bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Inom ramen för de avtal omindustriellt och tekniskt-vetenskapligt samarbete som har ingått medSovjetunionen, , , ochUngern har etablerat bilateralt samarbete även pä miljöområdet. Naturvårdsverkethar fåll regeringens uppdrag att ansvara för genomförandet av arbetet som tillstor del sker inom ramen för bilaterala arbetsgrupper. Förhandlingar i syfteatt på regeringsnivå ingå ett separat avtal med på miljöområdetkommer att inledas . Möten på ministernivå förekommer även och då främst medÖstersjöstaterna. Det bilaterala samarbetet med länderna i syftarofta till all samordna likasinnade länder till gemensamma ståndpunkter ochstrategier i viktigare multilaterala förhandlingar. Även med flera ökar kontakterna liksom medhögleknologiska länder som och med vilka tekniskt samarbete äger rum på inånga områden. Det svenska uppträdandel på det miljöpolitiska området har väckt uppmärksamhet i många länder, och svensk expertis efterfrågas utomlands i ökad utsträckning för deltagande i seminarier, symposier m.m. 149 Denna utveckling ger oss enligt miljö- och energiministerngoda möjligheter att dels inverka på miljöpolitiken i andra länder, vilketockså kan medföru enbättre miljö i , dels öku svensk export uv utrustning och JoU1987/88:23 kunnunde inom miljöskyddsområdet. Två motioner Jo31 (c) yrkunde 2 och folkpurtietspurlimotion Jo719 yrkunde 8 - behundlur frågan om möjligheter attinleda över-luggningur med om tekniskt och ekonomiskt sumurbete på miljöskyddsområdet.I den nu aktuella partimotionen framför också krav på uttväcka talan vid i mot och Polenför dessa länders föroreningar av andra länders territorier (yrkunde 6), ochenligt motion Jo735 (c) yrkunde 3 bör ulövu påtryckningur motStorbritannien för alt få detta land att ytterligare minska svavelutsläppen. Enligt niotion JoS42 (tn) bör verku för uttSovjetunionen inte genomför plunerna på utvidgud fösforitbrytning i . Motionären i motion Jo20 (c) begär överläggningar med denfinsku regeringen i syfte ull minimeru utsläppen frun (yrkande I) och ändring i lugen omgränsälvsöverenskommelsen så utt även utsläpp i luften kun prövus uvgränsälvskommissionen (yrkunde 2). Som utskottet ovun hur konstuterut är en avförutsätlningurna för ett framgångsrikt nutionelll miljövårdsurbete uttåtgärder på miljöområdet vidtus även i vur omvärld. Utskottet hur i flerusummunhung uttulut sin oro över det niiljöhol sotn luft- och huvsföroreningurnuutgör mot vårt lund. Det är i dug känt utt en betydunde och relutivt settökunde del uv de föroreningur sotn i oliku former drabbar oss hur sitt ursprungi Europus industriområden, dvs. Som ovan anförts(avsnitt 2) anser utskottet det därför ytterst angeläget utt i olikusummunhung kruft-fullt fortsätter sitt urbete för ull förmå uven dessa länderall vidta verkningsfulla åtgärder i syfte utt ungripu sinu miljöproblem. Sotnsärskilt ungeläget vill utskottet frumhållu samurbetet pä dettu område mellanländernu runt . Utskottet är emellertid väl införstått med det fuktunialt flera av Europus länder unser sig sakna ekonomiska och tekniska möjligheteratt investera i miljöteknik. Sotn utskottet ovän hur unfört (uvsnitt 5) börregeringen därför verku för uppbyggnuden uv en internationell luflvårdsfondför investeringar i reningsteknik, övergång till mer miljövänliga energislagoch effektivisering av energin. Som ett led i det angelägnu internutionella samurbetetom miljö hur utskottet förordut utt vid förhandlingar med övrigukonventionsstuter i Nordsjösumurbetel från svensk sida tas upp bildandet av enNordsjökommission. Vad utskottet sålunda anföri tillgodoser i allt väsentligtmotionerna Jo31 yrkande 2, Jo719 yrkande 8 och Jo735 yrkande 3 som härmedavstyrks. Ett tillmötesgående av kravet från om väckandeav talan mot och vid i Flaagskulle enligt utskottets mening dåligt främja del samarbete med dessa ländersom förordats av utskottet och motionärerna. Motion Jo719 yrkande 6 avstyrkssåledes. Defarhågor för en utvidgad fösforitbrytning i söm framförs i motionJo842 finner utskottet åtminstone för tillfället ogrundade. 