bet · GB01FiU19 · 1987-12-31 00:00:00 — skall vara oförändrade ifast penningvärde, skulle mot den bakgrunden kunna förenas med högaambitioner inom sådan verksamhet som främst Imotion Fi232 (fp) anförs att det är samhällsekonomiskt nödvändigt attkommunernas expansion begränsas till . Detta utrymme bör fördelas i"något högre grad fill landstingskommuner, både på grund av den väntadebefolkningsutvecklingen och med hänsyn till motionärernas prioritering avsjukvården. Förslagen i motionen får enligt motionärerna som följd att statensbidrag fill kommunsektorn reduceras med netto . Imotion Fi322 (c) konstateras aft pressen på kommuner och landsting ökar. För detta talar inte bara det stora antalet äldre, utan också de långa köerna inom t.ex. ortopedi och ögonsjukdomar samt den hotande spridning en av sjukdomen AIDS. Förslagen i mofionen innebär en nettobesparing motsvarande av den beräknade tillväxten i kommunsektorn . Enligt mofionärerna behöver ingen befintlig verksamhet skäras bort till följd av denna besparing. Ej heller skall skattehöjningar behöva vidtas. Imotion Fi214 (vpk) framhålls nödvändigheten av en förstärkning av såväl verksamheternasom ekonomin i hela den offentliga sektorn. Samfidigt föreslåsekonomiska.besparingar inom det militära försvaret men också ökade satsningarinom civilförsvaret. Mot bakgrund av de angelägna behov som finns och denstrategiska roll som den gemensamma sektorn har i ekonomin anser motionärernaatt det finns starka skäl att låta denna växa utöver den begränsning fill 1 %konsumfionstillväxt i kommunerna som regeringen förordar. En väsentligtkraftigare tillväxt i den kommunala konsumtionen är nödvändig med inriktningmot att tillfredsställa de särskilda behov som utpekats i mofionen. Förslageni motionerna till förändringar i dé statliga transfereringarna fill kommunernasammanfattas i tabell 3. Förslag till förändrings 1989 framlagda i partimotioner ir av transfereringar till och från kommunsektorn år FiU 1987/88:19 i Jämförelse med budgetpropositionen Kompensation för slopad företagsbeskattning Kompensation för slopad garantibeskattning Skatteutjämn. + 4 220 + 218 - 900 + 218 - 900 + 140 Övriga bidrag Skattebortfall p.g.a. Kommunalt grundavdrag för barn Generell indragning av bidrag I de s.k. baskalkyler som 1987 ärs långtidsutredningpresenterade för den kommunala sektorn beräknas konsumtionstillväxfen uppgåfill per är . Baskalkylen anger denförändring i den kommunala verksamheten som befolkningsförändringar och fattaderiksdagsbeslut ger upphov till. I från april1988 bedöms den kommunala konsumtionen öka . Av finansplanenframgår vidare atf den totala kommunala sektorns finansiislla sparandefortsatte aft försämras och bedöms bli ytterligare försämrat är 1988.Pris- och löneutvecklingen blir givetvis av stor betydelse för den fortsattautvecklingen. Utskottet anser mot denna bakgrund atf det varken är nödvändigteller önskvärt aft åtgärder vidtas som dämpar den kommunalakonsumtionstillväxfen ytterligare. De statsfinansiella skäl som tidigareåberopats för sådana åtgärder är inte heller lika starka som . Även imofionerna Fi232 (fp) och Fi322 (c) förordas en konsumfionstillväxtsom motsvaras av förändringar i befolkningsstrukturen. I motion 232 (fp)föreslås dock åtgärder som innebär att kommunernas finansiella resurserreduceras. Neddragningar i överföringarna fill kommunerna är dock betydligtmindre, , än som föreslås i motion Fi223 (m), 6,7miljarder. Som utskottet anfört ovan bör några reduceringar av de kommunalatransfereringarna infe vidtas . Motion Fi232 yrkande 4 bör därföravslås av . Utskoftet kan således infe ställa sig bakom det krav pånollfillväxt i den kommunala sektorn som framförs i motion Fi223 (m). Utskottet anser mofionärernas förslag vara dåligt underbyggt. Mofionärerna åberopar vissa preciserade men mycket osäkra uppskattningar av produktivitetsutveckling en i kommunala sektorn som redovisas i en bilaga till långtidsutred ning (Bilaga 21 fill LU87). Produktivitetsutvecklingen anges