bet · GB01FiU5 · 1987-12-31 00:00:00 — om den ekonomiska politiken på medellång sikt (prop.1987/88:36) FiU 1987/88:5 Utskottetredovisar i detta betänkande med utgångspunkt långtidsutredning ochproposition 1987/88:36 jämte de med anledning av proposifionen väcktamotionerna sin syn på de ekonomiska problemen och den ekonomiska utvecklingen iett tioårsperspektiv. Utifrån en inledande redovisning av vilka de centralamålen är för den ekonomiska politiken i detta fidsperspektiv diskuteras vilkakrav som måste ställas på den ekonomiska politiken. Särskilt uppmärksammas deproblem som sammanhänger med löne- och prisbildningen, kapitalbildningen ochsparandet samt produktiviteten och effektiviteten i den offentliga sektorn.Inriktningen av den ekonomiska polifiken sammanfattas på s. 16. Företrädarnaför moderata samlingsparfiet, och folkparfiet redovisar i en gemensamreservation sin syn på inriktningen av den ekonomiska politiken på medellångsikt. En sammanfattning av reservanternas förslag till inriktning av denekonomiska politiken på medellång sikt ges på s. 20-21. Tillskillnad från övriga partier i utskottet underkänner vänsterparfiet .kommunisterna långtidsutredningen som ett underlag för utformningen av denekonomiska politiken på medellång sikt. I en reservation redovisas ettalternativ till inriktning av politiken. Iproposition 1987/88:36 har regeringen () - efter"föredragning av statsrådet - föreslagit attgodkänna de riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt som harförordats i propositionen. 1987/88:Fi4av m.fl. (m), vari yrkas att godkänner de riktlinjer förden ekonomiska politiken på medellång sikt som föreslås i motionen. 1987/88:Fi5av m.fl. (fp), vari yrkas att godkänner deriktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt som förordats imotionen. 1987/88:Fi6 av OlofJohansson m.fl. (c), vari yrkas att beslutar . FiU 1987/88:5godkänna riktlinjerna för den ekonomiska polifiken på medellång sikt i enlighetmed vad som i mofionen anförts. 1987/88:Fi7av m.fl. (vpk), vari yrkas att beslutar att godkänna deriktlinjer för den ekonomiska poHfiken på medellång sikt som motionen förordar. Ipropositionen understryks att full sysselsättning och en jämn fördelning avlevnadsstandarden är särskilt viktiga mål för den ekonomiska politiken.Samtidigt betonas att låga pris- och kostnadsstegringar, god tillväxt, balans ide utrikes betalningarna och stabila statsfinanser är mål som måste uppfyllasför att nå de övergripande målen. Därför är det nödvändigt att parallellt tahänsyn fill alla dessa mål då den ekonomiska polifiken utformas. Särskiltviktigt är att pris- och kostnadsstegringen måste hållas nere under de närmasteåren. Den takt som långtidsutredningen (LU 87) räknar med, årligökning av arbetskraftskostnaderna, bör, inte minst mot bakgrund av den lågainternationella pris- och lönestegringen, vara ett riktmärke för vad som ärönskvärt att uppnå. Skatte-och avgiftstrycket i ekonomin bör inte öka ytterligare. Huvuddelen avkonsumfionsutrymmet bör användas fill reallöneökningareller förkortad arbetsfid. Underkommande år riskerar socialförsäkringssystemet att utsättas för påfrestningaräven under relativt gynnsamma ekonomiska betingelser. Det torde därför blioundvikligt att förstärka ATP-systemets inkomster. Eventuellahöjningar av ATP-avgiften skall emellertid ske inom ramen för ett oförändratskatte- och avgiftstryck. Motdenna bakgrund blir det en central uppgift att åstadkomma en god ekonomisktillväxt, som ger resurser till såväl reallöneökningar som till viktiga socialautgifter. Föredragandenbetonar att en god ekonomisk tillväxt förutsätter en högproduktivitetstillväxt, vilket i sin tur förutsätter en bra utbildning på allanivåer samt en väl fungerande ekonomi. En skattereform för att få fill ståndett rättvisare och effektivare skattesystem med lägre skattesatser och bredareskattebaser bör kunna spela en viktig roll i detta sammanhang. Kommandeinsatser för att förbättra infrastruktur och kommunikafioner samt