bet · GB01UbU20 · 1987-12-31 00:00:00 — Då samtliga nu aktuella mofionsyr-kandenhar en mera allmän inriktning och inte tar upp särskilda anslagsfrågorbehandlar utskottet dem i ett sammanhang i detta betänkande. I motionerna 1987/88:Ub3 (m) yrkandena 2 och3,1987/88:Ub734 (m) och l987/88:Ub806 (m) yrkandena 25 delvis och 26 utvecklasmoderata samlingspartiets syn på inriktningen av utbildningen vid de mindreoch medelstora högskolorna. Den geografiska förläggningen avutbildningsinstitutioner har stor betydelse för olika orters och regionersutvecklingsmöjligheter. Detta bör emellertid inte innebära att man i förstahand skall ta regionalpolitiska hänsyn inom det utbildningspolitiska området.Den högre utbildningen och forskningen skall vägledas av vetenskapliga mål.Enligt motionerna kan två olika former av utbildning urskiljas inom den högreutbildningen i landet. Den ena är forskningsförberedande utbildning.Huvudansvaret för denna bör ligga på universitet och högskolor med fastaforskningsresurser samt högskolorna i , och . I dettaansvar bör också finnas ett åliggande att decentralisera sådan utbildning tillorter där önskemål om och behov av utbildningen finns. Mindre högskolor bör hatill huvuduppgift att förse sin region med kvalificerad, postgymnasialyrkesutbildning samt fcirtbildning och vidareutbildning. Med en sådanuppdelning av högskolornas uppgifter och inriktning och en koncentration av denforskningsförberedande utbildningen riskerar man inte att försvåra ochsplittra rekryteringen av ungdomar intresserade av forskningsförberedandeutbildning och forskarutbildning, särskilt som antalet ungdomar kommer attminska . I mofionerna 1987/88:Ub680 yrkandena 1-3 och 1987/88:Ub801yrkande na 16 och 17 delvis frariiförs syn på högskoleutbildningens regionalpolitiska betydelse. Motsvarande synpunkter framförs också i mo tionerna 1987/88;Ub524 (c) och 1987/88:A29 (c) yrkande 6. Högskolan bör enligt motionerna vara väl utbyggd över hela landet för att främja en balanserad regional utveckling. I motionerna betonas att närhet till utbild- 10 ning,fortbildning och vidareutbildning betyder mycket för att såväl enskilda UbU1987/88:20 individersom en bygd eller en region skall kunna behålla och utveckla sin Motionärerna anser att det material som presenterats av regionstyrelserna och bearbetats av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) omutvecklingen av mindre och medelstora högskolor i landet bör läggastill grund för ett femårigt utbyggnadsprogram. Utbildningen vid dessa - högskolorbör omfatta kortare tekniska och ekonomiska utbildningar samt ett brettutbud av utbildning inom det gamla filosofiska fakultetsområdet. Det börvara möjligt att studera till lärare vid de flesta mindre och medelstora högskolor.Varje högskola bör även ha ett "profilområde" där det är möjligt atterbjuda fördjupade studier på 60-poängsnivå. motionärernaäven ha ett ansvar för att utbildning decentraliseras utanför Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. UHÄ har i rapporten nya högskolorna - en utbyggnadsplan(1987:13) redovisat regeringens uppdrag angående de mindre ochmedelstora högskolornas framtida struktur. UHÄ framhåller att uppdraget hartolkats så att utgångspunkten i första hand skall vara högskolornas roll i denregionala utvecklingen. Förslaget har därmed inte grundats på någontotalbedömning av utbildningbehoven i landet. Detta skulle kräva att ävenuniversiteten och fackhögskolorna, den m.m. togs med ibedömningen. En sådan totalbedömning ingick inte i uppdraget.Utvecklingsplanerna skall heller inte uppfattas som en anslagsframställning. Enavvägning mellan olika reformbehov - såväl vid de mindre och medelstorahögskolorna som vid universitet och övriga högskolor- kommer att görassuccessivt i UHÄ:s kommande anslagsframställningar. Utvecklingsplanerna kommeräven ätt behöva förändras . Utskottet anser att den fortsatta utvecklingen av demindre och medelstora högskolorna är en betydelsefull del av utvecklingen avden framtida