bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — I motionstexten framhålls att fokuseringen på det ,q statligabiståndets andel av BNI är olycklig av flera skäl. För det första därför UU19ö7/öö:20 attbiståndsbetalningar bara är en av flera relationer med . Viktigareän bistånd är handeln mellan i-länder och , de villkor handelnsker på samt naturligtvis de allmänna ekonomiska förutsättningarna Dit hör också den ekonomiska tillväxten i i-länderna, vilken kanfungera som draghjälp för ekonomier. En fri handel och de svenskaföretagens vilja att investera i u-lånderna är därför mer avgörande förutvecklingen än det direkta biståndets omfattning, anser motionärerna. Bistånd är bara en av våra relationer med ,heter det i fp-motionen, som förespråkar en samordnad u-landspolitik i vilkenen liberalisering av handeln är ett viktigt element. I partimotionen från (m) beskrivs också hur viktigt detenskilda inslaget är för biståndsengagemanget. Denna del av motionen utmynnar iett förslag att utreda förutsättningarna för enskilda personers rätt tillavdrag på skatten för bidrag till svenska biståndsinsatser. (Detta yrkande harav utskottet överförts till skatteutskottet för behandling.) Utskottet delar många av de synpunkter som förs fram imotionen. Utvecklingssamarbete är förvisso endast ett av mänga inslag i vårarelationer till . Handel och ekonomiskt samarbete är andra vikdgainslag, och i fråga om flertalet kan sägas att priset på derasexportprodukter och priset på vad de tvingas importera samt naturligtvis deekonomiska konjunkturerna i världen är av större betydelse för deras situationän biståndets storlek. Det är därför angeläget att j-länderna öppnar sinamarknader för och i största möjliga utsträckning avskaffar tullaroch andra restriktioner på u-landsimporten. Insikten om att den allmänna ekonomiska och politiskasituationen i världen och i vederbörande region oftast har större inflytande påutvecklingen i ett mottagarland än biståndet bör enligt utskottets meningockså bidra till att förväntningarna på vad utvecklingssamarbete kan åstadkommablir mer realistiska. Utskottet vill dock erinra om att de privataresursflödena till minskat krafdgt, något sombeskrivs närmare i propositionen. Såsom också påpekas i motionen finns det dessutom en gruppu-länder som på grund av brist på förutsättningar och egna resurser knappastdeltar i den internationella handeln eller är beroende av exportpriserna pånågon enstaka råvara. Denna grupp av de allra fattigaste u-lånderna som påsenare år blivit allt större, kommer att ha behov avgåvobistånd för att klara sin överlevnad. För dessa länder är det av störstavikt att det finns ett rent utvecklingssamarbete som är inriktat på defattigastes behov och som förmedlas utan sammankoppling med handel. Dessa båda omständigheter bidrar till att utskottet intekan instämma i motionärernas åsikt att fokuseringen på det statliga biståndetsandel av vår ekonomi skulle vara olycklig. Biståndets omfattning och dessinriktning på särskilt fattiga länder är av stor betydelse. Detta förhållandehar blivit än mer betonat . Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottetmotionens yrkande om en helhetssyn på biståndet. Miljö ochmarkvård samt energi uu 1987/88:20 Detre borgerliga riksdagspartierna kräver i sina partimotioner att det anslag sominfördes under den borgerliga regeringen. Miljö, markvård och energiåterinförs. föreslår för detta ändamål 280 milj.kr., folkparfiet150 rnilj.kr. och moderata samlingspartiet 100 rnilj.kr. Centerparfietoch samt motionären i U 212 (fp) kräver också attmiljökonsekvensanalyser införs för de svenska biståndsinsatserna. Ytterligareåtgärder krävs även från svensk sida för att öka miljömedvetandet inom deinternationella biståndsorganisationerna - anser i motionen U225. Folkpartietanser i detta sammanhang att insikten om miljö- och naturresursfrågornasavgörande betydelse för utveckling bör sätta sin prägel på detsvenska uppträdandet i internationella sammanhang så att de svenskarepresentanterna