bet · GB01KU5 · 1987-12-31 00:00:00 — om datafrågor (prop. 1986/87:116 jämte motioner) 1 betänkandet behandlas proposition 1986/87:116 om ändringi datalagen. Förslagen gäller reglerna om rättelse och skadestånd. Vidareföresläs att s. k. kontaktpersoner skall utses. Propositionen har föranlett tvåmotioner. Vidare tas upp bl. a. ett antal under den allmänna motionstiden 1987väckta motioner om datafrågor. Utskottet har tillstyrkt lagförslagen, dock med denändringen att de skall träda i kraft . Motionsyrkandena haravstyrkts eller ansetts besvarade. Till betänkandet har fogats 15 reservationeroch 3 särskilda yttranden. I propositionen föreslås ändringar i datalagen (1973:289)i syfte att stärka skyddet för den enskildes integritet. Lagförslaget fogas sombilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen I motion 1986/S7:KI/7aw m. fl. (c) yrkas I. att beslutar, med avslagpä propositionen i denna del, att datalagen 8 § första stycket skall haföljande lydelse: Förekommer anledning till misstanke att en personuppgiftsom ingår i ett personregister är oriktig eller missvisande, skall den registeransvarigeutan dröjsmål företa skälig utredning. En oriklig eller miss visande uppgiftskall rättas,, ändras eller uteslutas, om det inte saknas anledning an antaall olillbörligl intrång i den registrerades personliga iniegrilei skalluppkomma. Förekommer anledning till misstanke att en personuppgiftsom in- , går i en personregister är oriktig eller missvisande, skall denregisteransvarige utan dröjsmål företa skälig utredning. En oriktig ellermissvisande uppgift skall rättas, ändras eller uteslutas. 1 1987/88. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen KU 1987/88:5 anförs om av datainspektionen utfärdadeföreskrifter. I motion 1986/87:K118a\ () yrkas attriksdagen beträffande rättelse i personregister beslutar i enlighet med vadsom anförts i motionen. Motioner från den allmänna motionstiden /87 I motion 1986/87:K232 av tredje vice talmannen m. fl. (c) yrkas såvitt nu är i fråga 8. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om ett moratorium för nya eller utökadedataregister och för beslut om samköming av dataregister. I motion 1986/87:K40I av i (m) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att personnummer icke vidare skall få användas inom statlig och eller som bas för sådana myndigheters kommunika tion med enskilda medborgare, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt varje med delande frän myndighet till enskilda medborgare skall vara namneligen underskrivet av därtill berättigad tjänsteman med angivande av dennes personnummer. I motion 1986/87:K4I0 av m. fl. (fp)yrkas - 1. att hos regeringen begär förslag om en aktionsplan för decentraliseringav statliga dataregister, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en översyn av datalagenför att få till stånd en striktare tillämpning av skadeståndsreglerna, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring av 10 § datalagen om fullödiginformation om registeruttag, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attinte nu lägga fram något förslag om myndigheters försäljning avpersonuppgifter, 5. att riksdagenbeslutaratt lägga ned den kommersiella delen av , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omforskningsregister m. m. I motion I986/87:K413 av m. fl. (vpk) yrkasatt hos regeringen begär initiativ till offentlig databasservice ikommunerna. I motion 1986/87:K431 av m. fl. (m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebehovet av att regeringen vidtar åtgärder beträffande myndigheters hanteringav sekretessbelagd information, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebesvärsrätt vid utlämnande av uppgift, 3. att riksdagenhos regeringen begär tillsättandet av en delegation i syfte att föreslåminskningar av individers uppgiftsskyldighet i enlighet med vad som i motionenanförs, 4. att hos regeringen begär förslag till ändringi