enreformering av jordbrukspolitiken aviseras. Vidare krävs åtgärder inom ettbrett fält för att förbättra produktiviteten inom den offentliga sektorn. Nyastyr- och beslutsformer bör prövas och utvärderas. Ipropositionen framhålls att det inte finns någon nödvändig motsättning mellansträvanden att nå en god ekonomisk fillväxt å ena sidan och en jämn fördelningav levnadsstandarden å den andra. Kampen mot arbetslöshet och inflafion är isig själv ett vikfigt bidrag fill en jämn fördelning. Den offentliga sektornsservice måste på centrala områden - som vård av gamla och sjuka, barnomsorg ochskola - förbättras ytterligare . Regionalpolitiken måste ävenframgent vara offensiv och förebyggande. använda ekonomiskastyrmedel mer i miljöpolitiken kan det bli möjligt att FiU 1987/88:5förena en bättre miljö med en god ekonomisk tillväxt: Imotion Fi4 (m) anförs att de förnyade balansproblém som allt fler rapporterentydigt varnar för visar att de grundläggande problemen i svensk ekonomi inteär lösta. Till de grundläggande och ännu olösta problem som densocialdemokrafiska regeringen inte förmått ta itu med hör bl:a.: - att den alltför snabba kostnadsstegringen består.Devalveringen 1982 innebar ingen lösning på detta problem. I stället sköt denkostnadsproblemen framåt i fiden. - att förlorar marknadsandelar även vidoförändrat kostnadsläge. Detta hänger samman med ekonomins bristande förmågafill tillräckligt snabb strukturomvandling. - att räntenivån är för hög och näringslivetslönsamhet för låg. - att produktiviteten i den offentliga sektorn ärdålig. Med en effektivare tjänsteproduktion i den offentliga sektorn hadeskattetrycket kunnat vara lägre. Denkvantitafiva analysen långtidsutredning lider, enligt motionärerna,av svåra brister genom att den utgår från ett fortsatt högt skattetryck. Imofionen redovisas en alternafiv utvecklingsbana för den svenskaekonomin. Deninnebär bl.a. att skattetrycket sänks till . Arbetetvisar att fillväxten kan bli högre samfidigt som balans uppnås såväl i deoffentliga finanserna som i utrikesaffärerna. Imofionen föreslås en inriktning av den långsiktiga polifiken som bl.a.innehåller följande inslag: - Kamp mot inflafionen. En stabiliseringspolitiskregim måste skapas som bygger på en fast växelkurs, ett ökat ansvarstagande hosarbetsmarkna- ... dens parter, en stram finanspolitik som inte korrigerar föralltför snabba löneökningar samt en målmedveten inriktning på en sänkning av skattetrycket. - Ett återupprättande av niiarknadsekonomin så attden återfår sin inneboende dynamik. Restrikfioner på ekonomins utbudssida ärsärskilt viktiga att avlägsna. ' - Den ekonomiska polifiken måste inriktas på att ökasparandet hos hushållen. Skattepolitiken är ett viktigt medel för att uppnådetta. Det politiska inflytandet över den kapitalbildning som behövs förnäringslivets investeringar måste minska. Sparandet bör i huvudsak ske ihushåll och företag. - De offentliga monopolen måste brytas upp samtidig;!som den offentliga sektorn effektiviseras. - Skattetrycket måste sänkas. En genomgripandeskattereform bör inledas . Målet bör vara att skattetrycket sänks medi genomsnitt . Skattereformen bör innebära bl.a.sänkta marginalskatter, återinfört inflafionsskydd, hänsynstagande fill försörjningsbördavid inkomstbeskattningen, skatteregler som sfimulerar hus- 1*1987/88.5saml. hållssparandet, en lägreskattesats vid bolagsbeskattningen och slopad FiU 1987/88:5förmögenhetsskatt på arbetande kapital i företag. Imotion Fi5 (fp) framhålls att den ekonomiska utvecklingen i ochutomlands kännetecknas för närvEirande av betydande oro och ökande osäkerhet omframtiden. Den avgörande frågan är hur vi skall kunna minska pris- ochlöneökningarna när vi vill hålla en betydligt lägre arbetslöshet än iomvärlden. De riktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås iproposifionen är antingen felaktiga eller ofillräckliga och alltför vaga.Folkpartiet vill betona tre områden där den ekonomiska polifiken måste läggasom och göras mera