bl.a. till-0,för socialvård, -2,för hälso- och sjukvård, -3,för utbildning. Motionärernatycks utgå från aft deras förslag till generell neddragning av de FiU1987/88:19 finansiellaresurserna med skulle leda till enposifiv produktivitetsutveckling. Utskottet vill för sin del infe utesluta atfproduktivitetsvinster är möjliga att uppnå på vissa områden, men en så drastiskoch omedelbar neddragning av resurserna som förordas i mofion Fi223 (m)leder med stor sannolikhet fill att resurserna kommer atf utnyttjas sämre.Följden blir kapitalförstöring och oacceptabla konsekvenser för MofionFi223 (m) yrkande 7 avstyrks därför av utskottet. kommunisterna föreslår i motion Fi214 atfden kommunala konsumtionen tillåts öka med drygt 21,5 miljarder kronor.Utskottet framhöll innevarande år i betänkandet om den ekonomiskapolifiken (FiU 1987/88:20 s. 29) aft alla ekonomiska indikatorer visaratf den inhemska efterfrågan tenderar atf bli alltför hög med överhettning somföljd i flera sektorer av ekonomin. Utskoftet vill därför här ånyo understrykaaft den påspädning av efterfrågan som förslagen i motion Fi214 (vpk) innebärofrånkomligen leder till aft den svenska ekonomin återigen beträder vägen motde stora obalanser som var rådande och deförsta åren av . Utskottet avstyrker mofion Fi214 (vpk) yrkande 12. Avvägning mellan generella och specialdestinerade bidrag I partimotionerna från moderata samlingspartiet,och begärs aft de olika statsbidragen fill kommunerna vägsin i en helhet inför ett -Ställningstagande fill den framtida kommunalautvecklingen. I motion Fi223 (m) anförs att merparten av statsbidragentill kommunerna bör avvecklas med undantag för bl.a. ett väl fungerandeskatteutjämningssystem. bör ett så stort antalspecialdestinerade statsbidrag som möjligt ersättas av ett allmänt kommunaltbidrag. Det bör fördelas på ett likartat sätt som de specialdestineradebidragen. Framtida neddragningar av det statliga stödet till kommunerna börenligt motionärerna ske genom atf minska defta allmänna bidrag. Enförutsättning härför är atf det sker en omfattande avreglering av statligaföreskrifter och bidragsbestämmelser. Med hänvisning fill budgeftekniska skälföreslås för /89 ingen minskning av de specialdestineradestatsbidrag som kan bli aktuella att ingå i det allmänna bidraget. Enligtmotionärerna bör regeringen i stället - som en teknisk övergångslösning fördefta budgetår - hålla inne motsvarande summa av de andra medel som skallöverföras till kommunerna. I motion Fi232 (fp) anförs att de specialdestinerade bidragenmåste vägas samman med effekterna av skatteutjämningsbidragen. Merparten av statens bidrag fill kommuner och landsting utgår som specialdestinerade bidrag. Dessa har en tendens atf förstärka den skillnad som beror på olika skattekraft. Studier som gjorts visar att det främst är kommuner med hög skattekraft som har finansiella förutsättningar atf utnyttja de specialdestine rade bidragen. Motionärerna hävdar att de specialdestinerade bidragen motverkar det syfte som ligger bakom skatteutjämningsbidragen, nämligen 29 aftutjämna för skillnader i skattekraft. Det framhålls även att de specialdes- FiU 1987/88:19 tinerade bidragen i allmänhet är förknippade med en lång raddetaljregleringar och omfattande admlnistrafion. Detta leder till betydandestelhet och ineffektivitet i resursutnyttjandet i kommunsektorn. I motion Fi322 (c) anförs atf en ökad utjämning kommunernaemellan bör ske genom att de totala statsbidragen till kommunerna omfördelas.Detta föreslås ske genom atf de specialdestinerade bidragen överförs tillskafteutjämningen. Bidragen bör enligt mofionärerna fördelas efter förkommunerna opåverkbara faktorer.som exempelvis skattekraft, geografiskt läge,. åldersstruktur och befolkningsutveckling. 