1 sitt svar JoU 1987/88:23 på fråga 1987/88:325 uttalade miljö- och energiministern iriksdagen att hon från fått besked om att några planer i denriktningen inle föreligger. Motionen avstyrks således. Med anledning av vad som anförs i motion Jo20 villutskottet erinra om att endast utsläpp i vatten kan prövas med stöd av lagen(1971:850) med anledning av gränsälvsöverenskommelsen den 16 september 1971mellan och . Frågan om sådana lufiutsläpp som avses i motionenkan prövas inom ramen för konventionen om långväga gränsövefskridandeluftföroreningar samt den nordiska miljöskyddskonvenlionen. Enligt vadutskottet erfarit pågår prövning av utsläppen från Outukumpu OY när del gällervatten av gränsälvskommissionen öch beträffande luftutsläpp enligt den finskaluftvärdslagen. deltar aktivt i båda ärendena. I det planeradegemensamma nordiska miljövårdsprogrammet (se ovan s. 12) kommergränsomrädesfrågorna att behandlas särskilt. Utskottet har erfarit alt dettaarbete redan har inletts i samarbete mellan de nordiska miljödepartementen ochberäknas vara slutfört inom ett är. I avvaktan på resultatet av pågåendearbete bör enligt ulskotlels mening motionen inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Motion Jo20 yrkandena 1 och 2 avstyrks således. I den internutionellu miljödiskussionen hur under senareår frågan om utveckling och spridning av mer miljövänlig och resurssnål teknikfått ökad uppmärksamhet. Miljö- och energiministern delar Brundtlandkommissionensåsikt att sådan teknisk utveckling skall främjas som lägger grunden för envaraktigt hållbar utveckling. har ny intressant teknikutvecklats - ofta som resultat av hårdare miljökrav från regeringar ochmyndigheter. Industrin, tillsammans med forskare och tekniker, bör stimulerasatt främja utvecklingen av miljövänligare teknik. En angelägen uppgift är också alt sprida kännedom om nymiljövänlig och resurssnål teknik liksom att kunna visa alt sådan teknik i detlängre perspektivet är den mest ekonomiska. Mot denna bakgrund föreslår miljö- och energiministern attett inlernationellt främja utveckling och spridning avmiljövänlig teknik inrättas. Institutels huvudsakliga arbetsuppgifter bör varaatt främja forskning och utveckling av teknik för en miljöanpassad ochvaraktigt hållbar ekonomisk utveckling och att bidra till ett ökat utbyte avkunskaper och erfarenheter mellan olika länder om sådan teknik. Institutet börha en internationell verksamhetsbas och vara ett centrum för kunskap otn miljövänligoch resurssnål teknik. Det bör också utveckla former för en aktivinternationell förmedling av information om sådan teknik till potentiellanytljare. Styrelse och ledning för institutet bör ha eninternationell profil med god förankring i internutionellu orgunisulioner, dettekniskt-vetenskapligu sum-fundet och internationellt näringsliv. Institutet bör kunna bidra till att framstående forskarefrån skilda delar av världen kan engageras i ett utvecklingsarbete av stor strategisk betydelse. En viktiguppgift för institutets forskare blir att unulyseru och bedömu ny JoU1987/88:23 teknik utifrån kruvet på en vuruktigt hullbur ekonomisk utveckling. Delberuknus ull 25 milj. kr. bör uvdelus för institutet. I ett flertal motioner frumförs synpunkter pålokaliseringen av det internationella miljöteknikinstitutet. ,och föreslås som lämpliga orter i motionerna Jo21 (c)yrkande 4, Jo7l7 (fp), Jo763 (fp) yrkande 1, Jo787 (c), Jo804 (c), Jo806 (m)och Jo807 (s). 