bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Bidrag till fonden skull också kunnu lämnus genom testumenturiskuförordnanden. Vad utskottet sålunda unfört med uniedning UV motionernu Jo30yrkunde 6 oeh Jo720 yrkande 9 (delvis) bör ges regeringen till kanna. dels utt utskottets hemställununder 15 bort hu följunde lydelse: 15. beträffunde principer för skötseln av naturreservat utt riksdugen med uniedning uv motionernu 1987/88:Jo30 yrkunde 6 och 19S7/88:Jo720 yrkunde 9 i återstående del som sin mening ger regeringen till kanna vad utskottet anfört, 206 Enplan för den svenska fjällvärlden (mom. 16) JoU 1987/88:23 och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pa s. 65börjar med "Som redovisats" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: På olika sätt har statsmakterna sökt skydda fjällvärldenmot exploatering. Redan i seklets början avsattes nationalparker. Ytterligareparker har tillkommit . Sarek-PadjelantaStora Sjöfallet är ett avvärldens största sammanhängunde skyddade områden. Genom den fysiskariksplaneringen har även andra delar av fjällen givits ett visst om än osäkertskydd, bl. a. genom att obrutna fjällområden avgränsats. I praktiken är det dock inte lika väl beställt. Den nyunuturresurslagen medger utt mineralutvinning sker även i områden som åtnjutersärskilt skydd mot exploateringsföretag. Bestämmelsen bör utgå ur lagen. Inte ens nalionalparksskyddet - dvs. utfästelsen att lillkommande generationer spara särskilt värdefulla naturtyper - har visat sighållbart. I har flagranta ingrepp ochgränsändringar skett vid en rad tillfällen för att möjliggöravaltenkraftsutbyggnad. Omfattande vägbyggen har också utförts. Abiskonationalpark genombryts av den s. k. . Riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen har visat sig mycket tänjbara så snart de ställts mot merkonkreta krav från skogsbruket eller på utbyggnad av fritidshus och vägar. Detflnns en rad hot av detta slag även mot de mest skyddsvärda fjällområdena.Skyddet har inte hindrat planer på valtenkraftsutbyggnad, ytterligarevägdragningar och prospektering efter malm och mineraler Sådan exploateringdrabbar också rennäringen, finner" och slutar med "planeradeKirunaparken" bort ha följande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit är avsikten att inom denplanerade i också utveckla turismen. De delar avparken som skall brukas för delta ändamål bör enligt utskottets mening skyddaspä annat sätt, nämligen såsom naturreservat eller naturvårdsområde. Utskottetansluter sig härmed till vad som framförs i motion Jo751 yrkande 7 omKirunaparketi. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna! dels att utskottets hemställanunder 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande en plan för den .svenskafjällvärlden att med uniedning uv motion 1987/88:Jo719 yrkande 50 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Nationalpark i (inom. (m), (), IngvarEriksson (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Mot bakgrund"" oeh pä s. 66 slutar med""yrkande 8" bort ha följande lydelse: På grund av enhälliga uttulunde att snuruåtgärder borde vidtas för att bevara Sjaunjaomrädet har området avsattssom naturreservat. Trots delta är området fortfarande hotat. erfarithur tillstånd givils för mineralprospektering, en åtgärd som i sig JoU1987/88:23 skudur området. Skulle mun dessutom finna brytningsvärda tillgångarkommer givetvis kravet på exploatering alt bli oerhört starkt. Det ärutskottets mening - vilket även framförs i motionerna Jo719 oeh Jo751 - attendast del mera omfattande skydd som nalionalparksinstitutet innebär kan förhindraexploatering och annan påverkan som skadar den känsliga miljön iSjaunjuområdet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna Jo719yrkande 51 och Jo751 yrkande 8 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande nationalpark i allriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo719 yrkande 51 oeh1987/88:Jo751 