bet · GB01AU17 · 1987-12-31 00:00:00 — ungakvinnor från att de kommer att förvärvsarbeta större delen av livet. AU1987/88:17 Utbyggnaden av den offentliga sektorn har inte bara skapat arbete ären stor mängd kvinnor utan har också skapat de praktiska förutsättningarna förandra kvinnors arbete. Utbildningsexpansionen har inneburit att tidigare skillnadermellan kvinnor och män i allmän utbildningsnivå numera är utjämnade. Vidareerinras i propositionen om att lagstiftningen har bidragit till att stärkakvinnornas ställning i arbetslivet. Särbeskattningsreformen är 1971 liksom 1974års föräldraförsäkring, vilken gällde båda föräldrarna, utgjorde milstolpar päväg mot ökad jämställdhet mellan könen. Trots att jämställdheten har ökat, finns det enligtpropositionen stora kvarstående brister, särskilt vad gäller de starktkönsuppdelade arbetsmarknads- och utbildningssektorerna. Vidare är denkommunala barnomsorgen fortfarande otillräckligt utbyggd och det är framförallt kvinnorna som minskar sin arbetstid med hänsyn till barnen. 1 propositionen föresläs en handlingsplan förjämställdhetspolitiken . Tyngdpunkten i denna politik bör ävenfortsättningsvis ligga inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken.Familjepolitikens roll för jämställdhetsarbetet mäste poängteras och åtgärdersom syftar till att öka männens delaktighet i arbetet med hem och barn lyftasfram. Frågan om en jämnare könsfördelning i rådgivande och beslutandeförsamlingar liksom fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan män ochkvinnor måste uppmärksammas. 1 kommittémotion 1987/88:A36 tas jämställdhetenupp ur ideologiska utgångspunkter. /Kngående jämställdhetsarbetets fortsatta inriktningbetonas målet om jämställdhet inom ramen för ett decentraliserat samhälle ochen marknadsekonomi byggd på socialt och miljömässigt ansvarstagande hosindivider, grupper och samhälle. Såväl kvinnors som mäns värderingar ocherfarenheter måste få komma till uttryck för att möjliggöra nyainfallsvinklar, mänskligare arbetsmarknad, en större social medvetenhet hosnäringslivet m.m. genom ett bättre underlag för besluten. Den nuvarandekoncentrationspolitiken har enligt motionen medfört ojämlika förhållanden ilandet samt en alltmer ensidig könsfördelning i glesbygdskommunerna och därmedsammanhängande problem för bl.a. jämställdheten. Motionärerna har inget atterinra mot att en handlingsplan för jämställdheten läggs fast för de kommandefem åren enligt propositionens förslag. En förutsättning är dock att planenbygger pä den i motionen redovisade principiella synen. I motionen yrkas på attriksdagen med avslag pä propositionen i motsvarande delar ger regeringentill känna vad som anförs i motionen om kvinnornas roll i ekonomin,jämställdhet på arbetsmarknaden, i utbildningen och i familjen samt kvinnorsinfiytande i samhället. Utskottet kan konstatera att utvecklingen har lett tillatt kvinnorna defi nitivt har befäst sin ställning på arbetsmarknaden, i utbildning etc. samti digt som åtskilliga problem kvarstår för att nä fram till full jämställdhet mellan könen. Det råder också en bred politisk enighet om jämställd hetsmålen men delade meningar om medlen. Det är fråga om insatser över hela fältet från såväl offentliga som enskilda organ. Jämställdhetsfrägan måste ständigt hållas aktuell så att man inte faller in i ett traditionelltköns- 1 I rollstänkandevilket begränsar såväl kvinnors som mäns fulla utnyttjande AU 1987/88:17av alla sina möjligheter. Utskottet har i annat sammanhang behandlat förutsättningarnai glesbygden att behålla de unga, särskilt filekorna, i hemtrakten (AU1987/88:9). Utskottet ser positivt på att man inför 1990-talet läggerfast en handlings plan mot ett mera jämställt samhälle och kommer i det följande att ta upp handlingsplanens olika delar. 