datalagen KU 1987/88:5 (1973:289) beträffande information och informerat samtycke inför samkör- ning avdataregister i enlighet med vad som i motionen anförs, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av datalagen (1973:289) beträffandebesvärsinstans vid prövning av datainspektionens beslut, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeförsäljning av uppgifter frän statliga dataregister, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag till utredning av integritetsskydd för företag ienlighet med vad som i motionen anförs. I motion 1986/87:K435 av () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag om försöksverksamhet med"folkets datakontor" i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 motion ]986/87:K437 av m. fl. (c) yrkassåvitt nu är i fråga 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförsäljning av uppgifter ur dataregister, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omdecentralisering av dataregistren för skatteväsendet, exekutionsväsendet, allmännaförsäkringen och statens löne- och redovisningssystem. I motion 1986/87:KI21 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående tillgängligheten till myndigheters icke sekretessbelagdadataregister, I motion l986/87:Ub6 av m. fl. (fp) yrkassåvitt nu är i fråga 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga nya register såsom sjukvårds- och socialdataregister skall inrättas innan denna utredning är färdig. Datalagen m. m. Datalagen (1973:289, omtryckt 1982:446, ändrad senast1986:1323) innebär begränsningar i rätten att utan tillstånd eller licens avdatainspektionen (Dl) inrätta eller föra personregister med automatiskdatabehandling (ADB). Vid prövningen av tillståndsfrågor skall Dl beakta attotillbörligt intrång i registrerads personliga integritet inte uppkommer. Idetta syfte kan föreskrifter meddelas i olika hänseenden (6 §). 1 samband medtillstånd skall anges ett ändamål med registret. Registeransvarig är den för vars verksamhet ettpersonregister förs om han förfogar över registret. Dennes skyldigheter, bl. a.till skydd mot otill- börligtintrång i registrerads personliga integritet, regleras! 7 I4§§ datala- KU1987/88:5 gen. Enligt 8 § datalagen skall, vid misstanke om att en uppgift äroriktig, den registeransvarige vidta skälig utredning och, om skäl föreligger,rätta eller utesluta uppgifter ur registret. Vidare bör nämnas att denregisteransvarige enligt huvudregeln, pä begäran av enskild, utan kostnadskall underrätta denne antingen om innehållet i en personuppgift som ingår ipersonregistret och innefattar upplysning om honörn eller om att sådanuppgift, inte förekommer i registret. I 15 18 §§ datalagen finns bestämmelserom den tillsyn enligt lagen som Dl utövar. Datalagen innehålleri 20 25 §§ bestämmelserom straff ochskadestånd m. m. Slutligen regleras i datalagen det statliga person- ochadressregistret (SPAR). Det innehåller, förutom adressuppgifter, uppgifter frånfolkbokföringen samt frän inkomst- och fastighetstaxeringar. SPAR får användasav myndigheter och enskilda bl. a. i samband med s. k. direktreklam. har behandlat datapolitiska frågor i olikasammanhang vid de , senaste riksmötena. Genom proposition 1984/85:220 föreladesriksdagen riktlinjer för den framtida datapolitiken. Därvid berördes bl. a.utbildnings- och teknikutvecklingsfrägor. Vidare betonades att datateknikensanvändning skall utformas med full respekt för den enskildes personliga integritet.I samband med att riktlinjerna godtogs (FiU 1985/86:5,.KU 1985/ 86:5 y, rskr.88) behandlades även ett stort antal motioner om den personliga integriteten,samkörningar av olika register och försäljning av uppgifter från personregisterm. I ett annat sammanhang behandlade motionsyrkanden om regleringi grundlag av integritetsfrågor pä dataområdet (KU 1985/86:8). Samtliga de nuberörda motionerna avslogs med hänvisning till det uppdrag som data- ochoffentlighetskommittén (DOK) har. Även