1 motion Jo763 begärs i yrkunde 2 förslug om ekonomiskt stöd tillett miljötekniskt centrum. Motionuren i motion Jo39 (c) vill inråttu ettinternationellt forskningscentrum pä och i motion Jo805 (c) föreslåsinrättande av ett internationellt miljöstudier. Imotion Jo844 (s) föreslås att ett internationellt miljöforskningsorgan bildas. Regeringen tillsatte enligt beslut (Dir. 1987:58) en särskild utredning med uppgift att föreslå inriktningen ochomfattningen uv ett inlernationellt miljöteknikinstilut. Kommittén hur nyligenpresenterut sitt förslag till riktlinjer för institutet. Enligt vad utskotleterfarit innebär förslaget utt stvrelsen skall utses av den svenska, regeringenmen självständigt leda institutets arbete. Vidare föreslås institutetshuvuduppgift varu inventering och utvärdering uv teknisku system och processerutifrån miljöproblemen. Som exempel nämner kommittén den s. k. drivhuseffektenpå klimutet, förekomsten uv miljöfarligt uvfull, miljöskudligt läckuge fränjordbruket och miljöpuverkun genoni genetisk ingenjörskonst. Som namn påinstitutet föreslås SIIESTA - en förkortning av det fullständiga namnförslagetStockholm International Instiluie on "Assessmenl. Det pruktisku arbetet med inrättande av institutet beräknus kunnupåbörjus . Som frumhalls i propositionen är utvecklingen av ny tekniken huvudfaktor bakom den ekonomiska utvecklingen. Skall en gynnsam ekonomisktillväxt kunna fortgå måste emellertid sådan teknik främjas som lägger grundentill en varaktigt hållbar utveckling. I ett längre perspektiv krävs därför attsamhällets synsätt såväl som dess teknologiska struktur och ....... produktionssystem anpassas till miljöns krav och därmed ien miljövänlig och resurssnål riktning. Mot denna bakgrund finner utskotletregeringens förslag att inrätta ett internationellt miljöieknikinstitut lovvärtoch framsynt. Vud beträffar förslaget all förlägga institutet till Stockholmsaknar utskottet anledning att frångå dessa överväganden. Med det anförda avstyrkerutskottet de motioner som förordat en annan lokalisering av institutet. Övrigamotioner får i viss mån anses tillgodosedda genom propositionen och utskottetsställningslagande i denna fråga. 10.Miljöskyddets regelsystem och organisation Miljö- och energiministern redovisar inledningsvis ikorthet-sina bedömningar pä följande sätt. Miljöhänsynenskall ges en ökud tyngd vid tillämpningen uv ML. JoU 1987/88:23 Företugens egenkonlroll bör skärpas. miljökrav skull iökud omfutlning beaktas vid omprövning av villkor enligt ML. Det år angelägetatt förstärka och decentralisera tillsynen. Företagens egenkonlroll bör utvecklas.Myndigheterna bör dessutom ges ökade resurser för miljöskydd. De statligamyndigheterna behöver tillföras i storleksordningen 100 tjänster förhandläggare. Föreskrifter om kontrollen skall kunnu meddelas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. En miljörapport skaflärligen lämnas till tillsynsmyndigheten för sådan verksamhet som har tillstånd. roll som central tillsynsmyndighetförstärks. Länssty relserna svarar för den löpande tillsynen för all tillståndspliktig verksamhet. Miljö- och hålsoskyddsnämnderna skall vara tillsynsmyndighet för verksam heter som inte kräver tillstånd. Möjligheten för en kommun all överta -, tillsynen över tillståndspliktig verksamhet bibehålls. Instansordningen ändras i överklagade miljöskyddsärenden.Bl.a. tår länsstyrelsernas beslut i tillständsärenden överklagas hoskoncessionsnämnden i stället för hos regeringen. Regler omstraff för miljöbrolt skärps. Ökad vikt ges åt miljöhänsynen. Insatser för alt integrera miljöfrågorna iutbildningssystemet år väsentliga. Särskilda utbildningsinsatser behövs förmyndigheter som har att tillämpa ML, bl. a. miljö- och hälsoskyddsnämndernasamt polis och åklugure. 1 motion Jo26 (vpk) yrkande 17 framhålls att utgångspunktenför miljöskyddslagen måste vara vad människan, naturresurserna och miljön tål. Utskottet erinrar om alt regeringens förslag tilländringar i miljöskyddslugen (1969:387; ML) och i miljöskyddets organisationgrundar sig på vad utredningen om miljövårdens organisation föreslagit ibetänkandet För en baltre miljö (SOU 1987:32) m. fl. utredningar, vilkaförtecknats i inledningen till delta betänkande (s. 000). Viss kritik har iolika sammanhang riktals mot miljöskyddet, bl. a. vad gäller myndigheternasmöjligheter att bedrivu en etTektiv tillsyn uv utt givna tillstånd efterlevs.Som framgår uv den fortsatta framställningen tillstyrker