högskoleorganisationen. Pågående omstrukturering av dessahögskolor innebär att de efter hand får ett bredare utbildningsutbud som bättrekan tillgodose de regionala behoven av utbildning, fortbildning ochvidareutbildning. En hög kvalitet på utbildningen vid dem är en förutsättningför att de skall kunna medverka till utvecklingen i den region där de verkar. I likhet med chefen för anserutskottet att det är angeläget att betona att varje högskoleenhet utgör en deli ett nätverk, där också de universitet och högskolor som har fastaforskningsresurser ingår. I detta nätverk med ömsesidigt utbyte av kunskaperoch erfarenheter står de större enheterna i högre grad för förbindelserna medden internationella vetenskapliga utvecklingen och de mindre och medelstora förden närmare kontakten med det omgivande samhället. Utskottet kan inte instämma i vad som anförs i motionerna1987/88:Ub3 yrkandena 2-3, 1987/88:Ub734 och 1987/88:Ub806 yrkandena 25 delvis och 26 om en sådan uppdelning av högskolornas uppgifter att huvudansvaret för utbildningen inom de traditionella universitetsämnena skall läggas på universitet och större högskolor och att de mindre högskolorna främst skall ägna sig åt postgymnasial yrkesförberedande utbildning. bör avslå dessa motionsyrkanden. Mot bakgrund av vad utskottet anfört om de mindre ochmedelstora UbU 1987/88:20 högskolornas betydelse för den regionalautvecklingen och om den pågående omstruktureringen av utbildningsutbudet viddem anser utskottet att riksda- ' gen inte bör göra något särskiltuttalande av det slag som yrkas i motionerna 1987/88:Ub524, 1987/88:Ub680yrkandena 1-3 och 1987/88:A29 yrkande 6. ' Dessa motionsyrkanden bör avslåsav . Utskottet är inte heller berett att - såsom föreslås i mofion1987/88:Ub801 - begära att regeringen skall lägga fram en femårsplan förutbyggnaden av dessa högskolor.' Utskottet avstyrker även motion 1987/88:Ub801yrkande 17 i denna del. Varje högskola har ett särskilt ansvar för utbildningeninom det län där högskolan är belägen (prop. 1986/87:127, UbU 1987/88:1, rskr. 1987/88:1). I detta ansvar ingår - liksom tidigare - att i länet och även utanför detta anordna decentraliserad utbildning och distansundervisning för att öka möjligheterna till högskolestudier för dem som av olika skäl inte kan studera på högskoleorten. Något särskilt uttalande från i denna fråga är enligt utskottets mening inte påkallat, varför yrkande 16 i motion 1987/ 88:Ub801 avstyrks. En särskild medelsanvisning om 50 milj.kr. för attpåskynda utbyggnaden av . utbildningen vid de mindre och niedelstora högskolorna begärs i motionerna 1987/88:Ub626 (c) yrkande 39 delvis och 1987/88:Ub680 (c) yrkande 5. Behovet av medel till grundläggande utbildning vid demindre och medelstora högskolorna bör vägas mot angelägna utbildningsbehov vid övriga högskoleenheter och behandlas under de skilda sektorsanslagen och anslaget till lokala och individuella linjer samt fristående kurser. Under det sistnämnda anslaget föreslås i årets budgetproposition en särskild förstärk ning av utbildningsutbudet vid de mindre och medelstora högskolorna. Utskottet föreslår att avslår motionerna 1987/88:Ub626 yrkande 39 delvis och l987/88:Ub680 yrkande 5. ,\ . Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna Vid högskolereformen var en av degrundläggande principerna en helhetssyn på utbildningen ovanför den gymnasiala nivån, vilken kom till uttryck bl.a. i att all högskoleutbildning skulle ha ettsamband med forskning (1975:9, UbU 1975:17, rskr. Detta motiverades inte endast av utbildningens behov av forskningsanknytning utan även av att det ansågs angeläget att förnya och bredda forskningens och forskarutbild ningens inriktning. Att förse alla högskoleenheter med permanenta resurser för forskning och forskarutbildning ansågs emellertid innebära en olycklig splittring av resurserna, varför de fasta forskningsresurserna även fortsätt ningsvis skulle koncentreras till de sju orter där de redan fanns. Vid - föregående uttalade utskottet att denna