i olika FN-organ agerar samordnat. Behovetav kapacitetsförstärkning på bl.a. forskningsområdet och vidareutbildning avbiståndspersonal nämns av (c), (fp) och i motion U 212(fp); Ideellaorganisationers möjligheter att göra insatser på miljövårdsområdet skulle kunnavara större än vad som är fallet. och motionären i U212 (fp)förordar att de svårigheter som finns måste undanröjas och att en översyngörs av möjligheterna för dessa organisationer att medverka i ett miljöinriktatbistånd. Vadgäller energin anser i sin partimotion U210 att bör verkaför en global energistrategi så som den utformats i en nyligen presenteradinternationell studie utförd av energiforskare från fyra olika världsdelar. Detcentrala i studien är dess betoning av förnybara energikällor ocheffektivisering av energiutnyttjandet. anser att bör verka fören sådan global energistrategi och en därmed sammanhängande omfördelning avFN:s anslag. Dessutom bör en energikonferens genomföras i FN-regi. Detdestruktiva utnyttjande av naturresurser som framtvingats av fattigdom iu-länderna måste vi bryta genom stöd dll miljö-, markvårds-och energiprojektanser i sin modon. Redanförra året konstaterade utskottet att miljö-och markvårdande insatser fått så stort utrymme i det svenska biståndet att miljöhänsyn i praktiken kunde sägas vara ett av målen för vårt bistånd. Utskottet föreslog då att regeringen skulle göra en översyn av biståndsmålen med syfte att införliva miljöhänsynen. Resultatet har blivit det nya biståndsmålet "Framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön i mottagarländerna" som presenteras i årets budgetproposition. Utskottet välkomnar att miljö hänsynen nu även formellt erhållit den vikt och betydelse som den rätteligen bör ha i det svenska biståndet och tillstyrker förslaget att inrätta ett femte biståndsmål benämnt "framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön".. 21 Liksöm föreslås i motioner från (fp)U202, (m) U225 och UU 1987/88:20 (c) U210 att den avskaffadeanslagsposten Miljö, markvård och energi återinförs. Enligt utskottet kanmiljöfrågorna inte ses isolerade utan utgör tillsammans med de övriga svenskabiståndsmålen en helhet. Som framhålls i propositionen förstärker ochkompletterar biståndsmålen varandra inom ramen för det gemensamma syftet atthöja de fattiga folkens levnadsnivå. I propositionen sägs även att enbärkraftig utveckling i endast kan åstadkommas med en framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön. För att uppfylla ettmiljömål krävs inte enbart särskilda miljöinriktade insatser utan en integreradsyn där miljömålet präglar hela biståndsverksamheten. Detta synsätt har även sin praktiska utformning genom attinsatser på miljö- och energiområdet belastar flera anslag, såväl de ordinarielandprogrammen som anslagsposten särskilda program, katastrofbistånd,regionala insatser, BITS, SAREC, enskilda organisationer m.m. Det finns därförenligt utskottets uppfattning inget behov för en särskild anslagspost för miljömarkvård och energi. Med det ovan anförda avstyrker utskottet den del i yrkande9 i motion U ' 225 resp. i yrkande 2 i motion U212 som behandlaråterinförandet av anslagsposten miljö, markvård och energi, liksom yrkande 47 imotion U202 (fp), yrkandena 3 och 4 i motion U210 (c) och yrkande 10 i motionU225 (m). Utskottet noterar att SIDA enligt propositionen kommer attpresentera en handlingsplan för sina insatser på miljöområdet. SIDA:s ambitionär att väsentligt öka kapaciteten att lämna bistånd på miljö- och markvårdsområdet.Bl.a. avser SIDA upprätta en rutin för beaktande av miljöhänsyn vidinsatsbeslut. För några av programländena kommer därtill detaljerademiljöanalyser att utarbetas. Det är SIDA:s avsikt, enligt- vad utskotteterfarit, att införa miljökonsekvensanalyser i biståndet där så är möjligt.LItskottet välkomnar detta som en angelägen åtgärd. Arbete pågår såväl iSverige som på nordisk basis för att kunna utarbeta lämpliga kriterier. I arbetet ingår även att utveckla teoribildningen kringsambanden