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Nationalparker i Taavavuoma, Rogen och (inom. oeh () anser dels utt den del uv utskottets yttrande pä s. 66 sombörjar med "Utskottet uvstyrker"" och slutur med "'och54" bort ha följande lydelse: Utskottet unser, i likhet med vud som framhålls i motionJo719, att såväl Tauvuvuomu som Rogenområdet och har unika naturvärden och utt de bör avsättas som nationalparker. Vad iitskottet anfört med uniedning uv motion Jo719 yrkandena 52, 53 och 54 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse: 18. beträffande nationalparker i Taavavuoma, Rogenområdetoch uttriksdagen med anledningav motion l987/88:Jo719 yrkandena,52, 53 oeh 54 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anföri. Skydd av en planerad nationalpark i (mom. 20) , och (allam) anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 66 sombörjar med "Utskottet finner"" och slutar med "'planerade Kirunaparken" bort haföljande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit är avsikten att inom den planerade national parken i också utveckla turismen. De delar av parken som skall brukas för detta ändamål bör enligt utskottels mening skyddas på unnut sätt, nämligen såsom naturreservat eller naturvårdsområde. Utskottet ansluter sig härmed till vad som framförs i motion Jo751 yrkande 7 om Kirunaparken. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. de/5 attutskottets hemställun under 20 bort ha följunde lydelse: JoU 1987/88:23 20. beträffundeskydd av en planerad nationalpark i attriksdagen med anledning av niotion 1987/88;Jo751 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet unfört, nationalpark (mom. 21) , oeh Ivur Virgin (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 66 sombörjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "yrkande 6(delvis)" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna i motion Jo751 kan utskottetkonstatera att vid flera tillfallen olika ingrepp såsom vägbyggen ochvatlenfullsutbyggnader har gjorts i de nordliga nationalparkerna StoraSjöfallet oeh . De exploaterade områdena urholkar enligt utskottetsmening respekten för nutionulparksbegreppet. Utskottet ansluter ,sig till vadsom sägs i niotion Jo75l yrkande 6 (delvis) att de exploaterade delarna avAbisko nutionulpurk bör överförus till naturreservat. Utskottet återkommernedan (reservation 30) till frågan om skyddet av Storu Sjöfullet. anfört bör ges regeringen lill känna. dels alt utskottets hemställun under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffandeAbisko nationalpark attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jo751 yrkande 6 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till kanna vad utskottet anfört. naturreservat (mom. 22) och () anser . dels att den del av utskottets yttrande på s. 66 sombörjar med ""Utskottet har"" och slutar med""yrkande 45"" bort hu följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion Jo719 anser utskottetatt ambitionsnivån måste höjas när det gäller skyddsområden. Inom vissaområden, främst och runt Gotska Sundön, ur t. ex. sundsugning ett hotmot den murinu miljön. Fleru områden i och på ,inkl. grunda vikar av stort biologiskt värde, behöver skyddas. Syftet måstevaru utt skydda havsmiljön i dess helhet, dvs. uven fauna och flora, mot bl. a.direkta ingrepp och all skapa en för känsliga arter. Vad utskottetsålunda anfört bör ges regeringen lill känna. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffandemarina naturreservat altriksdagen med anledning uv motion 1987/88:Jo719 yrkande 45 som sin mening gerregeringen till kännu vud utskotlet unfört. 