'En sådan omläggning medför, sägsdet i motionen, bl.a. att endast service och administrativ skicklighet bliravgörande för kommunens skattesats och aft den statliga detaljregleringenminskar som en rad lagar, regler och bestämmelser kan rensas ut. Utskottetvill med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. Som framgått av utskottets redovisning går av despecialdestinerade statsbidragen till utbildnings- och barnomsorgsområdet.Bidragen är ett av statsmakternas instrument föratt påverka utformningen och omfattningen av olika verksamheter inomkommunsekfoin. Det är inom vissa områden, t.ex. skolväsendet, angeläget att engodtagbar och enhetlig standard kan upprätthållas i hela landet. Despecialdestinerade bidragen bidrar också fill att stärka ekonomiskt ochpolitiskt svaga gruppers livsvillkor och ekonomiska situation, t.ex. för barn,gamla och handikappade. Vissa av de specialdestinerade bidragen, t.ex. bidrag tillbarnomsorg och investeringsbidragen, syftar till att stimulera kommunerna atfbygga ut viss verksamhet. En omläggning i den riktning som förordats i härbehandlade mofioner skulle innebära stora förändringar i bidragsbelopp förolika primärkommuner resp. landsting och kan inte genomföras utan aft despecialdestinerade bidragens betydelse för kommunernas ekonomi närmareanalyseras. Utskottet anser inte atf det nu finns grund för atfavveckla tekniken med de specialdestinerade bidragen. harett utredningsarbete startats som syftar fill att göra en fullständigkartläggning av nuvarande bidragssystem och överväga förändringar av såvälskafteufjämningssystemet som de specialdestinerade bidragen. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Fi223 (m) yrkande 16 och Fi232 (ifp)yrkande 5. Med det anförda avstyrks även motion Fi224 yrkande 4 avAlf (). I budgetpropositionen redovisas förslag fill ändringar iskatteutjämningssysfemet. Innehållet i förslaget och motiven härför har redovisatsinledningsvis i betänkandet. Propositionens förslag innebär atf inom den föreslagnamedelsramen en större andel ges till kommuner och landsting i de norra delarnaav landet. De kommuner i södra och som tillhörstödområdet har behandlats på samma sätt som den norra delen. Även för vissadelar av ,östra och har den ekonomiska situationen oq beaktatsgenom höjda grundgarantier. Utskoftet kommenterar inledningsvis principerna föromfördelningen av 'FiU 1987/88:19 5-flrfe«f/ä/n/j(/jgi/)/Jrage« och fardärefter upp skatteutjämningsbidragen för enskilda kommuner. Som anförs i propositionen var syftet med den kraftigasatsning på skatteutjämningsbidragen som gjordes att skillnader i skattesatser skulle utjämnas. Utvecklingen visar emellertid atf skillnaderna i stället ökat och att skattesatserna i skogslänen ökat-mer än i övriga delar äv. landet. I propositionen görs jämförelser i utvecklingen mellan olika typer av län . Eftersom utdebiteringen nu fastställts också redovisas i nedanstående tablå utvecklingen . >'<: Medianutdebitering, kr./skr. Övriga län 29:45 30:80 Av sammanställningen framgår att skogslänen höjt sinutdebitering med .'skr. medan övriga län exkl.storstadslänen höjt den med /skr. Skillnaden i medelutdebitering mellanlänen har också ökat. var skillnaden mellan högsta länsgenomsnittet, iKalmar, och lägsta, i , /skr. var skillnaden mellandessa båda län /skr. men län har infe längre den högstamedelutdebiteringen. lår har den högsta medelutdebiteringen ochHallands län den lägsta. Skillnaden uppgår fill /skr. Utskottet har i tabell 4 förtecknat länen i ordning frånhögsta till lägsta medelutdebitering för . De högsta genomsnittligaskaftesatserna finns i skogslänen, i och samt på . Den genomsnittliga sammanlagda utdebiteringen år1988, länsvis Län Kr./skr. 2929 :: < ' i- 1partimofionerna från moderata samlingsparfiet, och FiU1987/88:19 kritiseras förslaget till nytt skatteufjämningssystem ufifrån skildautgångspunkter. I motionerna framhålls emellertid att den tekniskauppbyggnaden av skatteutjämningssysfemet bör bibehållas. I motionerna Fi223 (m) och Fi322 (c) avvisas förslagettill nya grundgaranfier. I motion Fi223 (m) uttalas atf förslaget är orättvistoch inte har den utjämnande effekt som det hävdas. Grundgaranfierna bör enligtmotionärerna i princip ligga kvar på nuvarande nivä. I motion Fi232 (fp) understryks att grunden för detkommunala skattesystemet skall vara skattekraften. Det underlag som regeringenredovisar som skäl för sina förslag gäller emellerfid endast skattesatsernasutveckling, vilket motionärerna finner högst otillfredsställande. Motionärernaär dock villiga atf godta förslaget i propositionen som en provisorisk reform,om ett kompletterande underlag visar atf förslaget i propositionen svarar inotutvecklingen av kommunernas skatteunderlag. Som framgått av vad utskottet redovisat harutdebiteringsskillnaderna mellan kommunerna i skogslänen och kommunerna iövriga län exkl. storstadslän ökat kraffigt . Skillnader iutdebitering mellan enskilda kommuner kan till en del vara ett uttryck förskilda ambitionsnivåer när det gäller service till kommuninvånarna.När däremot utdebiteringarna jämförs för så stora områden som för allakommunerna i skogslänen och för alla kommuner i övriga län utanförstorstadsområdena, sä torde servicenivåskillnaderna i enskilda kommuner intekunna förklara varför skillnaderna i utdebitering vuxit så kraffigt mellanolika delar av landet. I motion Fi232 (fp) hävdas att skatteunderlagetsutveckling, dvs. skattekraften, är avgörande för kommunernas ekonomiskaförutsättningar. Detta är korrekt för det trettiotal kommuner och landsting,huvudsakligen i storstadsområdena, som har en egen skattekraft sorn översfigerden nivå som de garanteras genom skatteutjämningssysfemet. Övriga kommuner ochlandsting garanteras genom systemet en viss skattekraftsutveckling som är likaför alla. För dessa kan det således infe hävdas aft det är skattekraftsutvecklingensom ligger bakom de växande utdebiteringsskillnaderna. Utskottet kan såledesinte instämma i den krifik av beredningsunderlaget i propositionen som framförsi motion Fi232 (fp) och inte heller i de slutsatser som dras i mofionen. Utskottet anser det önskvärt att ufdebiferingsskillnadernamellan den norra delen och övriga delar av landet minskar så att en utjämningsker för invånarna mellan olika delar av landet. Ett verksamt medel för ensådan utjämning är skatfeutjämningssystemet. Genom en förstärkning av denregionalpolitiska inriktningen i systemet bör utdebiteringsskillnaderna kunnaminskas. Utskottet ställer sig således bakom förslaget atf en omfördelning görsav medlen inom skafteufjämningssystemet till den norra delen av landet.Självfallet bör skillnader i servicenivå mellan enskilda kommunerliksom hitfills återspeglas i utdebiteringssatsen. Systemet bör endast utjämnaför skillnader i faktorer som kommunerna själva inte kan påverka. I mofion Fi223 (m) avvisas proposifionens förslag eftersomförändringarna enligt motionärerna görs utan sakliga skäl. Förslaget anses dessutom vara 32 orättvistoch har inte avsedd utjämnande effekt. En närmare granskning FiU 1987/88:19visar enligt motionärerna atf många av de kommuner som förlorar mest påförslaget har en lägre skattekraft än de som vinner på förslaget. De växande utdebiteringsskillnaderna är som utskoftetredovisat ovan det främsta skälet till varför en omfördelning bör göras avskatteutjämningsbidragen. Kommunernas egen skattekraft saknar för flertaletkommuner betydelse för den ekonomiska situafionen eller för vilken utdebiteringsom gäller, eftersom de genom skatfeufjämriingssystemet garanteras en högreskattekraft. En låg egen skattekraft har således inte varit något sakligt skälför an justera grundgaranfinivån. Utskottet delar således inte de uppfattningarsom kommer till uttryck i motion Fi223 (m) och avstyrker därför motionensyrkanden 8 och 11. I motion Fi322 av Sfig Josefson m.fl. (c) yrkas avslag påpropositionens förslag till nyft kommunalt skafteutjämningssystem. Motionärernaföreslår i stället ett grundgarantisystem som för kommunerna i norra delen avlandet i stort sett överensstämmer med propositionens förslag medan den lägstagrundgarantin för kommunerna och landstingen i södra delen föreslås varaoförändrad , dvs. För några kommunerföreslås ytterligare 1 procentenhets höjning av