mellan ekonomisk tillväxt och miljöhänsyn samt att vidareutvecklasamarbete med organisationer och forskningsinstitut i ochinternationellt. Härmed torde yrkande 4 i motion U212, yrkande 23 i motionU202 samt den del av yrkande 2 i motion U 210 som avser miljökonsekvensanalyseratt få anses besvarade. Frågan om hur vi från svensk sida skall kunna ökamiljömedvetenheten inom de internationella biståndsorganisationerna har varituppe tidigare. Som utskottet tidigare uttalat, finns det behov av en gemensamstrategi, bättre samordning mellan de olika givarorganen och ett störreinternationellt medvetande om miljöfrågornas betydelse. För att på ettverksamt sett skall kunna bidra till att detta mål uppnås, krävs naturligtvis,som framförs i modon U 202, att de svenska representanterna i oUka FN-organagerar samordnat. Ända sedan var värd för FN:s miljövårdskonferensår har svenska representanter aktivt verkat för att ge miljö- hänsynengenomslag i såväl FN:s arbete som i och de regionalautvecklingsbankerna. Arbetet har ofta genomförts i samarbete med de övriganordiska länderna. Utskottet anser att dettabidragit till att miljöaspekterna alltmer uppmärk-. UU 1987/88:20 sammas idet internationella biståndsarbetet. Mycket återstår dock att göra , något sombl.a. Utskottetkonstaterar att kommer att fortsätta att driva miljöfrågorna iinternationella sammanhang och arbeta för att miljöhänsynen skall genomsyrahela FN-arbetet och arbetet i , bl.a. i enlighet medBrundtlandrapportens rekommendationer. De nordiska länderna framförde sitt stödför rapporten vid generalförsamlingens diskussion . ' Meddet anförda torde yrkande 24 i motion U202 och yrkandena 1 och 2 i motion U212få anses besvarade. Regeringeninser behovet av förstärkt kompetens och utökad forskning på miljöområdet. Detär angeläget att våra insatser anpassas till behov. Utskottetnoterar att biståndsmyndigheterna tänker utveckla samarbetsformer med svenskaoch utländska forskningsinstitutioner samt att SAREC utvidgar sinforskarkapacitet. Föratt praktiskt kunna genomföra målsättningen som införts genom miljömålet ärdet viktigt att svensk biståndspersonal fortbildas i miljökunskap. Utskottetdelar uppfattningen om behovet av ökad kunskap söm framförts i såväl (c)- och(fp)- motionerna som i U212. för insatser på miljöområdet ingår en förstärktorganisation i form av bl.a. nya tjänster, central samordning inom verket ochnya rutiner. Kunskaperna skall förbättras genom de redan oyan nämndalandspecifika analyserna, fortsatt arbete med metodfrågor och en generellförstärkning av resursbasen. Härmedfår yrkande 2 i motion U210, yrkandena 3 och 5 i motion U212 samt yrkande 24 imotion U202 anses besvarade. Vadgäller enskilda organisadoners insatser på miljövårdsområdet har de, somframgår av propositionen, regeringens stöd. Enskilda organisationer föreslås fåökade anslag vilka bl.a. skall kunna användas för arbete på miljövårdsområdet. !SIDA:s miljöhandlingsplan ingår planer på utvidgat och fördjupat samarbete medfolkrörelser och enskilda organisationer i och . Härmedfår tillämplig del i yrkande 2 i motion U210, yrkande 6 i motion U212 samttillämplig del i yrkande 9 i motion U 225 få anses besvarade. Imotion U 210 (c) föreslås att bör verka för en global energistrate-, gidär betoningen skall låggas pä förnybara energikällor och effektivisering avenergiutnyttjandet med en åtföljande omfördelning av FN:s anslag. I motionenföreslås vidare att skall agera för en ny om energi.Utskottet får konstatera att inom ramen för FN och i andrainternationella sammanhang arbetar för att energifrågor- särskilt nya ochförnybara energikällor - får en framträdande plats. arbetar även föratt få till stånd ökade kontakter mellan producent- och konsumentländer påenergiområdet. Detmåste dock konstateras att intresset i FN för dessa frågor är svagt. En översyn av energifrågornas behandling görs just nu av ECOSOC. Här studeras bl.a. hur energifrågorna följts upp efter om nya och förnybara energikällor ( det s.k Nairobi- programmet). Utskottetställer