofta fleragånger, och att det inte finns anledning tro att en förkortad mandatperiodskulle föranleda någon ändring härvidlag. Det kommer således också med den nuföreslagna ordningen att finnas nämndemän som genom mångårig verksamhet harskaffat sig erfarenheter av rättskipning och annat domstolsarbete, erfarenhetersom för övrigt kan komma också nyvalda kollegor till del. Härtill kommer attnämndemännen också får viss utbildning och information. Utskottet återkommertill denna fråga i det följande (s. 15). Lftskottetavstyrker bifall till motion Ju37 i här behandlad del (yrkande 2). Åldersgränsen JuU 1987/88:38 Ipropositionen föreslås att sjuttioårsgränsen för valbarhet till nämndemanavskaffas. Utskottetinstämmer i att det från principiella utgångspunkter är väsentligt att ingaövre åldersgränser gäller för offenfiiga uppdrag (se KU 1980/81:8). Attprincipen genomförs också för nämndemännens del innebär att uppdraget somnämndeman blir i detta hänseende likställt med andra förtroendeuppdrag, någotsom enligt utskottets mening är av värde. Samtidigtvill utskottet emellertid betona att det finns anledning för de nominerandeorganen och valförsamlingarna aft beakta de särdrag som präglar tjänstgöringensom nämndeman i jämförelse med andra uppdrag av förtroendekaraktär. Av denanledningen fmns som justitieministern också förordat - skäl atf noga följaeffekterna av att åldersgränsen slopas, och utskottet noterarjustitieministerns uttalande att andra åtgärder mäste övervägas om det skullevisa sig att de nominerande och väljande organen inte lever upp fill det ökadeansvar i fråga om nämndemännens kvalifikationer som den nu föreslagnaordningen innebär. 1motionerna Ju38 och Ju39 föresläs att nämndemännen bör få bättre informationoch utbildning än . Detta är enligt vad som framhålls av betydelse intebara för atf nämndemännen skall kunna fullgöra sina uppdrag bättre utan ävenför atf göra uppdraget som nämndeman mera attraktivt. Fråganom ökad utbildning och information för nämndemän har också nyligenaktualiserats hos justifiedepartementet med anledning av framställningar frånSveriges domareförbund och . Enligtnuvarande ordning får den som väljs till nämndeman ett av domstolsverketutarbetat informationshäfte. Häftet är avsett att utgöra en kort introduktiontill nämndemannauppdraget, och det finns ett häfte för varje typ av domstol. Idet häfte som gäller arbetet i tingsrätt redogörs i ett inledande avsnitt förvissa frågor av formell natur, bl. a. om närvaro, jäv, tystnadsplikt ochnämndemans ansvar. I de följande avsnitten lämnas information om bl.a.rättegångsordningen i brottmål och tvistemål, påföljdssystemet ochkriminalvården, advokatväsendet och rättshjälpen samt instansordningen.Domstolsverket kommer aft ge ut en ny upplaga av dessainformationshäften. har med bistånd av utarbetat ett studiematerial förnämndemän som är avsett att användas för studiecirkelverksamhet. I materialetbehandlas huvudsakligen frågor om brottmålsprocessen och påföljdssystemet. EnHgt30 kap. 7 § RB skall i brottmål vid rättens överiäggning till dom, när nämndemän deltar, ordföranden eller annan yrkesdomare "framställa saken och vad lag därom stadgar". Motsvarande gäller när nämndemän deltar i familjemål (14 kap. 17 § Qärde stycket och 20 kap. 1 § ). Frågorom utbildning och information för nämndemän har tidigare be- JuU 1987/88:38handlats av . har utskottet uttalat att någon merorganiserad eller permanent verksamhet syftande till en egentlig juridiskutbildning av nämndemännen inte kan anses lämplig med hänsyn fill den ställningsåsom lekmän som nämndemännen intar inom rättskipningen. Vidare har utskottetunderstrukit att det enligt RB åligger rätfens ordförande som är yrkesdomare- att vid överläggningen orientera de deltagande nämndemännen om denföreliggande sakfrågan och om tillämpliga räusregler (JuU 1982/83:32 s. 30 och1986/87:25 s. 9). Dessauttalanden av utskottet tar sikte på utbildning syftande fill ökade kunskaperom det materiella