princip alltfort bör gälla men strök under att detta inte innebär att forskning enbart måste utföras vid de enheter som har fasta forskningsresurser. Genom att särskilda medel anvisats till högskolelektorers forskning vid de mindre och medelstora högskolorna och genom att forsknings-och utvecklingsarbete har förlagts dit har värdefull forskning inorii många områden utförts vid dessa högskolor (UbU 1987/88:26 s.33). I motionerna 1987/88:Ub626 (c) yrkande 7, 1987/88:Ub680(c) yrkande 4 UbU 1987/88:20 och 1987/88:Ub801 (c) yrkande 17 delvis yrkas atten kompetens bör byggas upp vid de mindre och medelstora högskolorna sommöjliggör både forskning och forskarutbildning. Där denna kompetens får entillräcklig bredd och omfattning bör det inte föreligga några hinder för attfasta forskningsresurser i form av tjänster som professor skall kunna inrättas.Närmast aktuella för en sådan utveckling och utbyggnad är enligt motionärernasmening högskolorna i , och : I fyra andra mofioner begärs uttalanden om spridning av defasta forskningsresurserna till vissa angivna högskolor, nämligen till Örebroenligt motion 1987/88:Ub728 (m), till enligt motion 1987/88:Ub676 (fp)och till Karistad enligt motionerna 1987/88:Ub703 (m,fp) yrkande 5 och 1987/88:Ub809 (c) yrkande 10. I motionerna om och hemställs omplanering för universitet där. Utskottet anser att de riktlinjer som lagts fast förlokalisering av fasta forskningsresurser bör gälla, bl.a. mot bakgrund av attforskningsorganisationen vid en högskoleenhet bör ha en viss storlek för attfungera väl och kunna uppnå de resultat som förväntas av den. Lokalisering avfasta forskningsresurser fill.nyä högskoleorter skulle kräva mycket storaresurser och innebära att en omfördelning från andra orter måste göras. Dettaställningstagande innebär emellertid inte att forskning enbart måste utförasvid högskoleenheter med fasta forskningsresurser. Bl.a. har, som utskottettidigare nämnt, medel anvisats för högskolelektorers forskning vid mindre ochmedelstora högskolor. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub626 yrkande 7, 1987/88:Ub676,1987/88:Ub680 yrkande4, 1987/88:Ub703 yrkande 5, 1987/88:Ub728, 1987/ -88:Ub801yrkande 17 delvis och 1987/88:Ub809 yrkande 10. Enligt motion 1987/88:Ub565 (fp) yrkande 20 bör riksdagensbeslut att fasta forskningsresurser inte skall spridas utanför de orter där denu finns gälla även forsättningsvis. Det system som kallas Karlsladsmodellen,med externt finansierade tjänster sorn adjungerad professor knutna tillfakultet och en mindre eller medelstor högskola, är emellertid positivt, då detökar kontakten och kunskapsutbytet mellan högskoleenheter av olika storlek. Dockbör handledning av doktorander och forskarutbildning vara förlagd till -'universitet eller högskolor med fasta forskningsresurser, då de forskarstuderandedär har möjlighet till kontakt med disciplinen i hela dess bredd. Enligtmotionärernas mening finns det emellerfid anledning att vid högskolorna iÖrebro, och vidareutveckla den s.k. Karlstadsmodellen. Dessahögskolor bör t.ex. kunna få egna medel för att utöka systemet med tjänster somadjungerad professor. I mofion 1987/88:Ub562 (s) yrkande 1 anförs att systemetmed tjänster som adjungerad forskare vid mindre och medelstora högskolor är betydelsefull för utvecklingen av både högskolan och länet och nämner särskilt högskolan i . Detta system bör därför utvärderas. Motsvarande synpunkter förs fram även i motion 1987/88:Ub810 (vpk) yrkande 5. Enligt denna motion bör Karlstadsmodellen utvecklas ytterligare och ställning tas till den framtida organisationen av forskningen vid högskolan i i samband med nästa 13 forskningsproposition.I motion 1987/88:Ub804 (s) hemställs att högskolan i 1987/88:20 Växjöskall byggas ut på motsvarande sätt som högskolan i med tjänster somprofessor knutna till fakultet i och placerade i . Verksamheten med tjänster som adjungerad professor harprövats i någon större utsträckning endast under en förhållandevis . Enligt utskottets mening