14 1987/HH. Urskogarna(mom. 23) JoU 1987/88:23 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 66börjar med '"Beträffande det"" oeh på s. 67 slutar med"'vidare åtgärd" bort ha följande lydelse: Beträffande det---- (=utskottet)----- all kullurpåverkan.Ansprå ken på dessa marker är stora från det moderna skogsbrukets sida. Särskilt viktigt är att undanta dessa områden och ge dem ett varaktigt skydd från avverkning i den södra landshalvan, där även lövskogar finns. Vad utskottet sålundu unfört med anledning av motion Jo751 yrkande 17 bör ges regering en till känna. Med del anförda får syftet med motionerna Jo719 yrkande 61 och Jo7S6 yrkande 3 anses i allt väsentligt tillgodosett. de/5 alt utskottets hemställanunder 23 bort ha följande lydelse: 23. beträffande urskogarna att medanledning av motion 1987/88:Jo751 yrkande 17 och med avslag på motionerna 1987/88:Jo719 yrkande 61 och 1987/8S:Jo786 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Urskogarna (mom. 23) och () anser de/5 all den del av utskottets yttrande som på s. 66börjar med "Beträffande det" och på s. 67 slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse: Beträffande del - ( = utskottet) - - - allkulturpåverkan. Dessa åtgärder är emellertid inte tillräckliga. Trycket på våraurskogar är hårt, som resurserna för att bilda naturreservat är heltotillräckliga. Med nuvarande takt i bevarandebesluten kommer ett stort antal avvåra få kvarvurunde urskogur utt gå förlorude. Därför behövs snabba åtgärderoch avsevärt ökude resurser för nya naturreservat. Vad utskottet sålunda anförtmed anledning av motion Jo719 yrkande 61 bör ges regeringen till känna. Med detanförda får syftet med moiionerna Jo751 yrkande 17 och Jo786 yrkande 3 anses iallt väsentligt tillgodosett. dets att utskottets hemställanunder 23 bort ha följande lydelse: 23. beträffande urskogarna att medanledning av motion 1987/88:Jo719 yrkande 61 oeh med avslag på motionerna 1987/88:Jo751 yrkande 17 och 1987/S8:Jo786 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet unfört, Våtmarkerna (mom. 24) , och (alla m) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 67 som börjar med "Utskottet ansluter"och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: 2in Våra våtmarkerhar ofta en särpräglad fauna såväl som flora, vilka är JoU 1987/88:23 angelägnaatt bevara. Våtmarkerna är viktiga för viltet och som rastplatser för flyttandefåglar. I områden med kalhyggen och stor valtenavrinning utgör de en typ av"utjämningsmagasin"" som motverkar översvämningar nedströms.Även globall är våru vålmurker uv betydelse. Utskotlet vill erinra om uttConvention of Wetlands - den s. k. våtmarkskonventionen i sin förteckningupptar ca 20 internationellt skyddsvärda områden i Sverige-Brytning av torvkan innebära oåterkalleliga skador på myrarna och på de växter och djur som ärberoende av myrarna som sin livsmiljö. Genom alt ge undersökningstillstånd förGullhögsfloarna i har regeringen enligt utskottets mening visat sinbristande respekt för stora och riksangelägna naturvärden. Den aktuella myrenhar av såväl vetenskap som naturvård klassals som riksobjekt och saknar direktmotsvarighet i landet. En utdikad torvmyr eller ett utdikat rikkärr kan aldrigåterställas. En stor del av våtmarker i är i dagmer eller mindre torrlagda. Enligt utskottets mening bör i princip kvarvarandesydsvenska våtmarker bevaras, särskilt i de kalkrika områdena. Naturvårdenmåste få komma in i ett tidigt planeringsstadium. Utdikningsföretag måste följagällande lagar oeh överträdelser måste påtalas oeh beivras. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motion Jo751 yrkande 18 bör ges regeringentill känna. Med det anförda är enligt utskottets mening i allt väsentligtsyftet med motionerna Jo719 yrkande 57, Jo786 yrkande 10 och Jo821 yrkande 7tillgodosett. dels utt utskottets hemställanunder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande våtmarkerna att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:Jo751 yrkande 18 oeh med avslag på moiionernal987/88:Jo719 yrkande 57, 1987/88:Jo786 yrkande 10 och 1987/88:JoS2l yrkande 7som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anföri, Våtmarkerna (mom. 24) och () anser dels att den del uv utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med ""Utskottet ansluter"" och slutar med"'yrkande 7" bort ha följande lydelse: I landet finns 6-7 miljoner ha våtmarker av skilda slag,som inle ger någon produktiv avkastning för jord- och skogsbruket. Dessaområden år ekologiskt sett av utomordentligt stor betydelse. De spelar storroll för vattenbalansen. Deras naturvårdsbelydelse ökar i takt med den ökandeintensiteten i skogs- och jordbruket. De utgör refugier, dvs. ostörda områdenför djur oeh växter, särskilt sådana arter som trängs tillbaka i det modernaproduklionslandskapei. Våtmarkerna bidrar också i hög grad till omväxlingen ilandskapet. Våtmarkernakan genom nya tekniska landvinningar numera utnyttjas i betydligtstörre utsträckning än man kunde tänka sig för 10-20 är sedan. De ärdärför intressanta för ett expanderande skogsbruk. Våtmarkerna år JoU1987/88:23 emellertid också av intresse för energiförsörjningen. Många av deminnehåller storu mängder torv som kun brytus och utnyttjus som bränsle. De ärockså intressanta för s. k. energiskogsodling. De samlade intressen och anspråk som redovisats eller kanräknas fram är väsentligt större än den totala areal av våtmarker som finns alttillgå. Därför måste en planering av deras utnyttjande och skydd komma tillstånd. 1 den fysiska planeringen måste dessa områden på allanivåer ägnas ett avsevärt större intresse än . Beslutsunderlaget måsteförbättras genom en planmässig sutsning på forskning och på rikstäckandeinventeringar. Nuturvårdens synpunkter måste kommu in redun ipluneringsurbetets begynnelseskeden. Inventeringur uv oliku våtmarkers värde för naturvårdenhar ulförts och . pågår också i bl. a. regi,Det har framgått alt nästan alla våtmarker skuduts, och det är mycket ungelägetmed snara skyddsåtgärder för många särskilt skyddsvärda områden, framför alltreservutsbildning. Tukten i bevurundeurbetel måste öku väsentligt oeherforder-ligu resurser ställus till förfogunde för dessa nödvändigaskyddsåtgärder. Vad utskottet anföri med,anledning av motion Jo719 yrkande 57bör ges regeringen till kännu. Härigenom tillgodoses även motion 821 yrkande 7och i ullt väsenligl syftet med motionernu Jo751 yrkunde 18 och Jo786 yrkunde10. dels utt utskottets hemställununder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande våtmarkerna att riksdagenmed anledning av motionerna 1987/S8:Jo719 yrkande 57 och 1987/88:Jo821 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1987/88:Jo751 yrkande 18 och 1987/88:Jo786 yrkande 10 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anföri, Våtmarkerna (mom. 24) (vpk) anser de/5 all den del uv utskottets yttrunde på s. 67 sombörjur med "Utskottet unsluter" oeh slutur med "yrkunde 7'"bort ha följande lydelse: Inslag UVmyrur, sumpskog oeh undra våtmarker i skogslandskapet är en , förutsättningför art- oeh variationsrika skogar. Våtmarkerna fungerar ex- i empelvissom födoproducenter för många uv skogens fåglar, och är också vikliga för älgoch annat skogsvill. Myrarna utgör skogens mest ursprungliga och opåverkademiljöer och hyser ofta en värdefull lägre fauna. Delta gäller även kunlzoner,små myrholmur och liknunde skogspurlier i anslutning till våtmarkerna. En stordel av de hotade skogsväxterna hör hemma i skogligu vätmurker. Dikningen uv myrmark för skogsproduktion har mer äntredubblats i omfattning och stimuleras med statliga bidrag.Skogsstyrelsens målsättning är att omkring 700 000 ha sumpskog skall dikas inom20 år och 800 000 hamyr . Dikning uv denna omfattning skulle enligt uskottelsmening innebäru en kruflig biologisk ulurmning uv skogsland- JoU 1987/88:23skåpet, i ull synnerhet som de från ekologisk synpunkt intressuntudiknings-objekten inte är jämnt fördelude över lundet. Det ur frumför ulltnäringsriku vålmurker i södru som kommer i frågu. Enligt vud utskotteterfurit är i vissu uv skogslänen i södru , exempelvis ,skogsdikningen för närvurunde ett mycket ullvurligt nuturvurdsproblem. Dikningsföretug kräver numeru tillstånd,vilket hur förbättrut situutionen från nuturvårdssynpunkl. Det dåligukunskupslägel rörande vålmurkernas naturvärden