utskottet med vissaförslag till preciseringar regeringens förslag,i förevarande del av propositionen. Utskottet delar i betydande utsträckning den uppfattningsom framförs i motion Jo26 om att en utgångspunkt vid tillämpningen av miljöskyddslagen bör vuru en bedömning avvad miljön tål: Av lugen frumgår bl. u. ull om en miljöfarlig verksumhel kun befurus vållu olägenhet uv väsentlig betydelse fär verksumheten ulövus endust om särskildu skäl föreligger. Utskottet unsluter sig därvid till den bedömning som görs i propositionen ull miljöhänsynen bör ges ökad tyngd vid tillämpningen av miljöskyddslagen, liksom även av annan, angränsande lagstiftning. Utskottet är dock icke berett att acceptera, som motionärerna tycks göra, utt miljöhänsynen ullenu bör vara uvgörunde vid tillämpningen av lagen. Mot den bakgrunden avstyrks mötionsyrkandet i den rnån det ej lillgodosetts genom vad utskotlet anfört. '-''- Företagensegenkonlroll m.m. JoU 1987/88:23 Miljö- och energiministern redovisur i korthet regeringensförslag på följande sätt. Företagens egenkonlroll skärps. Den som utövar enverksamhet som kan befaras vara miljöfarlig ur skyldig utt utövu kontroll uvverksumheten. Redun i unsökun skull de företug som söker tillstånd unge hurkontrollen är avsedd utt ulformus. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får beslutu föreskrifter i fråga om kontrollen. Enmiljörapport skall ges in till tillsynsmyndigheten för sådan verksamhetsom kräver tillstånd. Rupporlen skull innehållu en redogörelse för vidlugnumiljöskyddsåtgärder och resultuten uv dessu åtgärder. Egenkontrollen reglerus av en ny paragraf, 38 a S, imiljöskyddslagen. har i anslutning till ordningenmed miljörapport föreslagit att ett system med miljörevisorer införs. Systemethar som förebild vad som gäller för revisorer enligt bl. a. lagstiftningen omaktiebolag och innebär i korthet att miljörevisorn granskar ochatt hans redogörelse bifogas . Vidare skall miljörevisorn enligtförslaget bistå företaget i dess miljöskyddsarbete. Regeringen har dock vultalt inte föreslå någon lagstiftning om miljörevisorer i förevarande proposition.Miljö- och energiministern hänvisar dels till att majoriteten avremissinstanserna ställt sig kritiska eller avvaktande till förslaget, delstill att hon icke övertygats om att det mest lämpliga är att ta över ett systemhämtat från vad som har utvecklats för och anpassats till olikakrav på företagens ekonomiska redovisning. I motion Jo2S (s) föreslås som delyrkande att entidsbegränsad försöksverksamhet med miljörevisorer i företugen inleds den 1juli 1989. Enligt motion Jo752 (c) yrkunde 3 bör systemet med miljörevisorerinförus i enlighet med utredningens förslug. I motionernu Jo24 (fp) yrkunde 7och Jo719 (fp) yrkunde 25 uvvisus den uppläggning systemet fått i utredningen.1 stället förordur motionärernu ett system där miljörevisorn har aktieägurnasom uppdragsgivare. Förslug om utseende uv miljöunsvurig på företug sombedriver tillståndspliktig verksumhel frumslälls i motionernu Jo23 (c) yrkande(12), Jo30 (c) yrkande 59, Jo752 (c) yrkande 2,och Jo848 (m) yrkande 1. Enligtmotionerna skulle en sådan regel underlätta tillsynen. Ansvarsfrågan vid företugenskulle bli klurure. Utskottet delar regeringens uppfattning att del ärväsentligt alt de uttalade ambitionerna om ett fungerande miljöskydd blirverklighet. Ansvaret för att så sker ligger i första hand på de företag somutövar miljöfarlig verksamhet. Det är de som har överblicken över verksamheten.Förelagen har skyldighet alt anpassa sin verksamhet till miljöskyddslagens kravoch till de villkor som bör alltså anta regeringens förslug om JoU1987/88:23 företugens egenkonlroll. Liksom miljö- och energiministern anser utskotlet ull detborde vuru värdefullt för mångu förelag att kunna förfoga över en oberoendeperson med kunskaper om miljöskyddsarbete och med insikter i näringslivet. Samtidigtär det ostridigt att systemet ännu icke prövats. haremellertid tagit initiativ till en viss försöksverksamhet med