tydlig. Skattepolitiken:I motionen understryks att det viktigaste kravet är en rejäl skattereform medkraffigt sänkta marginalskatter, återinfört inflafionsskydd, enhetligarekapitalbeskattning och reformerad företagsbeskattning. Marginalskatten skallvara högst för flertalet löntagare och taket sättas vid . Redan nästaår måste ett fö rsta steg tas mot sänkta marginalskatter. Det måste bli ettstopp för skattehöjningspolitiken. ambifion är att sänkaskatterna. Möjligheterna till ytterligare skattesänkningar, ökar framöver itakt med att tillväxten ökar på grund av skattereformen och om folkpartietsövriga förslag genomförs. Denoffentliga sektorn: Det produktivitetsproblem som finns i den offentligasektorn måste mötas med införandet av nya organisationsformer och merkonkurrens genom enskilda alternativ. Avregleringar i ekonomin: För att e konomiii skall förmås att fungera bättremåste ett antal regleringar avskaffas. Bl.a. måste valutaregleringen ochetableringskontrollen inom vissa branscher avskaffas och lagen om attregeringen skall godkänna affärsbarkernas styrelseordförande återtas. Imofionen understryks behovet av ett nära och omfattande samarbete med EG som enväsentlig förutsättning för en framtida hög tillväxt. Ekonomisk tillväxt ärockså en nödvändig förutsättning för en balanserad regional utveckling och förkraftfulla insatser för en god miljö. Imotion Fi6 (c) betonas miljömålen som en viktig del av den ekonomiskapolitiken. Detta innebär bl.a. att miljöhänsyn måste byggas in i den svenskamarknadsekonomin genom ekonomiska styrmedel. Vidarebetonar motionärerna vikten av god konkurrenskraft. Det innebär attkostnadsutvecklingen måste anpassas fill omvärlden. En räntepressande politikmed en stram finanspolitik, avvecklad valutareglering och utförsäljning avstatliga företag för att minska upplåningen minskar kapitalkostnaden och gynnarinvesteringar. Löneökningstakten kan minskas genom en sänkt skatt på maten,sänkta marginalskatter och/eller minskade arbetsgivaravgifter, en stramoffentlig konsumfionsutveckling som ger utrymme till reallöneökningar, enakfiv polifik för regional balans som minskar löneglidningen i överhettaderegioner, en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som lägger kostnader föruppkommen arbetslöshet på arbetsmarknadens parter, viss decentralisering avlöneförhandlingarna samt ett införande av kassabegränsning (s.k. cash limit) iden offentliga sektorn. En'långsiktigtstabil ekonomisk.utveckling är nödvändig. För detta krävs decentraliseradsatsning på kvalificerad utbildning och forskning i hela landet i syfte att skapa kreafivamiljöer där kunskapsindustrin kan växa. En FiU 1987/88:5 skattereform måstegynna sparande, investeringar, arbeten, eget företagande och decentraliseratpersonligt ägande. Det betonas att den regionala balansen måste vara ett centraltmål. En geografiskt jämnare utveckling i den offenfiiga sektorn åstadkoms medett rättvisare bidragssystem till kornmu-nerna. Sparandetoch förmögenhetsuppbyggandet i ekonomin skall företrädesvis ske ihushållssektorn för att gynna enskilt ägande av bostad, akfier, eget företagm.m. Imotionen understryks att tillväxten måste fördelas rättvist. Det innebär bl.a.en prioritering av grundtryggheten, satsning på vården, sänkt skatt på maten,rättsvis beskattning och vårdnadsersättning för föräldrar med barn iförskoleåldern. Centerpartietbetonar att mindre krångel och byråkrati och ökad flexibilitet är viktigaförutsättningar för en fungerande ekonomi. Motionärerna vill därför avskaffavalutaregleringen, avveckla prisstoppet som medel i den ekonomiska politiken,uppluckra stafiiga monopol, minska regleringarna inom trafik- ochbostadsområdet, förenkla skattesystemet, avskaffa löntagarfonderna, sälja utstatliga företag och förstärka affärsverkens regionala ansvar. Imotion Fi7 (vpk) framhålls att i proposifionen nämns inledningsvis ett antalvikfiga men - sett ur ett vidare perspektiv - alltför begränsade målsättningar.Det kan med fog påstås, menar mofionärerna, att