1 motsatsitill motionärerna anser dock ut skottet att den av törordade decentraliseringen inte är en för utsättning för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Centerparti ets yrkande om avslag pä propositionen i vissa delar avstyrks därför av utskottet. Med hänvisning till det anförda bör motion A36 i de här aktuella delarna avslås av . . . Förutsättningarna för jämställdhetsarbetet behandlas'imotion 1987/ 88:A811 av m.fi. (m). I motionen anförs att mängamän och kvinnor omedvetet är starkt präglade av sina könsroller. Skalljämställdhet uppnäs måste grundläggande attityder förändras, vilket kräver ettlångsiktigt arbete. Med tanke pä förebilden för det uppväxande släktet börkvinnor i högre grad än tidigare vara aktiva i jämställdhetsarbetet. Även mänhar ett ansvar för opinionsbildningen. Vidare främjas familjesammanhällningenav jämställda relationer mellan de vuxna. Enligt motionen är den lagstadgadediskrimineringen av kvinnorna nästan helt undanröjd. Jämställdheten motverkasemellertid av samhälleliga beslut om utformning av skattesystemet,barnomsorgen m.m. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna närdet gäller behovet av att förändra attityderna på jämställdhetsomrädet. Som bl.a. visas i propositionen återstår mycket att göra innan målet om jämställdhet mellan kvinnor och män kan uppnäs. Exempel pä opinionsbildande arbete är dels de projekt som bedrivs.inom ram, dels de till jämställdhetsrädet knutna idégrupperna, en för kvinnofrågor resp. en för mansfrägor. Den sistnämnda har diskuterat ett punkt- > program, som bl.a. omfattar invandrarmän, män inom idrotten,.värriplik- ten, kriminalvården samt män på enkönade arbetsplatser. härutöverpeka på betydelsen för jämställdhetsarbetet av att kvinnornas villkor päarbetsmarknaden förbättras samt att järnställdhetsaspekter beaktas vid beslutpå olika politikområden såsom familje-och skattepolitik etc. 1 detta sammanhangbör en löpande uppföljning av jämställdheten i ekono- . miska termer ibudgetpropositionen, såsom jämställdhetsministern före-: slår, fylla en viktigfunktion. Med hänvisning till det anförda bör motion A811 i denna del inteföranleda något initiativ från sida. Kvinnornas roll i ekonomin I proposition 105 anförs att välfärdsbegreppet omfattarsävä] ekonomiska komponenter som tillgång till tid. Det redovisas att den sammanräknade inkomsten genomgåendeär lägre för kvinnor än för män. Bland de samtaxerade motsvarar kvinnornas in- , komst av männens medan de ensamstående kvinnorna med barn har inkomster sotn motsvarar av vad motsvarande grupp män har. viktigasteorsakeina till att kvinnors inkomster ät" sä mycket lägre än mäns AU1987/88:17 hänger samman med att kvinnor ägnar mindre tid åt förvärvsarbete änmän samt att kvinnornas genomsnittslöner normalt utgör avmännens inom samma område. Andra orsaker är att kvinnor och män arbetar i olikabranscher, i olika yrken och med olika arbetstidsförläggning, på ett sådantsätt att kvinnor i allmänhet fär sämre inkomster än män. Den mindre del avinkomstskillnaden som inte kan relateras till olikheter i utbildning, yrkeeller arbetstid kan kallas könsdiskriminering och förekommer både inom privatoch offentlig sektor. En central frågeställning vad gäller kvinnornasmöjligheter att uppnå samma ekonomiska standard som männen är i vilken mänkvinnor kan avsätta tid för förvärvsarbete. Kunskapen om kvinnors och mänstidsanvändning är begränsad. Målet enligt propositionen är att de inkomstskillnader somberor på könsdiskriminering enligt ovanstående redovisning samt de inkomstskillnadersom beror på att kvinnors arbete värderas lägre än mäns försvinner. Det framlagda ätgärdsförslaget innebär att fördelningen avekonomiska resurser mellan könen löpande skall följas av statsmakterna ochårligen redovisas i budgetpropositionen. Vidare bör statliga utredningar i ökadutsträckning analysera sina förslag ur jämställdhetsperspektiv. I syfte attbelysa tidsanvändningen för olika grupper bör tionde huvudtitelns reservationsanslagA 6. Särskilda jämställdhetsåtgärder tillföras 5 milj. kr. för bud- /89. En undersökning av kvinnors ochmäns tidsanvändning avser bl.a. att ge svar pä frågor om fördelningen mellankönen av det betalda och det obetalda arbetet. Anslaget A 6. behandlas underavsnittet Anslagsfrågor. 