miljörevisorerinför ett framlida ställningstagande i denna fråga. Utskottet delur regeringensmening utt del finns anledning avvakta erfarenheter härifrån innan frågan otneventuell lagstiftning tas upp. bör alltså icke göra något uttalandemed anledning av motionerna Jo28 i motsvarande del och Jo752 yrkande 3. Dessakan anses tillgodosedda med hänvisning till naturvårdsverketsförsöksverksamhet. Med motsvarande motivering finner utskottet att ävenmotionerna Jo24 och Jo719 i berörda delar bör läninas utan vidare åtgärd. Med anledning av motionsyrkandena om obligatorisktinförande av en miljöansvarig pä företagen erinrar utskottet om att liknandeförslag avslagits av . Utskottet har därvid framhållitatt del i sista hund alltid är förelagets ledning - styrelsen och verkställandedirektören -som ansvarar för ett företags drift och driftens förenlighet medmiljöskyddslagen. Genom den nya regel som föreslås införd för företagenssjälvkontroll kommer ansvarsfrågan enligt utskottels mening att ytterligareklargöras. Utskotlet avstyrker således motionsyrkandena i fråga. Fördelningen av myndigheternas uppgifter Miljö- och energiministern sammanfattar i propositionensina förslag och ställningstaganden enligt följande. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna skall varatillsynsmyndigheter enligt ML i fråga om verksamheter som är anmälningspliktigaoch andra verksamheter som inte kräver tillstånd. Nämnderna skall också ta emotanmälningar enligt lagen. Möjligheten för en kommun alt ta över tillsynen övertillståndspliktig verksamhet behålls. bör svara förtillståndsprövningen enligt ML av de verksamheter som medför de mest allvarligamiljöstörningarna. bör svara för tillståndsprövningen av övrigverksamhet saml utöva tillsyn över samtliga verksamheter som år tillståndspliktiga. bör svara för samordningen på centralnivå av tillsynsverksamheten enligt ML och ha möjlighet att ingripa i allaenskilda ärenden. Länsslyrelserna bör samordna recipientkontrollen förvattenmiljön. Diskussioner bör komma till stånd mellan staten och kommunernaom formerna för en samordnad recipientkontroll för luftmiljön. ADB-syslem bör i ökad utsträckning kunna införas ochutvecklas som hjälpmedel i miljöskyddsarbetet. Motionerna ' - JoU 1987/88:23 Regeringens förslag om obligatorisk tillsyn överde anmälningspliktiga uniuggningurnu bör enligt motion Jo24 (fp) yrkunde 6uvsläs. Uppgiften kun bli övermäktig för en del små kommuner, unsermotionärernu. I motion Jo719 (fp) yrkus att kommunerna får rått att överta helatillsynsan-svuret (yrkunde 15) och ull bör ges en vägledande rollgentemot de kommuner som övertagit tillsynsansvaret (yrkande 16). I motion Jo30 (c) yrkande 61 begärs ett tillkännagivandeom inriktningen uv tillsynsverksumhelen. Kontrollprogrammen bör ses över, ansermotionärerna, så att mutningur och unulyser uv ämnen och föreningur som ger deullvurliguste effekternu på miljön prioriterus. I yrkande 62 begärs en ändringUV 7 S miljöskyddsförordningen (1981:574. MF) så utt myndigheterna fårmöjlighet alt prioritera ärenden utifrån miljöeffekter. Enligt motion Jo767 (c)yrkande 10 måste tillsynsarbetet prioriteras. Yrkanden om ändring av koncessionsnämndens sammansättningså att den får stärkt miljökompetens framställs i motionerna Jo26 (vpk) yrkande28, Jo28 (s) i motsvurunde del samt i Jo30 (c) yrkande 57. I motionerna Jo710 (fp) och Jo750 (c) framhålls vikten avalt datorer kommer till ökad användning i miljöarbetet. Utskottet delar regeringens mening utttillstundsprövningen bör ske hos koncessionsnämnden eller hos länsstyrelsenefter vud regeringen bestämmer. Tillsynen skull liggu kvur hos länssiyrelsernuoch miljö- och hälso-skyddsnämndernu. Utgångspunkten för vilket ansvarsområderesp. myndigheter skull hu bör vara bl. a. de miljöeffekter som är förbundnumed verksumheten. I propositionen erinras om att flertalet remissinstansertillstyrkt ett förslug från utredningen att miljö- och hälsoskyddsnämndernuskull övertu tillsynsansvaret för alla verksamheter som inte