sig bakom den syn på energifrågorna som bl.a. kommit till UU 1987/88:20uttryck i . Det år enligt utskottetsuppfattning av stor vikt att från svensk'sida fortsätta verka - trots motvind-för att ge energifrågorna en mer framträdande roll i FN-arbetet. Det är här avsärskild vikt att uppmärksamma relationen mellan energibehovet i ochden miljöförstörelse som kan bli resultatet. uppfattning torde det inte nu vara möjligt att från svensk sida påett framgångsrikt sätt driva frågan om en global energistrategi och ännu mindrefrågan om en ny om energi. Det år att med beklagande notera attNairobiprogrammet fortfarande inte kunnat implementeras i denomfattning som varit önskvärt. Densvenska regeringen har förklarat sig villig att anordna en andra miljökonferensår . Med tanke på det nära samband som föreligger mellan miljö- ochenergifrågor anser utskottet att tanken pä en energikonferens i FN-regi är förtidigt väckt. Härmed avstyrks yrkandena 5 och 6 i motion U210. Demokrati och mänskliga rättigheter Ävenom "Demokratisk sammhällsutveckling" funnits med som ett av huvudmålen för svenskt bistånd anser de tre borgerliga riksdags partierna att alldeles för litet stöd ges till demokradutvecklingen iu-länderna och att demokratimålet spelat en alltför undanskymd roll i den praktiska utformningen av det svenska biståndet. Den delpost under anslagsposten Särskilda program som regeringen föreslår i föreliggande budgetproposition är inte tillräcklig, anser partierna. och moderata samlingspartiet föreslår i sina partimotioner att beslutar att införa ett särskilt anslag som skall heta Stöd till en demokratisk utveckling. anser att 100 milj.kr. skall avsättas till anslagetoch att detta skall användas till stöd till demokratiskt uppbyggnadsarbete i som infört demokrati av diktatur och som är i behov av ekonomiskt stöd. Moderata samlingspartiet vill avsätta 75 milj .kr. till ett demokratianslag, och anser att det demokratistödjande biståndet bör fördubblas . Moderata samlingspartiet kräver i sin partimotion att en strategi måste utarbetas förhur skall kunna medverka till demokrati och frihet i . framdda bistånd måste enligt (m) och (fp) få en markerad demokradprofil. Denna skulle innebära att i sin dialog med mottagarländer med större tydlighet och skärpa hävdar de demokratiska värdena och kritiserar kränk ningar. Därtill bör demokratimålet bli ett väsenthgt kriterium vid valet av nya programländer och nya biståndsinsatser. Svenskt bistånd skall enligt (m), (fp) och (c) i allt högre grad gå dll projekt som har demokratiutveckling som klart uttalat mål. Det innebär insatser till stöd för att bygga upp en demokratisk struktur i ett land och som främjar pluralism, bl.a. i form av marknadsekonomi, kooperativ och fria massmedia. Det år därvidlag viktigt att en allt större del av biståndet kanaliseras via enskilda organisationer. Moderata samlingspartiet och anser i sinapartimotioner och UU 1987/88:20 även i motion U503 attmöjligheterna att bevaka demokrati och utveckling av mänskliga rättigheter imottagarländerna måste förbättras. förelår tillsättandet av enparlamentarisk kommission för detta ändamål samt ökad forskningskapacitet pådemokradområdet. Såväl (m) som (fp) kräver årliga oberoende rapporter omförhållandena beträffande demokrad och mänskliga rättigheter imottagarländerna. Det föreligger allmän enighet om att respektför de mänskliga rättigheterna och en demokratisk samhällsutveckling ärcentrala mål för svenskt utvecklingsbistånd. Utskottet anser att vad somregeringen redovisat i propositionen och vad som anförs i de tre borgerligapartimotionerna sammanfaller väl i sina generella slutsatser. Sammantagna börde kunna ligga till grund för regeringens arbete att inom ramen förbiståndssamarbetet främja demokratin och respekten för de mänskligarätdgheterna i mottagarländerna. I de motioner som här behandlas har kravet på endemokratisk samhällsutveckling och frågan om mänskliga rättigheter oftabehandlats parallellt. Det finns fog för detta. I FN-konvenfioner