är det ännu för tidigt att göra någon bedömning av hur framgångsrik denna modell varit och om den kan vidareutvecklas. Utskottet anser vidare att frågor av denna principiella karaktär bör övervägas i det större sammanhang som behandligen av en forskningsproposifion utgör. Utskottet är således inte berett att göra något uttalande med anledning av motionerna 1987/88:Ub562 yrkande 1, 1987/88:Ub565 yrkande 20, 1987/88:Ub804 och ' 1987/88:Ub810yrkande 5 varför de avstyrks. Enligt motion 1987/88:Ub617 (vpk) bör nästa forskningspropositionförberedas bl.a. genom att medel anvisas för planering av projekt som kanförstärka forskningsmiljön vid de mindre och medelstora högskolorna. Med ensådan planering kan tendenser motverkas till att dessa högskolor utvecklas tillregionala yrkeshögskolor. Utskottet har redovisat att medel anvisas tilllärares forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Vidare avsättssärskilda medel som stöd till lärarna i deras arbete med att utarbetaslagkraftiga ansökningar om forskningsmedel. Utskottet anser inte attytterligare medel nu bör anvisas till forskningsverksamhet ellerforskningsplanering vid dessa högskolor. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /88:Ub617. I motionerna 1987/88:Ub626 (c) yrkande 39 delvis och1987/88:Ub680 (c) yrkande6 hemställs om särskilda resurser, 20 milj. kr., nästa budgetår/cir inrättandeav fasta forskartjänster vid de mindre och medelstora högskolorna. Utskottet har i det föregående uttalat att fastaforskningsresurser inte bör spridas utanför nuvarande orter'med sådanaresurser. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotionerna 1987/88:Ub626 yrkande 39 delvis och 1987/88:Ub680 yrkande 6. Enligt motion 1987/88:Ub810 (vpk) yrkande 6 bör statligoch högskoleverksamhet i samordnas. bör uttala attstatlig och forskning i bör sammanföras under statligthuvudmannaskap. I det föregående har utskottet behandlat frågan omforskning vid de mindre och medelstora högskolorna och därvid redovisat dendelvis nya modell för forskningsverksamhet som vuxit fram bl.a. i medtjänster som adjungerad professor. I vad mån denna verksarnhet och annanforskning som bedrivs av lärare vid högskolan i bör och kan samverkamed forsknings- och utvecklingsarbete med kommunalt huvudmannaskap i länetankommer det på resp. huvudman för verksamheterna att besluta om. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub810 yrkande 6. Utvecklingenvid vissa högskoleenheter UbU 1987/88:20 I motion 1987/88:Ub818 (c) yrkas att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om utbildning,utveckling och forskning. Av motionen framgår att yrkandet avser utbildning ochforskning i . Det är enligt motionären angeläget att de resurser,som finns får behållas och utvecklas. Då utskottet inte finner några konkreta förslag i motionenatt ta ställning till och utskottet dessutom anser att bör vägabehovet av olika utbildningar m.m. i skilda delar av landet mot varandra underresp. anslag till grundläggande högskoleutbildning och forskning föreslårutskottet att avslår motion 1987/88:Ub818.. Enligt motion 1987/88:Ub811 (fp) yrkande 8 bör riksdagenuttala att ett polymertekniskt centrum bör utvecklas vid högskolan iKristianstad. Detta bör innefatta gymnasial utbildning, högskoleutbildning,forsknings- och utvecklingsverksamhet samt uppdragsverksamhet. Vid föregående påpekade utskottet med anledningav ett liknande yrkande att det ankommer på högskolan i att tainitiativ till och genomföra sainarbete med. andra intressenter i sådanverksamhet som skisseras i mofionen. Det ankommer även på högskolan att förafram eventuella önskade förändringar och utvidgningar av utbildningen vidhögskolan. Medel under anslaget Lokala och individuella linjer samt friståendekurser disponeras fr.o.m. nästa budgetår direkt av högskoleenheterna. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1987/88:Ub811 yrkande I två motioner, nämligen 1987/88:Ub811 (fp) yrkande 9resp. 1987/88:Ub735 (c) yrkande 1, hemställs om uttalanden från sidatill förmån för samarbetsprojekt mellan olika högskolor benämnda resp. tekniska högskota. Utskottet erinrar om att vid innevaranderiksmöte beslöt om avveckling av regionstyrelserna (prop.1986/87:127, UbU 1987/88:1, rskr. 1987/88:1). I detta sammanhang betonadessärskilt att det ankommer på de enskilda högskolorna att ta initiativ till ochgenomföra samarbete av olika slag. Med hänvisning härtill föreslår utskottetatt avslår motionerna 1987/88:Ub735 yrkande 1 och 1987/88:Ub811yrkande 9. I fem motioner hemställs om ett uttalande från riksdagenom utvecklingen av fyra olika högskolor. I motionerna hänvisas till UHÄ:sstrukturplan för utveckling av de mindre och medelstora högskolorna. I motion 1987/88:Ub702 (c) hemställs om ett uttalande ombehovet av ökade resurser till högskolan i . Mofionärerna jämför dennahögskola med andra av samma storlek och anser att ytterligare utbildning börförläggas till högskolan i av rättviseskäl. Enligt motionerna 1987/88:Ub562 (s) yrkande 2 och 1987/88:Ub809(c) yrkande 6 bör uttala att den tekniska utbildningen vid högskolani skall byggas ut i enlighet med . Riksdagenbör enligt motion 1987/88:Ub584 (c) som sin mening ge 15 regeringentill känna att planering bör starta för ett transporttekniskt UbU1987/88:20 centrum i med gymnasial utbildning och högskoleutbildninginkl. civilingenjörsutbildning på väg- och vattenbyggriadslinjen. Enligt motion 1987/88:Ub740 (m) bör som sinmening ge regeringen till känna att ett intensifierat arbete från regeringenssida är önskvärt för att den skisserade induslrihögskolahiSundsvall-Härnösand skall kunna förverkligas. Utskottet har under avsnittet Utbildningen vid de mindreoch medelstora högskolorna redovisat att för utbyggnaden av de mindre och medelstora högskolorna avses läggas till grund anslagsframställningar från UHÄ. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör göra några sådana uttalanden som begärs i de nu aktuella motionsyrkandena. Utskottet har också redovisat att en omstrukturering av utbildningsutbudet vid de mindre.och medelstora högskolorna redan påbör jats i syfte att bredda och stärka särskilt de tekniska och ekonomiska sektorerna. I årets budgetproposition föreslås t.ex. en förstärkning under - anslaget Lokala och individuella linjer samt fristående kurser. Vidare har medel beräknats i proposition 1987/88:64 för en regionalpolitiskt motiverad förstärkning av utbildningen vid högskolorna i och Öster-, sund. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1987/88:Ub562 yrkande 2, 1987/88:Ub584, 1987/88:Ub702, -1987/88:Ub740 och 1987/ 88:Ub809 yrkande 6. . Med hänvisning till vad utskottet senast i sitt betänkande1986/88:21 anfört om namnbyte på högskotan i föreslår utskottetatt avslår mofion 1987/88:Ub736 (fp) yrkande 1. Praktisk-pedagogisk.utbildning för vissa högskolelärarem.m. Enligt motion 1987/88:Ub565 (fp) yrkande 4 bör blivandeeller nyblivna högskolelärare få tillfälle till viss handledning i sin förstaundervisningsverk samhet. Motionärerna föreslår att 4 milj. kr. avsätts under ett nytt anslag för att det pedagogiska arbetet inom högskolan skall främjas. I motion 1987/88:Ub626 (c) yrkande 1 framhålls att pedagogiska krav måste ställas på högskolelärare. UHÄ bör enligt motionärerna få i uppdrag att utveckla ett program för den pedagogiska utvecklingen inom högskolan. I detta bör ingå bl.a. att högskolelärare får viss pedagogisk utbildning. I motion 1987/ 88:Ub529 (vpk) erinras om att dagens högskola utbildar, över 180.000 - personer.Motionärerna finner det anmärkningsvärt att de för högskolan ansvariga ägnar så litet uppmärksamhet åt de pedagogiska frågorna. bör därför uppdra åt regeringen att se till att universitetens pedagogiska utvecklingsenheter utformar praktisk-pedagogiska kurser, för vissa högskolelärare. Kurserna bör kunna starta . Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.. beslöt att som sin mening ge regeringen till känna att det är ytterst angeläget att man finner former för en fungerande praktisk-pedagogisk utbildning för blivande lärare som avlagt doktorsexamen. Denna utbildning borde i en första etapp kunna anordnas i " sambandmed att de tjänstgör som lärare i högskolan och - för dem som avser UbU1987/88:20 att söka gymnasielektorat - i en andra etapp i samband med att detjänstgör i gymnasieskolan (jfr 1986:32). Enligt vad utskottet erfarit anordnas vid vissahögskoleenheter pedagogiska introduktionskurser för blivande eller nyblivnahögskolelärare. Utskottet utgår från att UHÄ i sin anslagsframställning /90 överväger hur en praktisk-pedagogisk kurs för blivande ellernyblivna högskolelärare skall kunna organiseras och hur en sådan kurs skallkunna tillgodoräknas vid genomgång av en kortare praktisk-pedagogisk utbildninganpassad för gymnasielektorat (jfr UbU 1987/88:25). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub529, 1987/88:Ub565 yrkande 4 och1987/88:Ub626 yrkande 1. Regeringen begär (s. 205) riksdagensbemyndigande att få göra överföringar mellan anslag för högskotan. Utskottettillstyrker att regeringen får det begärda bemyndigandet. I motion 1987/88:Ub515 (c) hemställs om ett uttalande frånriksdagen om statligt bidrag till forskarskolan i . 1 motionen anges intehur stort ett sådant bidrag skulle vara. Forskarskolan i är en verksamhet som sedan snart femår förvaltas av Kursverksamheten vid i . Den vänder sig tillungdomar som just har avslutat gymnasieskolans naturvetenskapliga ellertekniska linje. Deltagarna får möjlighet att viduniversitetsinstitutioner delta i forskningsprojekt, föreläsningar,laborationer och studiebesök. Syftet är att ge dem en inblick i vad forskniiigär och stimulera dem till forskarförberedande studier vid universitet ochhögskolor. Verksamheten finansieras med bidrag från näringslivet och frånprivata och statliga fonder. Motionären anser att denna verksamhet bör fåstatligt bidrag lika väl som annan verksamhet för ungdomar medspecialintressen, exempelvis segling, badminton, sång och balett. Utskottet har erfarit att verksamhet med forskarskolafinns även vid i , . Verksamheten i beräknas kräva enbudget på . Kostnaderna torde vara avmotsvarande storlek på övriga orter. Om verksamheten utvidgades till allauniversitet och högskolor med fasta forskningsresurser skulle den totalakostnaden uppgå till ett par . Utskottet finner inte skälföreligga för att finansiera ett bidrag till verksamheten med forskaiskola medmedel under anslagen till grundläggande högskoleutbildning, varför motion 1987/88:Ub515 avstyrks, Hemställan UbU 1987/88:20 1. beträffandeUHÄ:s arbetsuppgifter m.m. attriksdagen med avslag på mofionerna 1987/88:Ub565 yrkande 18, 1987/88:Ub801 yrkande 15 delvis och 1987/88:Ub806 yrkande 27 delvis utan erinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposi tion 1987/88:100, , . 2. beträffandepris- och löneomräkning attriksdagen med anledning av motion 1987/88: Ub682 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. beträffande balansen mellan grundläggandehögskoleutbildning och forskning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub801 yrkande 14 och 1986/87:Ub806 yrkande25 delvis, 4. beträffande utbildningen vid de mindre ochmedelstora högskolor na m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub3 yrkandena 2 och 3,1987/88:Ub524,1987/88:Ub680 yrkandena 1-3,1987/88: Ub734,1987/ 88:Ub801 yrkande17 delvis, 1987/88:Ub806 yrkandena 25 delvis och 26 samt 1987/88:A29 yrkande 6, 5. beträffandeutbildning utanför högskoleorterna attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub801 yrkande 16, 6. beträffande särskild resursförstärkning tillutbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub626 yrkande 39 delvis och 1987/88:Ub680yrkande 5, 7. beträffande spridning av de fastaforskningsresurserna till mindre och medelstora högskolor attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub626 yrkande 7, 1987/ 88:Ub676, 1987/88:Ub680yrkande 4, 1987/88:Ub703 yrkande 5, 1987/88:Ub728,1987/88:Ub801 yrkande 17delvis och 1987/88:Ub809 yrkande 10,