proposifionen i stort settredovisar en förnöjsamhet med dagens utveckling. De förslag som presenteras ipropositionen innebär i stort sett en fortsättning av den politik som kommitatt kallas den "tredje vägen" men det är i allt väsentligt en"kapitalets väg". Analysen i LU 87 kan inte godtas som underlag förden ekonomiska politiken. Vänsterparfiet kommunisternas alternativ kan sammanfattasunder följande punkter. Denekonombka politikens mål: De i propositionen angivna målen bör kompletteras med ekonomisk demokrati,ekologisk balans, jämställdhet mellan könen, internationell solidaritet och en ökad nationell ekonomisk självständighet. ' Lönebildningen:Fixeringen i propositionen vid löneutvecklingen som kostnadsdrivande ärfelaktig. En ökning av lönerna på vinsternas bekostnad är nödvändig. Denekonomiska polifiken måste skapa förutsättningar för att främst de lågavlönadearbetarna skall kunna börja återta reallöneförluster. Skattepolitiken:Det viktigaste är inte ett oförändrat skattetryck utan vilka möjligheter somföreligger att omfördela skattetrycket på ett rättvist sätt. Avgörandeför hur mycket skatt som skall tas ut är vilka behov som skall täckas. Exempelpå åtgärder för en rättvis beskattning: - Införande, av en produkfionsskatt som minskartrycket på inkomstskatterna. - Sänkning av matmomsen. - Ökad beskattning av kapital, förmögenheter ochtransakfioner. Utvecklingen på kreditmarknaden: Åtgärder bör vidtas som begränsar utlandsinvesteringarna ochsom motverkar att kreditpolitiken öppnas helt Deliberaliseringar av valutaregleringen som gjorts FiU 1987/88:5 under1980-talet bör återtas och regleringen bör skärpas. Vidare bör ränteregleringenåterinföras. Denoffentliga sektorn: Åtstramningen av den gemensamma sektorn bäddar för privatisering,vilket leder till stora orättvisor och försämrad allmän service.Effektivitetsmåttet för den offentliga sektorn i långtidsutredningen ärmissvisande. Miljöpolitiken:God miljö behöver inte sättas i motsatsförhållande till ekonomisk tillväxt. Medhänvisning till den s.k. Brundtlandrapporten krävs en planering för enutveckling som både är ekonomiskt och ekologiskt bärkraffig. analys av utvecklingen fram till år1995 (LU 87), söm presenterades , analyserasförutsättningarna för att den svenskci ekonomin fram till år 1990skall röra sig mot balans. Slutsatserna är att det krävs en kostnadsutvecklingsom något understiger ufiandets och en fortsatt förbättring av det finansiellasparandet. Vidare redovisas beräkningar avseende utvecklingen till år 1995.Läget i konjunkturfasen detta år förutsätts vara detsamma som . Därmedkan analysen i detta längre tidsperspektiv koncentreras på fillväx-tensbestämningsfaktorer, arbetskraFtsutbudet och produktiviteten. För att denpotentiella tillväxten skall kunna realiseras ställs också krav på ekonominsanpassningsförmåga till utvecklingen i omvärlden. Det gäller såväl till dengenomsnittliga kostnadsutvecklingen som till förändringar av prisrelafio-neroch till efterfrågan mellan olika varugrupper och marknader. Den bild somtecknas skall ses som en siffermässig illustrafion av den ekonomiska utvecklingsom är möjlig under förutsättning att anpassningen är framgångsrik och attresurserna i landet utnytrjas fullt ut. . . Idetta betänkande behandlas främst utvecklingen i det längre tidsperspektivet.Utskottet kommer senare att i:a ställning fill vilka specifika åtgärder som idagsläget bedöms vara nödvändiga för att föra ekonomin mot balans. Detta sker ianslutning till utskottets behandling av proposition 1987/88:60 om vissaekonomisk-politiska åtgärder (FiU 1987/88:10). 