på dessaområden görs ingen gradering i fråga om mänskliga rättigheter. Rätten till liv,frihet och personlig säkerhet har samma ställning som yttrandefriheten ochföreningsfriheten. Utskottet vill understryka att allmänna och fria val aldrigkan betraktas som en lyx, förbehållen endast rika länder. Icke desto mindremåste vi verka i - om ån inte accepitera - den situation som råder. I mycket fåu-länder finns vad vi med svenskt synsätt anser vara demokratisktstyrelseskick. Det är inför denna verklighet som arbetet på att fyllademokratimålet med konkret innehåll måste bedrivas. I de flesta länder åsidosätts grundläggande mänskliga fri-och rättigheter. Det är av stor betydelse att vi, som framförs i motion U202(fp), från svensk sida i umgänget med mottagarländerna med tydlighet och skärpahävdar de demokratiska värdena och framför kritik mot kränkningar av demänskliga rättigheterna. Demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklaslättare i ett samhälle där de allmänna levnadsförhållandena förbättras.Utskottet anser att de svenska biståndsmålen är en helhet och att målenförstärker och kompletterar varandra med syftet att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. I det svenska biståndet ingår insatser på flera biståndsområdensåväl inom som utom landprogrammen som bidrar till att ge missgynnade grupperstörre möjligheter att, förutom att överleva och kunna försörja sig, även kunnapåverka sin situation och delta i beslutsprocessen, dvs. insatser som mer ellermindre indirekt är ägnade åt att genomföra demokratimålet i svenskt bistånd.Utskottet anser att dessa insatser för demokratiutveckling fortsättningsvisbör öka. I dessa insatser kan inkluderas vitt skilda områden somprimärundervis ning, byskogsprojekt, förvaltningsbistånd, stöd fill människor under repres- siva regimer och flyktingbistånd. Det är dock obestridligt att stöd till vissa områden ellergrupper mer UU 1987/88:20 specifikt kan sägas ha betydelse för demokratiskutveckling i mottagarländerna. Hit hör uppbyggnad av demokratiskainstitutioner, stöd till fackföreningar, kooperation och fria folkrörelser iallmänhet samt insatser inom kultur och massmedia. Utskottet vill även peka påden betydelse som enskilda organisationer spelar i biståndssamarbetet inteminst när det gäller att främja demokratisk utveckling och främjandet avmänskliga, rättigheter. Såväl i propositionen som i motionerna framhålls dessaorganisationers viktiga roll. Med vad som sålunda anförts får yrkandena 7, 9 och 10 imotion U202 (fp), ifrågavarande delar i yrkande 4 i motion U225 (m), yrkande 20i motion U210 (c) samt yrkande 8 i motion U525 anses besvarade. Utskottet anser att även om det härmed inte kan sägasföreligga några fundamentala motsättningar om betydelsen av demokrati ochrespekten för de mänskliga rättigheterna, finns det olika uppfattningar om hurdessa mål praktiskt skall utformas i biståndet och var tyngdpunkterna skallläggas. I motion U225 (m) och U503 (m) föreslås i likhet medtidigare år att regeringen utarbetar en strategi (program) för hur Sverigeskall kunna medverka till demokrati och frihet i . Som ett moment idenna strategi framförs behovet av, årliga oberoende rapporter överutvecklingen för demokrati och mänskliga rätfigheter i våra mottagarländer.Samma förslag framförs liksom i motion U202 (fp). Vad gäller en strategi för att främja demokrad ochmänskliga rättigheter har utskottet, när frågan tidigare varit uppe, ställt sigtveksamt. Möjligheterna anses vara små att få fram ett praktiskt och politisktanvändbart instrument om man härmed menar "konkreta, fasta och välavgränsade projekt méd enda syfte att understödja demokrati" som detuttrycks i modon U225 (m). Man måste enligt utskottets uppfattning betraktavart mottagarland utifrån deras unika historiska-.ekonomiska och socialaförutsättningar. Det går därför inte att utforma någon för alla ländergenerellt tillämpbar katalog över konkreta insatser eller aktiviteter som främjardemokrati. Utskottet avstyrker därmed yrkande 