och länsstyrelsernas bristunderesurser för tillståndsprövningen innebär dock enligt utskottels mening uttsituationen inte kan anses vara under kontroll. I likhet med vud som frumförs i motion Jo786 unserutskottet all mål för dikningen måste justeras ned avsevärt.Nydikning av våtmarker i södru bör tillåtus endust i mycket begränsudomfutlning. På summa sätt som för lövskogurnu bör - med utgångspunkt i deövergripunde målen om bevurud art- öch variationsrikedom i skogslandskapet -länsvisa mål för sumpskogs- och myrmarksarealerna sättas upp. Kurtläggning avett våtmarksområdes naturvärden skall bekostas av den som ansöker om att fådika området, oeh tillstånd skull inte få ges innun en sådun kurlläggning hurgjorts. Reglernu för tillståndsgivning bör skärpus, så att även störreskydds-dikningar blir tillståndsplikliga. Vad utskottet anföri med anledning avmotion Jo7S6 yrkande 10 bör ges regeringen till känna. Med det anförda fårsyftet med motionerna Jo719 yrkande 57, Jo751 yrkunde 18 och JoS21 yrkunde 7 iullt väsentligt anses tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande våiinarkerna att riksdagenmed anledning av motion l987/88:Jo786 yrkande 10 och med avslag på motionerna1987/8S:Jo719 yrkande 57, 19S7/88:Jo751 yrkande 18 oeh 1987/8S:Jo821 yrkande 7som sin mening ger regeringen lill känna vud utskottet anföri, Vissa våtmarker (mom. 25) ' och () anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 68 sombörjar med "'Utskottet ansluter"" oeh slutar med ""ochLundåkrabukten"" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter------- ( = utskottet)---- och Jo760. ' Utskottet delar emellertid den bedömning avnalurvårdsvärdet hos Skäl- dervikens inre del samt hos stora delar av i som görs i motion Jo712. Som framhålls i motionen utgör den välhävdade strandäng en en av vårt lands sällsynta naturtyper. Utskottet fäster stort avseende vid del faktum alt åtskilliga hotade växt- och djurarter, bl. a. flera fågelarter, har sitt hemvist i dessa områden. Utskottet delar därför motionärens upp fattning att dessa bägge områden bör uppföras på den svenska listan över våtmarker av internationell betydelse. Regeringen bör ta erforderliga initia tiv i detta syfte. Vad utskottet sålunda anföri med anledning av motion Jo712 bör ges regeringen till känna. ' dels attutskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:23 25. beträffande i'/55a våtmarker att medanledning av motion 1987/88:Jo712 och med avslag på motionerna 1987/88:Jo709och 1987/88:Jo760 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom och , Stora Alvaret (mom. 27) , oeh (allam) anser dets att den del uv utskottets yttrande på s. 68 sombörjar med "" Utskottet är" och slutar med '"avstyrkssåledes" bort hu följunde lydelse: I likhet med motionärernu i motion Jo751 kan utskottetkonstatera att Storu Alvuret på Ölund är unikt i med ett djur- ochväxtliv av enastående värde. Området bör bevurus oeh uppdrug ges åtnaturvårdsverket ull finnu lämpligu bevurundeformer, t. ex. genom skötselkontrakt.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion Jo751 yrkande 9 bör gesregeringen till känna. de/5 ull utskottets hemställununder 27 bort hu följunde lydelse: 27. beträffande Stora Alvaret alt riksdagenmed anledning av niotion 1987/88:Jö751 yrkande 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Fauna- och floravård (mom. 30) (m), (), IngvarEriksson (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 71börjar med "Utskottet har" och på s. 72 slutar med""åtgärd"" bort ha följande lydelse: Antalet hotade svenska djur- oeh växtarter ökar och flerahundra arter hotas av utrotning. I de flesta fall är huvudorsaken miljöförändringar,men vanligast är förändrad markanvändning inom jord- och skogsbruket. Våra inhemska växt- oeh djururter representerur storavärden både i sig oeh som delar av ekosystemet. När arter försvinner ellerreduceras i antal sker en genetisk utarmning. Variationen blir mindre bådegenom att antalet individer minskar