1 tre motioner pekas pä systemet för arbetsvärdering avolika yrkessektorer, som bl.a. leder till löneskillnader mellan män ochkvinnor. I kommittémotion 1987/88:A36 av m.fi. (c)anförs att arbeten i vård- och servicesektor av tradition värderas lägre änt.ex. Med hänsyn till att värd och omsorg har en centralbetydelse i samhället och att förhållandena inom de kvinnodominerade yrkena påsista tiden blivit alltmer ohållbara anser motionärerna att en parlamentariskkommitté bör tillkallas för att genomföra en arbetsvärdering av olika yrkessektorer. Även i motion 1987/88:A34 av kommunisternapekas på att man i arbetet med att bredda kvinnors arbetsmarknad inte färunderlåta att ta krafttag när det gäller att uppvärdera traditionellakvinnoyrken. En uppvärdering av kvinnoyrkena har också stor betydelse för enförbättring av kvinnornas pensionsvillkor. Vpk föreslår därför att regeringentar initiativ för att utarbeta ett nytt arbetsvärderingssystem i syfte attbryta lönediskrimineringen inom arbetslivet. Behovet av forskning orri löneskillnader mellan män ochkvinnor tas upp av i motion 1987/88;A801. Såväl löneskillnader som beror på olika innehåll i arbetet som könsdiskriminering bör lyftas fram. Vidare behövs enligt motionen forskning om betydelsen av systematisk arbetsvär dering kontra andra slag av åtgärder för att uppnå en minskning av lönega pet mellan män och kvinnor. Utskottet är medvetet om att arbetsuppgifter som utförs avkvinnor vanli- AU 1987/88:17 gen värderas lägre än arbetsuppgifter som utförsav män. Självfallet kan utskottet inte acceptera en arbetsvärdering som innebäratt kvinnors och mäns arbetsinsatser värderas olika i fiera avseenden. Somanförs i propositionen bör det emellertid i första hand ankomma påarbetsmarknadens parter att ta initiativ i arbetsvärderingsfrågor. Utskottet anser att en utökad forskning på detta område ärett viktigt led i arbetet pä att undanröja den lönediskriminering somfortfarande ttnns. Trots vissa studier, bl.a. Arbete och löner (och Arbetslivscentrum, 1985), där forskarna undersökt"kostnaderna för förvärvsavbrott" för kvinnor i olika lönelägen,behövs forskning på ytterligare områden. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att forskning om löner och löneutveckling i ettjämställdhetsperspektiv särskilt har tagits upp i JÄMFOs (Delegationen förjämställdhetsforskning) inventering av forskningsbehov. Med hänsyn till det anförda finner utskottet attmotionerna A801 (fp), A34 (vpk) och A36 (c) i aktuella delar inte bör föranledanågon åtgärd. Vidare yrkar i motion A801 pä en jämförelse avklassifikationen av mäns och kvinnors yrken. Bakgrunden är at t statistiskacentralbyrån visat att standarden för klassifikation av yrken inom socialservicesektor skiljer sig markant frän tillverkningssektorn, som visar myckethögre detaljeringsnivå. Enligt bör ,och få i uppdrag att meranoggrant jämföra klassifikationerna av mäns och kvinnors yrken eftersom dennaklassifikation spelar en stor roll för arbetsvärdering, löneavtal,studievägledning och yrkesutbildning. Utskottet har från SCB inhämtat att en ny revideradversion av den internationella yrkesklassificeringen (International standardclassification of occupations, utarbetad av ) har antagits under hösten1987. Beträffande den nya versionen uppges att antalet kontorsyrken iklassificeringen kan ha ökat något. SCB häller på att se översin yrkesindelade statistik med hänsyn till de nationella behoven. Medhänvisning till det pågående arbetet på detta område avstyrker utskottet motionA801 i aktuell del. 1 kommittémotion 1987/88:A33 föreslås årligajämställdhetsrapporter och jämställdhetsplaner från varje departement. Enligtfolkpartiet är detta att gå ett steg längre än regeringens förslag att ibudgetpropositionen redovisa fördelningen av ekonomiska resurser mellan könen. Utskottet ser positivt på regeringens förslag om en utökadredovisning i budgetpropositionen om fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan kvinnor och män. har