grundgarantin. Motionärernasförslag till justeringar innebär emellerfid att skatfeutjämningssystemettillförs ytterligare . har i en partimotion fräncenterpartiet föreslagits att kompensationen för slopad företagsbeskattningoch garantibeskaftning skall slopas. Som framgår av tabell 3 beräknasomfattningen av förslag avseende kommuner i stort motsvara densom föreslås av regeringen. Innebörden av motionärernas förslag blir således att deförbättringar av grundgarantinivåerna som föreslås för kommunerna ochlandstingen i får betalas av flertalet av landets primärkommuner,även de i norra delen av landet, genom att kompensationen för slopad kommunalföretagsbeskattning och garantibeskaftning slopas. Ett tjugotal av de rikastekommunerna, främst i storstadsregionerna, får inte någon sådan kompensafionoch behöver således enligt motionärernas förslag inte avstå några bidrag för desämre ställda kommunerna. Enligt utskottets mening blir den regionalpolitiskaprofilen betydligt försvagad genom motionärernas förslag jämfört medpropositionens förslag. Motionärernas förslag kommer sannolikt i betydligtmindre utsträckning än proposifionens att bidra till att minskautdebiferingsskillnaderna mellan olika delar av landet. Förslaget i mofionFi322 yrkande 1 bör därför avslås av . I proposifionen föreslås att den skattesats som skallläggas tUl grund för bidragsberäkningen maximeras till /skr. för kommunerna, /skr. för landstingen och till /skr. för de kommuner som inte ingår i landsting. Därigenom undviks för de kommuner som har en högre skattesats att den egna skattesatsen påverkar skatfeufjämningsbidragets storlek och bibehålls principen att skatteutjämningssysfemet skall vara opåverkbart av kommunernas och landstingskommunernas egna åtgärder. Utdebiteringstaken anknyter till kommunernas och landstingskommunernas medelutdebiteringar för . De kommuner och landsting som har en 33 3 1987/88. högreskattesats får genom denna ändring minskade skatteutjämningsbidrag. pjU1987/88:19 Denna bidragsminsknihg har enligt propositionen i möjligaste månkompenserats genom en högre grundgaranti. I motion Fi223 (m) anförs att propositionens förslag ärett framsteg så fill vida atf systemet inte i samma utsträckning som hittillskommer att påverkas av den bidragsmottagande kommunens skattebeslut. I mofionenföresläs att de skattesatser som anges i propositionen skall användas vidberäkning av alla skatteutjämningsbidrag, dvs. även för kommuner med lägreutdebitering. Motionärerna accepterar atf de kommuner som får lägre bidraggenom förslaget kompenseras med höjning av grundgaranfinivån. Utskottet anser i likhet med vad som anförs iproposifionen och i här nämnda mofioner aft det är ett steg i rätt riktning attmaximera de skattesatser som skall ligga till grund för beräkningen avskatteutjämningsbidraget. Därigenom förstärks principen aftskafteufjämningssystemet skall vara opåverkbart av kommunernas ochlandstingskommunernas egna åtgärder. Om man som föreslås i motion Fi223 (m)använder en enhetlig skattesats missgynnar det kommuner och landsting med högaskattesatser och ger fördelar till dem med låg utdebitering. Utskottet anserdärför att de kommuner och landsting i norra som missgynnas avförslaget om aft använda en lägre utdebiteringssats än den egna skattesatsen imöjligaste mån kompenseras för detta, i enlighet med propositionens förslag,genom en höjning av grundgarantin. För övriga kommuner, med en skattesatsunderstigande den fastställda, bör i stället den egna skattesatsen få utgöraunderlaget för beräkningen av skatteutjämningsbidraget. För atf så långtmöjligt upprätthålla principen om att skatteutjämningssystemet inte skallpåverkas, av kommunernas och landstingens egna beslut bör taket inte sättasalltför högt. Proposifionens förslag synes därför vara väl avvägt. I propositionen föreslås vissa förändringar för beräkningav skillnader i kostnader för åldersstruktur och social struktur. Åldersfaktorn och bidrag för befolkningsminskning föreslås bli beräknade var för sig och bestämda med