behandlade utskottetmotioner om datafrågor, vilka avstyrktes eller ansågs besvarade med hänvisningtill DOK:s arbete (KU 1986/87:7).' Pågående utredning m. m. DOK fick 1984 regeringens uppdrag att utreda användningenav personnummer inom den offentliga och den enskilda sektorn. a. kartlägga den nuvarande personnummeranvändningen samt belysa de fördelaroch nackdelar som är förenade med bruket av personnummer. Den skall ocksågranska om användningen kan medföra otillbörligt intrång i den enskildespersonliga integritet och föreslå lämpliga åtgärder för att avvärja eventuellahot mot den personliga integriteten. Uppdraget skall ses mot bakgrund också avatt den utbredda användningen av personnummer .underlättar samköming av olikapersonregister samt kontroll av den enskil- -de (Dir. 1984:27). Användningen av ADB inom den offentliga sektorn har blivitalltmer utbredd . Detta har medfört problem vid tillämpningen avbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen (TF) om allmänna handlingarsoffentlighet. Problemen hänger samman med att är utformade iförsta hand med tanke pä traditionella pappersdokument och inte påADB-upptagningar. DOK har mot denna bakgrund fått tilläggsdirektiv (Dir.1984:48). Uppdraget innebär att de problem som är förenade medoffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar skall utre- KU1987/88:5 das. a. skall undersökas hur om allmännahandlingar har fungerat när de tillämpats på ADB-upptagningar. DOK skallföreslå de ändringar i bestämmelserna som kan vara befogade. Vidare skallsärskilt övervägas åtgärdpr för att stärka offentlighetsprincipen när detgäller att ge medborgarna möjligheter till kontroll och insyn i myndigheternasverksamhet. DOK skall också göra klart var gränsen bör gå mellanmyndigheternas skyldighet att lämna ut uppgifter enligt offentlighetsprincipenoch möjligheten att lämna ut uppgifter i övrigt. 1 detta sammanhang skall bl.a. myndigheternas försäljning av uppgifter ur ADB-register samt behovet av begränsningari rätten att göra s. k. massuttag övervägas. Kommittén fick även i uppdrag att behandla frågor om bl.a. rättelse och skadestånd när det gäller ADBrregister. Den är för övrigtenligt sina direktiv oförhindrad att ta upp även andra frågor som har sambandmed användningen av personnummer. DOK har också fått regeringensuppdrag att överväga de delar av journalutredningens betänkande (SOU 1984:73) och'de delar av remissvaren över betänkandet som gäller frågor ompersonlig integritet och sekretess inom hälso- och sjukvården. DOK har redovisat resultatet av sitt hittillsvarandearbete i fyra betänkanden. Det första delbetänkandet, Integritetsskyddet iinformationssamhället 1 (SOU 1986:24), lades fram . Detinnehåller överväganden om rättelse och skadestånd enligt datalagen. Det innehållerockså förslag som gäller patientuppgifter i olika ADB-register inom hälso- ochsjukvården. Det andra delbetänkandet. Integritetsskyddet iinformationssamhället 2 (SOU 1986:46), presenterades . Detinnehåller en kartläggning av myndigheternas försäljning av uppgifter ur sinaADB-register samt överväganden i denna fråga. Betänkandet innehåller bl. a.ett förslag till lag om myndigheternas försäljning av uppgifter om enskildapersoner ur personregister. Ett tredje delbetänkande. Ds Ju 1987:8, somhandlar om grundlagsfrågor kom . DOK föreslär dels att ett skydd förden personliga integriteten i samband med ADB-registrering skrivs in iregeringsformen, dels en reglering i TF av rätten att gallra allmännahandlingar. Kommittén har kartlagt användningen av personnummer inomden offentliga och den enskilda sektorn samt undersökt allmänhetensinställning till att personnummer används i samhället. Utredningensöverväganden angående personregistrering och användningen av personnummer harsommaren 1987 redovisats i ett fjärde delbetänkande (SOU 1987:31). DOK:sslutbetänkande kommer bl. a. att behandla offentlighetsprincipens tillämpningpå dataområdet. De delar av DOK:s första delbetänkande som handlar omrättelse av fel i personregister och skadeständsfrågor har legat till grund förproposition 1986/87:116. Det i samma betänkande framlagda förslaget om enändring i sekretesslagstiftningen vad gäller patientuppgifter i personregisterkommer att tas upp tillsammans med förslag till vissa andra ändringar isekretesslagen, som bereds inom , bl. a.på grundval av DOK:s andra delbetänkande. Kommitténs övriga betänkanden ärremitterade eller skall remissbehandlas. 