innehållet på olika rättsområden. Utskottet anser detemellertid erforderligt med ökade informations- och utbildningsinsatser om deregler som styr rättegångsförfarandet och om regler rörande t.ex. sekretess ochtystnadsplikt. Utskottet anser i likhet med vad som framhålls i de nu aktuellamotionerna att det föreligger ett behov av sådana insatser som bör tillgodoses. mening ter det sig naturligt att tillgodose detta behov genom attdomstolscheferna med viss regelbundenhet, t.ex. i anslutning till att val avnämndemän ägt mm, samlar nämndemännen i domstolen för utbildning ochinformation. Donstolarna bör kunna få lämpligt stöd för denna verksamhet avdomstolsverket, som t. ex. skulle kunna tillhandahålla informationsmaterialoch även bistå med andra insatser. Utskottethar erfarit atf det inom regeringen pågår överväganden ominformafionsinsatser på lokal nivå för nämndemän i anslutning till detkommande nämndemannavalet och att avsikten är aft regeringen skall återkommatill med begäran om erforderlig medelsanvisning på tilläggsbudget.Mot bakgrund av utskottets redovisade inställning i saken välkomnarutskottet att åtgärder således kommer att vidtas i denna, för tilltron tillrättsväsendet vikfiga fråga, och utskottet kan konstatera att syftet med de nuaktuella motionsönskemålen därmed får anses tillgodosett. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet bifall till nu aktuella yrkanden i motionerna Ju38 ochJu39. Ianslutning till övergångsbestämmelsen i förslaget fill lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar vill utskottet nämna att löpandetjänstgöringstider för sådana nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling avmål om fastighetstaxering inte upphör i och med utgången av . Utövervad som redovisats ovan föranleder propositionen och motionerna ingauttalanden från utskottets sida. Hemställan JuU 1987/88:38 1. beträffandelagfäst krav på en allsidig sammansättning attriksdagen med avslag på motionerna l987/88:Ju37 i denna del (yrkande 2) ochl987/88:Ju39 i denna del (yrkande 1) antar de i proposition 1987/88:138framlagda lagförslagen i nedan angivna delar: a) förslaget tilllag om ändring i , såvitt avser 4 kap. 7 § fjärde stycket, b) förslaget tilllag om ändrifig i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, såvittavser 19 § femte stycket, c) förslaget tilllag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, såvitt avser 8 §fjärde stycket, d) förslaget till lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighefsmål, såvitt avser 6 § fjärde stycket, 2. beträffandemandatperiodens längd attriksdagen med avslag på mofion 1987/88:Ju37 i denna del (yrkande 1) antar de ipropositionen framlagda lagförslagen i nedan angivna delar: a) förslaget tilllag om ändring i , såvitt avser 4 kap. 6 § tredje stycket andrameningen och 8 § första stycket första meningen, b) förslaget tilllag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, såvittavser 20 § fjärde stycket andra meningen och 21 § första stycket förstameningen, c) förslaget tilllag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, såvitt avser 9 §andra stycket andra meningen och 10 § första meningen, 3. beträffande propositionen i övrigt att antar a) förslaget tilllag om ändring i , b) förslaget tilllag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, c) förslaget tilllag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, d) förslaget till lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål, e) förslaget till lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), allt i denmån förslagen inte omfattas av utskottets hemställan ovan, attriksdagen avslår motion l987/88:Ju39 i denna del (yrkande 2), 5. beträffandeutbildning och information att avslår motionerna 1987/88:Ju38 och1987/88:Ju39 i denna del (yrkande 3). Stockholmden På jusfitieutskottets vägnar Närvarande: (), (), i JuU 1987/88:38 (s), (), (), (), (), (), (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), () ochIngbritt