en decimal. Vidare föreslås af t åldersfaktorn kompletteras med gymnasieskolan för kommunerna och med öppenvården för landstingen. Några erinringar mot dessa förändringar framförs infe i mofionerna. Vid beräkning av kostnader för barnomsorg föreslås ipropositionen att såväl faktisk utbyggnad av barnomsorgen som åldersstrukturenbeaktas. Det innebär i princip fortsatt tillämpning av nuvarande system.Dessutom föresläs att den av skaffeuf jämningskommittén föreslagna faktornindivid- och familjeomsorg i sin helhetbyts ut. I stället bör hänsyn tas till kommunernas kostnader för socialbidrag.För att kommunerna själva i sä liten utsträckning som möjligt skall kunnapåverka skatfeufjämningsbidragets storlek föreslås beräkningen baseras påantalet bidragshushåll i resp. kommuner. I motion Fi223 (m) anförs att kostnaden för barnomsorg börberäknas uteslutande med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Någonhänsyn till den faktiska utbyggnaden av barnomsorgen bör inte ske. I övriga motioner redovisas inte några erinringar motpropositionens förslag fill beräkning av kostnadsfaktorn för åldersstruktur och social struktur. Utskoftet vill med anledning härav anföra följande.Kommunernas FiU 1987/88:19 åldersfaktor har reviderats sedan år1980. Det är en nackdel för kommunerna om ändringar görs alltför ofta. Att somföresläs i motion Fi223 (m) bortse från den faktiska barnomsorgsutbyggnadenskulle innebära en kraffig förändring av systemet och medföra en uppenbarförsämring för de kommuner som har en väl utbyggd barnomsorg. Utskottet anserdärför att principen i nuvarande system bör behållas, vilket innebär att ävenden faktiska utbyggnaden av barnomsorgen beaktas. Förslaget i propositionen aft ge även landstingskommunernatillägg till' grundgarantin för befolkningsminskning pä samma sätt som förkommuner tillstyrks i här aktuella mofioner. Även utskottet tillstyrker för sindel förslaget. Det kan dock konstateras att inte något landsting har uppvisat en sådan kraftig befolkningsminskning med de föreslagna reglerna skulle ha erhållit något sådant tillägg. Utskottet anser sammanfattningsvis beträffande förslagetom ändrad grundgaranti att skatteufjämningssystemets främsta syfte skall varaaft utjämna ekonomiska skillnader mellan enskilda kommuner resp. landstingskommuner.Enligt utskottets mening kan den föreslagna omfördelningen förväntas bidra fillatt minska de nuvarande alltför stora skillnaderna för kommuninvånarna i olikadelar av landet i fråga om skattesatser och servicenivå. Utskottettillstyrker med det anförda i princip, propositionens förslag om ändradfördelning av grundgarantin i skatteutjämningssysfemet. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet mofionernaFi301 av m.fl. (m), Fi322 yrkande 1 av Sfig Josefson m.fl. (c) och Fi323 av och (), som alla yrkar avslag på propositionens förslag fill nyft skatteufjämningssystem. Utskottet avstyrker också motionerna Fi224 yrkande 5 av () och Fi324 yrkande I av (). I motionerna Fi303 av (), Fi307 av OlofJohansson m.fl. (c), Fi313 av Torsfen Kärlsson och () samt Fi322(c) yrkande 3 begärs av olika skäl atf skafteufjämningssystemet pä nytt skallutredas. Utskottetvill med anledning av dessa mofioner anföra följande. som avslutade sitt arbete islutet av hade i uppdrag atf studera hur skatfeutjämningssystemet kunde göras mer effektivt frän utjämningssynpunkt. Vidare skulle undersökas möjligheten Och konsekvenserna av aft överföra vissa specialdestinerade statsbidrag till skatteutjämningssystemet. Kommitténs förslag i dessa avseenden kan enligt utskottets mening inte sägas vara särskilt långtgående. Föreliggande förslag i propositionen till ändrad fördelning av grundgarantierna måste däremot anses vara ett steg i riktning mot ökad utjämning. Utskottet ser mot denna , bakgrundinte någon anledning aft återigen tillsätta en skatteutjämningsuf- redning. Detta hindrar emellertid inte atf. som även framhålls i motion Fi313, en successiv utvärdering bör ske av dé nu föreslagna förändringarna.