och genom all avstånden mellan individernaökar. Det är därför ett angeläget och grundläggande nalurvårdskrav attbevarandet så långt möjligt sker i arternas egen miljö. Flora- oeh faunavården utgör enligt utskottets mening enstarkt för summad del av naturvården. Den måste ges en ökad tyngd och bedrivas längs flera linjer. Lämpliga instrument finns delvis, men de måste användas i större utsträckning och på ett mer målmedvetet sätt. En utökad forskning inom området är angelägen. Av grundläggande betydelse är alt bibehålla eller återskapa lämpliga miljöer för de aktuella arterna. Särskilt värdefulla miljöer måste avsättas som naturreservat. Skyddet för djur- oeh växtarter måste förstärkas inom ramen för en mer effektiv naturskyddslagstiftning, 214 ochartskyddsbestämmelserna bör gälla både växter och djur. De måste JoU 1987/88:23också verka förebyggande. Vidare bör lagstiftningen ändras så att för hotadearter kritiska områden ges ett automatiskt skydd liknande det i . Detta äremellertid inte tillräckligt. Därutöver krävs en allmänt ökad hänsyn tillväxt- och djurlivet från skogs- och jordbrukets sida. I enlighet med vadutskottet anfört ovan om arternas miljöer är den viktigaste åtgärden attsäkerställa deras livsmiljöer, deras biotoper. innebär detta ettavsevärt försvårande av pågående markanvändning, vilket medför att markägarenblir ersättningsberältigad. Enda möjligheten är då att tillgripa något avnaturvårdslagens skyddsinstitut, främst naturreservat. Som framgår av vad utskottet anför under budgetavsnittel idetta betänkande bör öka del av regeringen föreslagna anslaget förvård av hotade arter frän 2 milj. kr. till 3 milj. kr. Vad utskottet dessutomanfört ovan med anledning av motionerna Jo719 yrkande 65 (delvis) och Jo751yrkande 15 bör ges regeringen till känna. de/5 att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse: 30. beträffandefauna- och floruvård attriksdagen med anledning av moiionerna 1987/88:Jo719 yrkande 65 i motsvarandedel och 1987/88:Jo751 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Artdatabank m.m. (mom. 31) (tn), (), IngvarEriksson (m), () och () anser dels alt den del av utskottets yttrande pä s. 72 sombörjar med "Med del" och slutar med "väsentligttillgodosett" bort ha följande lydelse: Förutom ovan angivna åtgärder bör enligt utskottets meningfauna-och floråvårdskommittéerna vid SLU ges ökade resurser så att derasinsamling av dala om hotade djur och växter når en god spridning. Informationenom denna verksamhet behöver utökas. Kommittéerna är vikliga remissinstanseroch bör utnyttjas t. ex. vid en revidering av hänsynsreglerna inom jord-ochskogsbrukslagstiftningen. Vidare bör en permanent databank för utrotningshotadeväxt- och djurarter inrättas och ett handlingsprogram för bevarande avgenetiska resurser utarbetas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna Jo719 yrkande 65 (delvis) och Jo751 yrkande 16 bör ges regeringentill känna. Med det anförda får syftet med motion Jo786 yrkande 6 anses i alltväsentligt tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse: 31. beträffandeartdatabank m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo719 yrkande 65 i återståendedel och 1987/88:Jo751 yrkande 16 och med avslag på motion 1987/88:Jo786 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskotlet anfört, 18 c§ naturvårdslagen (1964:822) (monv: 33) JoU 1987/88:23 oeh () anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 72börjar med " Frågan om" och på s. 73 slutar med "motionJo7H" bort ha följande lydelse: För skydd av vissu groddjur begärs i motion Jo711komplettering uv nu gällunde bestämmelser om fridlysning genom ändring av 18 Snaturvårdslagen. Som utskottet erinrat om hui- sedun nya vattenlagensikraftträdande naturvårdsintressena en starkare ställning äntidigare. För ett bevarande av groddjuren är det också nödvändigt att deraslivsmiljö skyddas. Något effektivt och varaktigt skydd för dessa artergaranterar emellertid inte lagstiftningen.