1tabell 1 redovisas i termer av försörjningsbalanskomponenter hur den svenskaekonomin utvecklats och den bild av utvecklingen fram tillår 1995 som redovisas av LU 87. Vad gäller utvecklingen i tioårsperspektivetfinns det anledning att erinra om beräkningarnas karaktär. Som framhålls i LU87 är beräkningarna upplagda så att ekonomin har förutsatts befinna sigi balans, dvs, i den meningen att acceptabla värden har uppnåtts för de mål somkan preciseras i långfidsutredningens modeller. De preciserade värdena påmålvariablerna skall emellerfid inte övertolkas. De anger i vilken riktningekonomin bör röra sig snarare än de uttrycker den yttersta ambitionen med denekonomiska politiken. Tabell.Försörjningsbalansens utveckling FiU 1987/88:5 -0,5 -0,6 -2,9 -0,2 -3,7 Källa: och . Utskottet vill särskilt fästa uppmärksamheten på attutvecklingen enligt utredningen för de kommande tio åren måste få en helt annanprofil än den som gällde . Stagnationen iinvesteringarna måste vändas till en uppgång som är väsentligt kraftigare änden som gällde för de goda . Även tillväxten i den privatakonsumfionen, som är viktig för att de dåliga åren ochbörjan av skall kunna kompenseras, kan bli markant högre än vad denvarit . Detta beräknade konsumtionsutrymme förhushållen förutsätter emellerfid en fillväxt i den offentliga konsumtionen somligger mycket under den tillväxt som gällde för såväl som för1970-talet och av . I LU 87 påpekas atthuvudskälet fill den dämpade offentliga konsumtionstillväxten är den offenfiigasektorns finansiella situafion. Det finansiella sparandet i den offentligasektorn måste öka, annars blir inte det totala finansiella sparandet i helaekonomin tillräckligt stort för att finansiera nödvändiga investeringar medbibehållen balans i utrikesbetal-ningarna. har långtidsutredningenutgått ifrån att detta inte kan ske genom att skattetrycket höjs. Det böremellertid framhållas att trots att den offentliga konsumtionens tillväxtdämpas blir den offentliga sektorns andel av det totala antalet sysselsattalika hög som den är . Det bör även understrykas att om det skall vara möjligtatt upprätthålla en årlig fillväxt på , som vi börsträva mot att minska vår stora utlandsskuld, krävs bytesbalansöverskott. En förutsättningför att denna utveckling skall komma till stånd är att pris- ochlöneökningstakten anpassar sig till vad som gäller i omvärlden. Om så skerfinns det emellertid utrymme för en god reallöneutveckling ().Denna uppnås emellertid inte via höga nominella lönelyft utan den blir snarareett resultat av en låg prisökningstakt. Ett avgörande villkor för att den utveckling som beskrivsav försörjningsbalansen i tabellen skall infrias är en stabil tillväxt och låginflation i 1' * 1987/88.5 saml. omvärlden.Förutsättningarna för de angivna tillväxttalen är en något lägre FiU 1987/88:5produktionstillväxt i omvärlden än vad som varit fallet under de allra senasteåren. Även världshandeln kommer därmed att öka något långsammare under denärmaste åren. antas emellertid en viss återhämtning ske. Förtioårsperioden som helhet förutses världshandeln öka i volym.Inflationen bedöms fram vara fortsatt låg (ca3,), om än inte så låg som fallet var . Somanförs i såväl propositionen som i motionerna Fi4 (m) och FiS (fp) kan de i LU87 angivna internationella förutsättningarna snabbt komma att ändras. Detgäller främst osäkerheten rörande den ekonomiska utvecklingen i FörentaStaterna men även förhållandena på oljemarknaden och den alltjämt aktuellaskuldkrisen. Den bild som här beskrivits förutsätter bl.a. att de finansiellaobalanser som råder mellan å ena sidan samt ochdelar av å den andra utjämnas. Detta torde i första hand kräva enförstärkning av de amerikanska statsfinanserna. Sannolikt krävs också en någotsnE.bbare efterfrågeökning i och . Huruvida den oro iindustriländerna som manifesteras genom kraffiga börsfall får till följdatt en nödvändig sanering av de amerikanska statsfinanserna sker eller attproblemen och obalanserna tilltar är svårt att bedöma. Förändringarnai förhållandena på oljemarknaden utgör ett ständigt närvarande hot mot ennågorlunda stabil utveckling i världsekonomin. De bedömningar som gjorts i LU87 innebär att oljepriset fram ligger på nivån per fat ijanuari 1987 och att det därefter sker en viss uppgång fram dåpriset antas vara ca per fat. Om oljepriset skulle stiga snabbtinnebär det inte bara försämrade betingelser för den svenska