tidigare framhållit att regeringen i budgetpropositionen m.m. allteftersom mätmetoderna utvecklas bör redovisa de fördelningspolitiska effekterna för olika typer av hushåll, fram för allt vad gäller förändringar i skatte- och transfereringssystemen (FiU 1986/87:3, rskr 1986/87:29). anser, liksom fi nansutskottet, att det trots vissa metodologiska problem bör gå att redovisa fördelningsaspekter inom fiera av de områden som är väsentliga ur järn- '4 arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Med AU 1987/88:17 hänsyntill att regeringens förslag i sig innebär ett nydanande inom budgetarbetetanser utskottet att man mäste finna formerna för den ökade informationen ibudgetpropositionen innan man tar ytterligare steg i denna riktning. Förslageti motion A33 avstyrks därför. 1 motion 1987/88:A801 yrkas att utredningarmed förslag på det ekonomisk-politiska området bör åläggas att göra enredovisning av konsekvenserna förjämställdheten. Konsekvenserna av denekonomiska utvecklingen och olika åtgärder för jämställdheten bör enligtfolkpartiet kontinuerligt utvärderas, lämpligen i samband medlångtidsutredningarna. Med hänvisning till att regeringen nu aviserat attstatliga utredningar i ökad utsträckning bör analysera sina förslag urjämställdhetsperspektiv och att arbete med denna inriktning kommer attgenomföras i samband med långtidsutredning finner utskottet att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion A801 i denna del inte är påkallad. Enligt propositionen bör målet för jämställdhet påarbetsmarknaden vara följande: börminst tio yrkesområden (jämfört med 1986) av totalt 52 ha en jämnkönsfördelning, dvs. båda könen representerade till enligtarbetskraftsundersökningarna (). börhögst tio yrkesgrupper (jämfört med 1986) ha så sned könsfördelning att90 % eller fier av arbetstagarna tillhör samma kön. Målet för 1993bör vara att andelen kvinnor pä rutinarbeten inte skall vara större än andelenkvinnor anställda inom området. Andelen kvinnorpå chefsposter och på kvalificerade arbeten bör vara minst lika stor somandelen kvinnor anställda inom området. Mot bakgrundenav att kvinnornas genomsnittliga veckoarbetstid uppgår till 32,7 timmaroch männens bör skillnaden ha halverats och högstuppgå . En utjämning avkvinnors och mäns förvärvsfrekvenser och arbetstider bör ske såväl inom länensom mellan olika län. För att uppnå dessa mål föresläs i propositionen ett antalåtgärder vilka redovisas i det följande jämte de motioner som föreligger på respektive område. Beträffande arbetsmiljön för kvinnorsägs i propositionen att regeringen bör lämna ett uppdrag till arbetarskyddsstyrelsen att utformahandlingsprogram för arbetsmiljöinsatserna inom några särskilt utvaldakvinnodominerade branscher. Vidare bör frågan om differentierade handverktyguppmärksammas av arbetsmiljöfonden i samband med stöd till ergonomiskforskning och utveckling. Bakgrunden anges vara att kvinnor enligt tillgängligstatistik löper större risk än män att drabbas av belastningsskador. Övriga arbetsskador och '5 arbetssjukdomardrabbar män mer än kvinnor. Orsaker till kvinnors beläst- AU 1987/88:17ningsskador kan vara enformigt arbete och upprepade arbetsuppgifter med kortlärotid. Kvinnor tenderar också att stanna kvar i samma arbete år . Arbetsmiljöförhällanden inom manligt dominerade yrkeninnebär enligt propositionen i vissa fall direkta anställningshinder förkvinnor. Arbetsmiljöåtgärder är därför ett viktigt instrument i strävandenaefter en mindre könsuppdelad arbetsmarknad. ändradesarbetsmiljöförordningen (1977:1116) i syfte att understryka nödvändigheten avatt arbetsmiljön bedöms utifrån ett helhetsperspektiv avtillsynsmyndigheterna. Vidare fäster statsmakterna enligt propositionen storvikt vid de lokala arbetsrharknads-parternas ansvar för arbetsmiljön, bl.a.utbyggnaden av företagshälsovården. 