1987/88. Allmäntom propositionen KU 1987/88:5 Regeringsförslaget anges syfta till att genom ändringar i6, 8 och 23 §§ datalagen stärka skyddet för den enskildes integritet. Denregisteransvarige blir i ökad utsträckning skyldig att rätta felaktigauppgifter i ett personregister. Den registeransvarige blir också skyldig attutse en eller flera kontaktpersoner som skall bistå de registrerade vidmisstanke om att en personuppgift är felaktig. Vid dataintrång och annat brottsom avses i datalagen skall den som har begått brottet vara skyldig att betalaskadestånd även för s. k. ideell skada. De nya reglerna föreslås träda i kraftden . I propositionens allmänna motivering uttalas attregeringen tillmäter frågan om skydd för den personliga integriteten stor viktpå dataområdet och följer utvecklingen med stor uppmärksamhet. Det anges vidarevara angeläget att ha en hög beredskap så att åtgärder vid behov snabbt kanvidtas för att förbättra integritetsskyddet och komma till rätta med eventuellamissförhållanden pä området. Som uttryck för denna ambition erinras om att DOKtillkallades med uppdrag att se över personnummeranvändningen i samhället samtatt det utvidgade uppdrag som DOK senare har fått rör bl. Anledningen till att integritetsfrägorna har sådan vikt päADB-området är enligt det föredragande statsrådet att vår förmåga att skyddaden personliga integriteten är av avgörande betydelse för utvecklingen påområdet. En grundförutsättning för att den nya tekniken skall kunna utnyttjasså att dess fördelar kan tas till vara är att medborgarna kan följa och påverkautvecklingen samt att de inte känner främlingskap och upplever tekniken somett hot. Det är enligt propositionen givet att medborgarna får svårt att hysaförtroende för en teknik, om de anser att denna hotar deras personligaintegritet. Justitieministern erinrar också om att de nu aktuellaförslagen bara är det första resultatet av DOK:s arbete och att han avseratt isamma anda som pröva också senare förslag pä integritetsskyddets område.Vidare framhålls att det nu är fråga om en av flera etapper i det arbete pä attstärka skyddet för den personliga integriteten som har satts i gäng samt attdet inte är realistiskt att räkna med att man i ett slag kan förbättraintegritetsskyddet genom någon eller några stora reformer, utan rnan måstearbeta stegvis med åtgärder som kan te sig ganska begränsade, om man ser demvar för sig. De ändringar i datalagen som föreslås i propositionen anges utgöraett sådant steg på vägen mot ett bättre integritetsskydd. De nya reglerna föreslås således träda i kraft den Ijanuari 1988. Det bör i detta sammanhang erinras om uttalandet i propositionen(s. 22) att de registeransvariga bör få en relativt lång förberedelsetid medanledning av de nya rutinerna för rättelse av felaktiga uppgifter. Följdmotionerna m. m. l motion av m. fi. (c) konstateras attden föreslagna skyldigheten att vidta rättelse inte är ovillkorlig.Motionärerna anser att förslaget kan leda till tveksamma slutsatser om när enfelaktig uppgift skall rättas.Eftersom datalagen bör vara klar och entydig på denna punkt före- KU1987/88:5 slås att 8 § första stycket datalagen skall innehålla en ovillkorligskyldighet att rätta, ändra eller utesluta en oriktig eller missvisande uppgift(yrkande 1 propositionen berörs skyldigheten att utreda och åtgärdafelaktigheter i ett personregister pä s. 11 16 och s. 2021. Det uttalas bl.a. att det finns fall dä