1 i motion U503 (m)samt ifrågavarande del av yrkande 4 i motion U225 (m). Avses med strategi däremot en generell strävan attintegrerat och målinriktat främja demokratiutveckling och skydd av mänskliga rättigheter,pågår inom biståndsmyndigheterna ett löpande arbete med att dels tillämpademokratimålet i utvecklingssamarbetet med mottagarländerna, dels att se överpolitiken beträffande mänskliga rättigheter främst i ett FN-perspektiv. Detarbete som härmed har igångsatts kan i många avseenden motsvara ändamålet meden strategi. Frågan om årliga oberoende redovisningar om förhållandenbeträffande demokrati och mänskliga rättigheter har varit uppe fördiskussion i utskottet. avstyrktes förslaget, eftersom utskottetfann att det väd avser mänskliga rätdgheter redan finns oberoendeinternationella bedömningar av situationen i olika länder samt att årligaanalyser görs av . Vad gäller demokratiredovisning fann utskottet vidbehandlingen att sådana föll på svårigheterna att kunna görarättvisande bedömningar såväl inom ett land som mellan länder. framförtsi propositionen kan inte heller styrelseskick, författ- UU1987/88:20 ningar och politiska system alltid på ett rättvisande sätt redovisas enligt en svensk mall. ' Utskottet anser inte att det skulle vara prakdskt möjligtatt på ett meningsfullt sätt i en parlamentariskt sarrimansatt kommission kunna. genomföra studier av den demokratiska utvecklingen i olika samarbetsländersom det föreslås i motionerna U 225 (m) och U503 (m). De svårigheter att kunnagöra rättvisande bedömningar som påpekas ovan gäller även i detta fall. Utskottet avstyrker därför yrkande 11 i motion U202 (fp),yrkandena 5 och 7 i motion U225 (m) och yrkandena 2 och 3 i motion U503 (m). Utskottet ansåg dock vid förra årets behandling av fråganatt det fanns skål för en fylligare redovisning av underlaget för regeringensförslag om bistånd dll resp. mottagarland. Härvid bör samtliga fem biståndsmålbeaktas. Eftersom årets proposition inte innehåller denna fylligareredovisning, får utskottet återupprepa sin begäran. I och partimotioner förordas att ensärskild anslagspost skapas: Stöd till en demokratisk utveckling. Utskottetanser att bistånd för demokratiuppbyggnad redan väl täcks in av regeringensförslag. Enligt det integrerade synsätt som presenterats i propositionenåterfinns åtgärder till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter inomalla delar av biståndsverksamheten såväl inom landprogram som inom katastrofbistånd,humanitära insatser m.m. För de insatser som är så specialiserade att de inte rymsunder andra anslag har SIDA föreslagit en särskild delpost för demokrafi ochmänskliga rättigheter som skall ligga under anslagsposten Särskilda program. kommer att utnyttjas för insatser som harspecifik betydelse för en demokradsk utveckling i mottagarländerna. Exempel på insatser som kän finansieras frän delposten är program för demokratiska beslutsformer och decentralisering inom offentlig förvaltning, tekniskt stöd till allmänna och kommunala val, stärkande av rättssäkerhet och utveckling av rättsväsende, stöd till nationella minoriteter, barns rättigheter, erfarenhetsutbyte kring demokratiska beslutsformer och insfitutioner. Stöd till medborgarrättsorga nisationer ingår även. Utskottet får anledning återkomma till anslagsposten under avsnittet Särskilda program. Med vad som sålunda anförts avstyrks yrkandena 21 och 22 imotion U210 (c) samt yrkande 6 i motion U225 (nri). Befolkning, familjeplanering och hälsa 1 motion U201 (s) och i motion U202 (fp) krävs attåtgärder för familjeplane-. ring prioriteras i det svenska biståndet och attSverige fortsätter att öka sinai anslag till UNFPA, tillInternationella familjeplane-. ringsfederadonen IPPF och till WHO. Vidareföreslås i motion U202 (fp) att[ stödet till familjeplanering inte börbegränsas till programländer. Utskottet UU 1987/88:20 Sverigehar spelat en aktiv roll internationellt för att främja och utredafamiljeplaneringsinsatser i . Detta arbete fortsätter i oförminskadtakt.