Irhammar (c). Lagfäst krav på en allsidig sammansättning (mom. 1) KarinAhrland (fp), (), (), () och JerryMartinger (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetkan" och pås. 13 slutar med "2 resp. 1" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är olämpligt för att - påsätt föreslås i propositionen - föreskriva efter vilka kriterier som desuveräna kommunala valförsamlingarna skall välja sina nämndemän. Förslaget bördärför avslås i denna del. dels att utskottets hemställan under moment 1 bortha följande lydelse: 1. beträffande lagfäst krav på en allsidig sammansättningatt med bifall till motionerna 1987/88:Ju37 i denna del (yrkande 2)och l987/88:Ju39 i denna del (yrkande 1) avslår de i proposifion 1987/88:138framlagda lagförslagen i nedan angivna delar: a) förslaget till lag om ändring irättegångsbalken, såvitt avser 4 kap. 7 § Qärde stycket, b) förslaget till lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, såvitt avser 19 § femtestycket, c) förslaget till lag om ändring ilagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, såvitt avser 8 § Qärde stycket, d) förslagettill lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål, såvitt avser 6 § Qärde stycket. Mandatperiodens längd (mom. 2) BjörnKörlof, och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "del (yrkande 2)" bort ha följandelydelse: Utskottetvill först uttala att ufskottet i likhet med vad som kommer till uttryck imotion Ju37 ställer sig utomordentligt tveksamt till att genomförandet avförslaget om förkortad mandatperiod skall innebära att löpandeQänstgöringstider för nämndemännen skall upphöra vid utgången av . Detär principiellt olämpligt att på detta sätt upphäva beslut som i laga ordningfattats av självständiga kommunala valförsamlingar. Vadbeträffar förslaget att förkorta mandatperioden för huvuddelen av nämndemännen anser utskottet att de skäl som har åberopats i propositio- 18 nen inte är övertygande.Utskottet delar i stället den uppfattning som JuU 1987/88:38 kommer filluttryck i flera remissvar atf en relafivt lång mandatperiod för nämndemännen äraff föredra. Enligt utskottefs mening är det av närmast rättssäkerhetsskälolämpligt med en förkortad mandatperiod. En sådan kommer nämligen aft innebäraaft nämndemännen blir mindre erfarna och bidra till en försämrad kontinuitet.Atf nämndemännen har stor erfarenhet av dömande verksamhet kan för övrigt sägasvara särskilt viktigt numera med hänsyn till atf antalet nämndemän i domförsammansättning är lägre än tidigare och eftersom nämndemännen numera harindividuell rösträtt. mening bör således regeringens förslag aft förkorta mandatperiodenför huvuddelen av nämndemännen inte godtas. dels att utskottets hemsfällan under moment 2 bortha följande lydelse: 2. beträffande mandatperiodens längd att medbifall till motion 1987/88:Ju37 i denna del (yrkande 1) avslår de ipropositionen framlagda lagförslagen i nedan angivna delar: a) förslaget fill lag om ändring irättegångsbalken, såvitt avser 4 kap. 6 § tredje stycket andra meningen och 8 §första stycket första meningen, b) förslaget till lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, såvitt avser 20 § Qärdestycket andra meningen och 21 § första stycket första meningen, c) förslaget till lag om ändring ilagen (1978:28) om försäkrings-domstolar, såvitt avser 9 § andra stycket andrameningen och 10 § första meningen. Lagfästkrav på en allsidig sammansättning (mom. 1) och () anför: Ifråga om den nuvarande utformningen av systemet för ersättning till nämndemänvill vi framhålla aft vi i enlighet med vad vi tidigare redovisat (se JuU1987/88:29 s. 17) - har uppfattningen att ersättning bör utgå med samma belopptill samfliga tjänstgörande nämndemän, dvs. utan uppdelning på grundarvode ochtilläggsbelopp. Eftersom arbetsinsatsen är densamma för de tjänstgörandenämndemännen är det nämligen enligt vår uppfattning principiellt oriktigt attge högre ersättning till vissa nämndemän. Tryckeri, 1988 19