det uppenbarligen saknar betydelse frånintegritetssynpunkt att en registeruppgift är oriktig ellermissvisande. Det konstateras att det enligt förslaget föreligger en presumtionför att rättelse skall ske. Möjligheten att underlåta att rätta en felaktiguppgift bör i första hand kunna användas när det gäller stavfel och andraliknande misskrivningar. Beträffande felaktigheter som rör sakförhållandenfinns däremot mera sällan grund för att med säkerhet konstatera att uppgiftensaknar betydelse från integritetssynpunkt. En sådan felaktighet bör därförrättas utom i undantagsfall, såsom då den felaktiga uppgiften finns i etttillfälligt register och uppgiften dessutom framstår som helt harmlös. Rättelsebör t. ex. kunna underlåtas när det gäller en oriktig adressuppgift i ettregister för forsknings- eller statistikändamål eller en oriktig uppgift ombilinnehav i ett tillfälligt direktreklamregister. Om den registrerade harbegärt att en uppgift skall rättas, ändras eller uteslutas, bör denregisteransvarige endast i ännu mer utpräglade undantagsfall kunna underlåtaatt vidta rättelseåtgärder i fräga om en uppgift som befunnits oriktig ellermissvisande. Den föreslagna, vidgade rättelseskyldigheten förses i ett nyttfemte stycke i 8 § datalagen med två uttryckliga undantag. Det gäller delsregister som har överlämnats till en arkivmyndighet, dels en dispensbefogenhetför Dl. Det föredragande statsrådet anför att eftersom arkiverade register intelängre är "aktiva", är risken för att en felaktig registeruppgiftskulle vålla ett otillbörligt integritetsintrång liten. Det skulle också te sigfrämmande för en arkivmyndighets funktion att ändra i det historiska materialsom tagits emot för förvaring. En undantagsregel för sädana register bör därförtas in i 8 § datalagen. Vidare konstateras i specialmotiveringen att Dl:smöjlighet att meddela dispens främst tar sikte på fall som sakligt sett är idet närmaste jämställda med dem då ett register har lämnats till en arkivmyndighetför förvaring. Det utesluts emellertid inte att det kan förekomma andra, merasärpräglade fall i vilka dispens kan vara motiverad. I motion K117 tas vidare upp ordningen med enkontaktperson, en reglering som motionärerna finner väl motiverad. I motionen(yrkande 2) berörs den föreslagna rätten för Dl att meddela föreskrifter omrättelse m. m. (6 §). Det uttalas att sådana föreskrifter alltid skall avse denregisteransvarige. Mot bakgrund av att kontaktpersonen inte behöver varaanställd hos den registeransvarige, anser motionärerna att motivuttalanden omföreskrifter som gäller kontaktpersonens befogenheter m. m. har fått en oklarutformning. Ordningen med en kontaktperson behandlas i propositionenpä s. 8 11 och på s. 21. Där sägs att Dl:s föreskrifter bör kunna avse t. ex.en kontaktpersons befogenheter att besluta om eller övervaka rättelse ellerandra åtgärder eller om ansvarsfördelning mellan olika kontaktpersoner. Dl börvidare ha möjlighet att meddela föreskrifter om rutiner i övrigt i fråga om rättelseav felaktiga personuppgifter. Vidare konstateras att mandirekt i KU 1987/88:5datalagen bör bestämma en viss befogenhet för kontaktpersonerna. Det gälleransvaret för att den registrerade fär besked om vilka åtgärder som harvidtagits med anledning av en felanmälan. Det betonas emellertid att förslagetom kontaktpersoner inte innebär att en kontaktperson själv skall bära ettstraff- eller skadeståndsrättsligt ansvar enligt datalagen. Kontaktpersonenbör ansvara för sina åtgärder enligt vanliga regler om ansvar i arbetstagar-eller uppdragsförhållanden. Ansvaret enligt datalagen för att reglerna i denlagen följs i fråga om ett visst personregister bör däremot även ifortsättningen åvila den registeransvarige. Motion a\ () gäller rutinerna vidrättelse enligt 8 § datalagen. Motionären föreslär att det i lagtexten kommertill uttryck att en rättelse skall utföras sä att det går att identifiera denursprungliga texten, vilket kan vara väsentligt t. ex. när fråga uppkommer omnågon skada har orsakats av den felaktiga uppgiften. 