ekonomin utanockså för industrilandsgruppen som helhet, och därmed även indirekt för densvenska ekonomin. Utskottetdelar även den uppfattning som uttalas i långtidsutredningen att denallvarligaste aspekten på skuldkrisen är att skuldbördan hämmar tillväxten iu-länderna. Detta medför i många utvecklingsländer en drastisk försämring avlevnadsstandarden och betydande sociala påfrestningar. En ekonomisk kris iu-länderna medför emellertid också ekonomiska problem för industriländerna,vars export hämmas. Om inte kan avsätta sin export påindustriländernas marknader tvingas de skära ner sin import ytterligare för attmöta sina betalningsskyldigheter. Eftersom står som mottagare föromkring av export får detta i sin tur betydande negativaverkningar på industriländerna. Allmänt om målen och inriktningen av den ekonomiskapolitiken på medellång sikt Somanförs i propositionen är den ekonomiska polifikens yttersta syfte att bidratill att ge medborgarna en hög välfärd. I detta ingår en rad uppgifter. Dedirekt kvantifierbara ekonomisk-politiska målen brukar anges som fullsysselsättning, hög fillväxt, fast penningvärde och balans iutrikesbetalning-arna. Till dessa mål läggs kraven på en jämn fördelning avlevnadsstandarden, regional balans samt kravet att uppnå och vidmakthålla engod miljö. Mot dennaallmänna formulering av målen för den ekonomiska politiken FiU 1987/88:5 resesinga större invändningar i motionerna Fi4 (m), Fi5 (fp), Fi6 (c) och Fi7 (vpk). För att här angivna mål skall uppnås ställs höga krav påutformningen av den ekonomiska politiken. Det finns därvid enligt utskottetsmening anledning att i betänkandet främst rikta uppmärksamheten mot kapitalbildningenoch sparandet, lönebildningen, skattetrycket och de offentliga finanserna samtutvecklingen av den offenfiiga sektorn. Den enighet som råder om vad som skallanses ingå i de allmänna målen för den ekonomiska politiken kan vad gällermotionerna Fi4 (m), FiS (fp) och Fi6 (c) också sägas gälla identifieringen avflera av de viktigaste problemområdena i den svenska ekonomin. I de tremotionerna framhålls bl.a. nödvändigheten av att prioritera kapitalbildningen,att hålla tillbaka kostnadsökningarna genom låga nominella löneökningar för attklara balansen i utrikeshandeln, att prioritera den privata konsumtionen påbekostnad av den offentliga, att ytterligare effektivisera den offentligasektorn, att reformera skattesystemet och att intensifiera ansträngningarna attförbättra miljön genom att utnyttja ekonomiska styrmedel. De viktigaproblemområden som utpekas i mofionerna är i stort desamma som iproposifionen. Utskottet kan även konstatera att mot den valdaanalysmetoden i LU 87 reses i de tre nämnda motionerna heller ingainvändningar. Det bör emellerfid här nämnas att i motion Fi4 (m) presenteras enfill långtidsutredningen alternativ kalkyl och i motion Fi6 (c) ställs krav påatt målet en god miljö skall beaktas också i den s.k. modellanalysen. Till skillnad mot vad som sägs i motionerna Fi4 (m), FiS(fp) och Fi6 (c) underkänns i motion Fi7 (vpk) långtidsutredningen helt som ettunderlag för utformningen av den ekonomiska politiken. I motion Fi7 ironiserasöver att "kostnadsläget" över huvud taget utgör ett problem.Mofionärerna ser inga problem med kraftigt stigande nominallöner. Att bygga inincitament i lönebildningen för att motverka höga nominella löneökningar, somkan medverka till låg inflation och därigenom en höjning av reallönerna, ses avmotionärerna endast som ett hot mot den fria förhandlingsrätten. Vidare kan,enligt motionärerna, en ökad kapitalbildning endast uppnås genom åtgärder somhar en stark planekonomisk inriktning. Hur denna kapitalbildning skall kommatill stånd jämsides med kraven på kraftiga löneökningar och en kraftigexpansion av den offentliga sektorn förklaras inte av motionärerna. Utöver kravenpå en närmast total styrning av investeringsverksamheten föreslås i motionenäven en nationalisering av affärsbanker, investmentbolag, kredifinstitut ochförsäkringsbolag.