ärtillståndsplikliga. Miljö-och energiministern framhåller att ett kommunalltillsynsansvar ligger väl i linje med strävan utt i den utsträckning del ärmöjligt decentralisera verksumheten i den offenlligu förvaltningen. Kommunernafår genom förslaget en förstärkt roll och ett eget ansvarsområde imiljöskyddsarbetet. Det ger också ökade förutsättningar för en kommunalmiljövårdsplanering, för en ökud sumordning uv plan- och miljöfrågorna och förett bredare och aktivt kommunalt miljövårdsurbete näru medborgurnu. Utskottetunsluter sig till dennu bedömning. Utskottet uvstyrker med hånvisning till det anförda motionJo24 yrkande 6, vari vrkas avslag på regeringens förslug om obligutoriskkommunal tillsyn över de unmälningsplikliga anläggningurnn! Utskotlet uvstyrkeräven motion Jo719 yrkandena 15 och 16 om alt kommunerna bör ges rätt attöverta hela tillsynsansvaret för lillsländsplikliga verksamheter enligt 44 a S-ML sumt om länsstyrelsernas roll i summanhanget. Som miljö- och energiministernframhåller måste en delegering av exempelvis verksamheter av särskiltmiljöfarlig art övervägas myckel noga. Hänsyn måste därvid tas till deullvurligu och geogrufiskt omfuttunde miljöstörningur som kan vara för- bundna medsådan verksamhet. Utskottet biträder även förslaget i pro- JoU1987/88:23 positionen att en fråga om delegution, om kommunen så begär, skallavgöras av regeringen därest inte anser sig kunna bifalla enframställning från en kommun om övertagande av tillsynen. sammansättning är reglerad i Jl S ML.,Därav framgår att en av nämndens fyra ledamöter skall ha erfarenhet av frågorsom faller inom verksamhetsområdet för . Utskottet äricke berett att föreslå någon ändring av detta lagrum, och avstyrker motionernaJo26 yrkande 28, Jo28 i motsvarande del saml Jo30 yrkande 57. När del gäller de förslag som framförs i motion Jo30 yrkandena61 och 62 samt i motion Jo767 yrkande 10 får utskottet hänvisa till altnaturvårdsverket enligt propositionen bör utarbeta allmänna räd förlänsstyrelsernas planering, genomförande och uppföljning av tillsynen. Därvidbör även ingå underlag för bedömning av miljöeffekter. Utskottet utgår från altdessa råd även kommer att innehålla regler för prioriteringen avtillsynsfrågorna. Tillsammans med den aviserade förstärkningen av resursernubör en sådun genomgång kunnu resultera i en väsentlig effektivisering av helamiljöskyddsarbetet. Enligt utskottets bedömning utgör 13 S MF enligt gällandelydelse icke hinder för prioritering av ärendena efter miljöeffekter. Någonanledning för att göra ett uttalande med anledning av.motionernasåvitt nu är i fråga synes icke föreligga. Miljö- och energiministern framhåller i propositionen attde förändringar av tillsynsarbetet enligt ML som föreslås kommer all medförastora krav på hanteringen av dala från kontrollen av utsläpp och recipienter,liksom på uppföljningen av försurningens utveckling m.m. Behovet av ADB-stödför denna verksamhet växer. kommer därför alt slutföra ett s.k. KRUT-projekt (kalkning, recipienl- och utsläppskontroll) för att ta fram ettnytt ADB-syslerii för miljöskyddsarbetet i bred bemärkelse. Enligt'propositionen bör en slutlig bedömning av möjligheter och problem med ettcentralt sammanhållet system för hantering uv miljödula göras när projektetutvärderats . Utskottet delar regeringens bedömning av vikten av att dedata som las fram systematiseras genom ADB. Motionerna Jo710 och Jo750 fåranses tillgodosedda genom propositionen och påkallar ingen ytterligare riksdagensåtgärd. Miljö- och energiministern sammanfattar inledningsvisregeringens förslag enligt följande. Inslansordningen ändras i miljöskyddsärenden.Länsstyrelsernas beslut i tillsynsärenden får överklagas hos koncessionsnämndeni stället för hos regeringen. Nämndens beslut i sådana ärenden får inle överklagas.Regler införs om nämndens handläggning av överklagade ärenden. Utskotlet hur ingen erinrun mot regeringens förslug. Rätten förmiljöorganisationer m. fl. att överklaga beslut enligt ML JoU 1987/88:23