1 regeringsförslaget,, s. 13, berörs frågan om enrättelseåtgärd bör dokumenteras, t. ex. genom en aktanteckning eller liknande.Rättelse av sakuppgifter av betydelse från integritetssynpunkt bör enligt detföredragande statsrådets mening i regel dokumenteras. Det konstateras att såtorde ske . Justitieministern instämmer i DOK:s bedömning att någonuttrycklig regel om saken inte behövs i datalagen. När det gäller rättelse imyndigheters register anmärks att dokumentationsskyldigheten i de fiesta fallföljer redan av allmänna regler, varvid hänvisas till KU 1982/83:12 s. 22.Vidare erinras om att DI vid behov bör kunna meddela föreskrifter om dokumentationsskyldighetinom ramen för den i propositionen föreslagna befogenheten att meddelaföreskrifter om rättelseförfarandet. I det betänkande av utskottet till vilketjustitieministern hänvisat, behandlades ett motionsyrkande av () om möjligheterna att ändra en uppgift som har förts in i en myndighetsdiarium. Därvid uttalade utskottet följande. Ett djarium blir en allmänhandling redan när det färdigställts för införande av uppgifter. En införduppgift får följaktligen aldrig raderas bort. Däremot är det naturligtvis intenågot som hindrar att man ändrar en redan införd felaktig uppgift. Enförutsättning härför är dock att den felaktiga uppgiften är klartavläsbar. Detta gäller såväl som dataförda register. Personnummer, uppgiftsinsamling samt företagensintegritetsskydd m. m. I motion K40I av i (m), yrkande 1,föreslås att personnummer inte vidare skall få användas inom den offentligaförvalt-, ningen. I samma motion, yrkande 2, begärs att varje meddelande frånmyndighet till enskilda medborgare skall vara namneligen underskrivet av därtillberättigad tjänsteman med angivande av dennes personnummer. Utskottet fann bl. a. ett yrkande ombegränsning av användningen av personnummer besvarat med hänvisning till DOK:sutredningsuppdrag. I motion K431 av m. fi. (m), yrkande 3,uttalas att myndig- KU 1987/88:5 heternas rätt att samla in, registrera,lagra och vidarebefordra personuppgifter måste begränsas. En delegation bördärför tillsättas och få till uppgift att föreslå minskningar av individernasuppgiftsskyldighet. Yrkanden motsvarande det nu berörda i motion K43Iavstyrktes av utskottet . Därvid erinrades om att detsjälvfallet bör vara en utgångspunkt för alla myndigheter att sä längt möjligtbegränsa uppgifts-insamlandet. Vidare konstaterades att DOK har i uppdrag attta ställning till om det är befogat att införa krav på lagstöd för vissa slag avregister. I motion K431 erinras om att det även förekommer ettomfattande upp-giftsinsamlande frän företagen tillden offentliga sektorn,vilket bl. a. medför risk lör oförutsedda och obehöriga uttag av information.Integritetsdebatten har huvudsakligen rört enskilda. Motionärerna anseremellertid att även företagens situation bör uppmärksammas. 1 motionen begärsdärför en utredning av behovet av integritetsskyddsåtgärder för företagen(yrkande 7). 1 förarbetena till datalagen (prop. 1973:33, s. 92 f.) berördesatt offentlighets-och sekretesslagstiftningskommittén () på vilkensbetänkandeförslaget om datalag byggde hade diskuterat om regler fördataregistrering borde skydda annat än enskilds personliga integritet, t. ex.rikets säkerhet och enskilda företags integritet. fann emellertid att enöversyn av sekretessreglerna, säkerhetsanordningarna för informationssystem medADB och i viss mån regler var de utvägar som i första hand bordeväljas för att möta farorna från datatekniken utanför den personligaintegritetens område. För företagens del framhölls att också reglerna omillojal konkurrens och otillbörlig marknadsföring kunde bli aktuella. I propositionenkonstaterades att det förhällandet att lämnat frågan om skydd för juridiskapersoner utanför den föreslagna regleringen hade beklagats av vissaremissinstanser.