1 kommittémotion 1987/88:A33 instämmermotionärerna i förslaget att arbetsmiljöfonden skall få medel till informationoch framtag-ning av ergonomiskt riktiga verktyg för båda könen. De fysiskttunga jobben finns emellertid enligt motionärerna oftast i vården. Frågangäller då inte verktyg för handen utan hjälpmedel för att t.ex. lyfta och vändapatienter. Motionäierna anser att medel bör reserveras även för detta ändamål. 1 kommittémotion 1987/88:A36 framhållsbetydelsen av att arbetsmiljön inom de kvinnodominerade områdena förbättras.För vissa yrkesgrupper, t.ex. vårdbiträden, är arbetsmiljön särskilt tung,både fysiskt och psykiskt. Enligt motionärerna är det nödvändigt att tekniskahjälpmedel tas fram för att minska de fysiskt tunga momenten inom vård ochomsorg. Vidare är det angeläget att riskerna med bildskärmsarbete kartläggs ochanalyseras så att påvisade arbetsmiljöproblem kan åtgärdas. Utskottet kan konstatera attuppmärksamheten vad gäller belastningsskador m.m. pä senare är har ökat. Idecember 1987 arrangerade JÄMFO ett seminarium där forskarna presenteraderesultat och identifierade forskningsbehov i fråga om kvinnors fysiska ochpsykosociala arbetsmiljö i monotona arbeten. 1 socialutskottets betänkande 1987/88:9 s. 1011 beskrivsbl.a. verksamhet pä detta område,arbetarskyddsstyrelsens belastningsergonomiprogram, arbetsmiljöfondensprogramsatsning på belastningsskador och dokumentationsverksamhet.Med anledning av en motion (vpk) yttrade socialutskottet att man delademotionärernas uppfattning om angelägenheten av fortsatt forskning och åtgärderför att förebygga och minska belastningsskador. Bl.a. måste medel ställas tillförfogande för olika fullskaleförsök enligt socialutskottet. Beträffande arbetsmiljöriskerna vid bildskärmsarbete harsocialutskottet (SoU 1987/88:9) anfört följande: Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attarbetsmiljöriskerna vid bildskärmsarbete är föremål för intensiv bevakning.Det kan, enligt vad utskottet inhämtat, antas att arbetsorganisatoriskaförändringar ofta kan minska risken för ohälsa vid bildskärmsarbete. Ettfiertal forsknings- och utvecklingsprojekt pågår i syfte att finna ergonomiskaoch arbetsorganisatoriska lösningar vid användningen av bildskärmar. Med hänsyn till de omfattande insatser som sålunda pågårpå de diskute- ' ' radeområdena och med hänsyn till regeringsförslaget om ett handlingspro- AU 1987/88:17 gram för arbetsmiljöinsatser inom några särskilt utvaldakvinnodominerade branscher utgår utskottet ifrån att även de fysiskt tungaarbetena inom vården m.m. kommer att studeras. Motionerna A33 (fp) och A36 (c)i aktuella delar påkallar enligt utskottets mening inte någon ytterligareåtgärd. I propositionen görs bedömningen att kvinnor i ökadomfattning bör stimuleras att delta i det fackliga arbetet. Informationen ochutbildningen om jämställdhetslagen och jämställdhetsavtalen börintensifieras. Arbetsmarknadens parter har därvid ett särskilt ansvar. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att åtskilligafackliga organ begärt och beviljats medel från anslaget Särskildajämställdhetsåtgärder (A 6.) Exempel påsådana projekt är kvinnokurser, kvinnoträffar och nätverk i syfte att stimulerakvinnor till ökad facklig aktivitet. 1 propositionen föreslås att lokalt anpassade åtgärderbeträffande arbetstiderna bör vidtas för att underlätta de anställdasmöjligheter att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap. Arbetsmarknadensparter haj- här en viktig uppgifi. I ett par motioner pekas på möjligheterna till individuellanpassning av arbetstiden. I motion 1987/88:A801 av påtalas behovet avatt underlätta för småbarnsföräldrarna att kombinera förvärvsarbete medföräldraskap. De offentliga arbetsgivarna bör därför gå i spetsen och genomföraen mer fiexibel arbetsorganisation med större möjligheter till individuellanpassning av arbetstidens omfattning och förläggning. börge förslag med denna inriktning. och (båda m)'föreslåri motion 1987/88:A805 att arbetstidskommittén skall belysa möjligheterna attträffa individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning. Enligtmotionen finns det ett uttalat behov av att kunna anpassa arbetstidsuttagetefter olika perioder i livet. Det är värdefullt att småbarnsföräldrar och andramed vårdansvar har' möjligheter till kortare arbetstid utan att detta påverkararbetstiden för alla andra. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attarbetstidskom mittén enligt sitt uppdrag (dir. 1987:23) har att behandla de problem som motionärerna pekar på. Kommittén skall studera olika arbetstidsföränd ringar som syftar till att öka de enskilda individernas välfärd. Bl.a. berörs möjligheterna till individuell reglering av arbetstiden. Utredningsarbetet beräknas vara slutfört . Mot bakgrund av de ingående studier som sålunda görs på detta område liksom propositionens förslag om lokalt anpassade åtgärder anser utskottet att motionerna A801 (fp) och A805 (m) inte bör föranleda någon åtgärd i här aktuella delar. 2 1987/88. och (båda m) föreslärvidare att AU 1987/88:17 arbetstidskommittén skall belysadeltidsarbetets villkoroch föreslå åtgärder sä att det kan uppvärderas. Bl.a .kommer deltidsarbetande efter i lönehänseende och ges inte utbildning ellerkarriärmöjligheter. Utskottet har inhämtat att arbetstidskommitténsdiskussioner omfattar frågor om deltidsarbetets villkor. Bl.a. studerasdeltidsarbetets effekter för den sociala tryggheten och för det framtidaarbetskraftsutbudet. Med hänvisning till att arbetstidskommitténs resultatkommer att föreligga bör motion A805 i denna del inte föranledanågon åtgärd. Jämställdhetsministern framhåller att det är angeläget atttillgången till fasta anställningar ökar, inte minst inom den offentligasektorn. Bakgrunden till kvinnornas lösare anknytning till arbetsmarknaden ärenligt propositionen bl.a. att mänga unga kvinnor växlar mellan tillfälligaanställningar, föräldraledighet och arbetslöshet. () föreslär i motion 1987/88:A714b atttjänstledighet för vård av egna barn får samma meritvärde som "aktivtjänst". Föräldrar som vårdar sina barn bör inte komma i sämre ställningän sina arbetskamrater när det gäller t.ex. befordran. Utskottet vill liksom tidigare är dä denna frågabehandlats peka på att motionärens krav till viss del redan är tillgodosettpå det statliga området. Enligt förordningen 1985:335 räknas sålundaföräldraledighet från en anställning som "förtjänst", dvs. tidenräknas in i tjänsteåren. På det privata området har emellertid arbetsgivarna,med den begränsning som följer av jämställdhetslagens förbud motkänsdiskriminering, en principiell frihet att anställa efter eget gottfinnande.Enligt utskottets mening saknas därmed de förutsättningar som måste finnas iform av ett etablerat normsystem för att motionärens förslag skall kunna fänågon reell betydelse. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen i motsvarande del. Program för jämställdhetsåtgärder inom arbetslivsområdet 1 propositionen framläggs förslag angående disposition avmedel för information och utbildning om medbestämmande. Förslaget innebär attdet vid arbetsmiljöfonden inrättas ett särskilt programområde förjämställdhetsåtgärder inom arbetslivsområdet. av nuvarande medelför informations- och utbildningsinsatser avseende lagen (1976:508) om medbestämmandei arbetslivet bör ärligen avsättas för ändamålet. Härigenom kommer underfemårsperioden ca 60 milj. kr. att kunna disponeras. Bakgrunden till förslagetär bl.a. att erfarenheterna inom arbetsmarknadsdepartementetsprojektverksamhet visar att det finns ett stort behov av utbildning medanledning av de jämställdhetsavtal som träffats på olika delar avarbetsmarknaden. Enligt propositionen bör arbetsmiljöfondens styrelse ges iuppdrag att tillsätta en särskild styrgrupp för det femäriga programmet och att tillkalla sekretariatsresurser. 1 styrgruppen, som skall ha till uppgift att fördela med- 18 len, börbl.a. ingå representanter för arbetsmarknadens parter. En första AU 1987/88:17 uppgift inom programmets ram bör vara att skapa en bred kännedom ominnehållet i jämställdhetsavtalen på arbetsmarknaden. Utskottet ser positivt på att det inrättas ett särskiltprogram för jämställdhetsåtgärder inom arbetslivsområdet.