bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — En särskild avgift (miljöskyddsavgifl) skall iierrt/a5,om en överträdelse som avses i 45 § första stycket 1-3 har skett ochöverträdelsen har medfört ekonomiska fördelar för den som utövar denmiljöfarliga verksamheten. I ringa fall skall ingen avgift betalas. Om förfarandet vid koncessionsnämndens prövning av frågor om miljöskyddsavgift gäller utöver föreskrifterna i 56 och 57 §§ denna lag vad som föreskrivs i 3-6 §§, 8-26§§, 29 S, 30 §, 31 § första stycket, 32 §, 38 §, 39 § och 41-53 §§ förvallningsprocesslagen (1971:291). Därvid skall vad som sägs om rätten och länsrätt gälla koncessionsnämnden. Om förfarandet vid koncessionsnämndensprövning av frågor om miljöskyddsavgift gäller utöver föreskrifterna i 56 och57 §§ denna lag vad som föreskrivs i 36 §§, 8-26 §§, 29 §, 30 §, 31 § förstastycket, 32 § och 38-53 §§ förvalt-ningsprocesslagen (1971:291). Därvid skallvad som sägs om rätlen och länsrätt gälla koncessionsnämnden. / stället för dei 40 § nämnda lag angivna högsta vites-beloppen får koncessionsnämnden bestämmabeloppen lill högst fem-tiotusen respektive etthundralusen kronor. beslut ommiljöskyddsavgift eller om kvarstad till säkerställande av anspråk på sådanavgift verkställs som domstols dom eller beslut. För ersättning i vissa fall till den som har lidit skada enligtmiljöskadelagen (1986:225) skall del finnas en försäkring (miljöskadeförsäkring)med villkor söm har godkänts av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Den som utövar verksamhet som enligt denna lag eller enligtföreskrifter ' Senastelydelse 1987:397. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JoU 1987/88:23 som har meddelats med stöd av ° lagenkräver tillstånd eller anmälan skall bidra till försäkringen med belopp somframgår av tabeller som har godkänts av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Beloppen skall betalas i förskoll för kalenderår. Från miljöskadeförsäkringen betalas,enligt vad som närmare anges i försäkringsviUkoren, ersättning tdlskadelidande för sådan person- eder sakskada som avses i miljöskadelagen(1986:225) 1. om denskadelidande har rätt lill skadestånd enligt miljöskadelagen men inle kan fåskadeståndet betalt eller rätten att kräva ut skadeståndet är förlorad, 2. om delinle kan utredas vem som är ansvarig för skadan. Om bidrag lill miljöskadeförsäkringeninle har betalats efter anmaning. skall försäkringsgivarengöra anmälan till tillsynsmyndigheten om betalnings-försummelsen .Tillsynsmyndigheten får förelägga den betalnings-skyldige vid vite allfullgöra sin skyldighet. Ett sådant föreläggande får inle överklagas. Regeringen får meddela föreskrifterom undanlag från bestämmelserna i 65 §. Avgifter för myndighets verksamhet Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva om avgifter för myndighels verksamhetenligt denna lag. Regeringen får överlåta ål kommunen all meddela föreskrifterom sådana avgifter. ------ -- JoU 1987/88:23 Denna lag träder i kraft, i fråga om 8 a § den Ijanuari 1989 och i övrigt d,|o i den . " Äldre föreskrifter gällerfortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats föreikraftträdandet. Bidrag enligt 65 § skall för detandra halvåret 1-989 betalas före . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 13 kap. 9 § skall haföljande lydel JoU1987/88:23 Bilaga 1 Begår någon av grov oaktsamhet en gärning som anges i 7eller 8 §, skall han dömas för vårdslöshet med gift eller smittämne lill bötereller fängelse i högst . Den som av grov oaktsamhet begår en gärning som avses i 8a § döms för vållande till miljöstörning till straff som anges i förstastycket. Begår någon av oaktsamhet en gärning som anges i 7 eller 8§. skall han dömas för vårdslöshet med gift eder smittämne till böter ellerfängelse i högst . Den som av oaktsamhet begår en gärning som avses i 8 a §döms för vållande till miljöstörning till straff som anges i första stycket. Denna lagträder i kraft . Lag om ändringi hälsoskyddslagen (1982: 1080) Härigenom föreskrivs i fråga om hälsoskyddslagen (1982:1080) de/5 att23 § skall ha följande lydelse, de/5 attdet i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §. av följande lydelse. JoU1987/88:23 Bilaga 1 Värmepumpsanläggningar skaUinrättas och användas så all sanitär olägenhet inte uppkommer. Värmepumpsanläggning för utvinning av värme ur mark,ytvatten eller grundvatten får inrättas endast efter anmälan tdl miljö- ochhälsoskyddsnämnden. Om det behövs för alt hindra uppkomsten av sanitärolägenhet, får kommunen föreskriva all det skall fordras tillstånd av nämndenför inrättande av en sådan anläggning inom kommunen eller inom vissa delar avden- Anmälan eller tillstånd enligtandra stycket fordras inle om värmepumpsanläggningen kräver anmälan ellertidsland enligt miljöskyddslagen (1969:387) eUer vattenlagen (1983: 291 j. En tillstånd av miljö- och hälsoskyddsnämnden gäller men förfaller om arbetet med anläggningen inte har påbörjats inom tvåår. Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot 7 § andra stycket eller 12 § eller mot en föreskrift som meddelatsmed stöd av denna lag samt den som inte uppfyller villkor som meddelats medstöd av 14 §. Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhetbryter mot 7 § andra stycket. 7 a § andra Slyckel eller 12 § eller mot en föreskriftsom meddelats med stöd av denna lag samt den som inte uppfyller villkor sommeddelats med stöd av 14 §. Ansvar enligt första stycket inträder ej om ansvar förgärningen kan ådömas enligt . Denna lag träder i kraft den I juli1989. Anmälningsplikt enligt 7 a § andrastycket gäller även värmepumpsanläggningar som inrättats eller påbörjats föreikraftträdandet. Anmälan skall göras , dock senast frånikraftträdandet. 3.Föreskrifterna i 2 gäller inte anläggningar som miljö- och hälsoskydds- JU 1987/88:23 nämnden har fått kännedom om genom en anmälan eller en ansökanenligt Bilaga 1 hälsoskyddslagen (1982: 1080) eller miljöskyddslagen(1969: 387) eller enligt bestämmelser som meddelats med stöd av dessa lagar. 301 21 1987/88. Lag om ändringi lagen (1976: 1054) om svavelhaltigt bränsle Härigenom föreskrivs alt 1 § lagen(1976: 1054) om svavelhaltigt bränsle skall ha följande lydelse. JoU1987/88:23 Bilaga 1 För att motverka utsläpp i luften av svavelföreningar fårregeringen i fråga om fossilt bränsle som innehåller svavel meddelaföreskrifter som gäller förbränning, handel, överlåtelse eller import och somär påkallade från miljöskyddssynpunkt eller annan allmän synpunkt. För alt motverka utsläpp i luften av svavelföreningar fårregeringen i fråga om bränsle som innehåller svavel meddela föreskrifter somgäller förbränning, handel, överlåtelse eller import och som är påkalladefrån miljöskyddssynpunkt eller annan allmän synpunkt. Regeringen får överlåta åt förvaltningsmyndighet ellerkommun att meddela föreskrifter som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft . 1987/88:8 y om miljöskadeförsäkring m.m. (prop. 1987/88:85 delvis) JoU 1987/88:23 Bilaga 2 har beslutat inhämta lagutskottetsyttrande över proposition 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet i dendel som avser förslag om en miljöskadeförsäkring jämte motioner i detta ämne. Medanledning av propositionen har väckts bl.a. moiionerna 1987/88: Jo23 av AlfSvensson (c), 1987/88:Jo30 av m.fl. (c) och 1987/88:Jo41 av RuneThorén m.fl. (c,m, fp), vari tas upp frågor med anknytning tillmiljöskadeförsäkringen. har beslutat att med yttrandet lilljordbruksutskottet överlämna de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1987/88:L207 av (), 1987/88:L604 av . (fp), 1987/88:L605 av () och 1987/88:L612 av . (c). Lagutskottetfår anföra följande. Gällande regler om ersättning för skador till följd avmiljöfarlig verksamhet finns i miljöskadelagen (1986:225) som trädde i kraftden . Miljöskadelagen är tillämplig när verksamhet på enfastighet orsakar skador i omgivningen genom olika former av vatten-, mark- ochluftföroreningar, buller, skakningar eller andra liknande störningar. Lageninnebär att den som bedriver miljöfarlig verksamhet på en fastighet har fåttett ökat. ansvar för skador som verksamheten medför i omgivningen.Skadeståndsansvaret gäller även om skadan inte har orsakats avsiktligt ellergenom vårdslöshet (s.k. strikt ansvar). Det strikta ansvaret omfattar ocksåhelt tillfälliga störningar, t.ex. enstaka gasutsläpp i luften. Dock görs ilagen vissa undantag för störningar som är av så vanligt slag att de rimligenmåste tålas. Miljöskadelagen innehåller också särskilda regler om ersättningför vissa typer av skador som kan uppstå vid grävnings- och sprängningsarbeten. Rätten till ersättning enligt miljöskadelagen omfattarperson- och sakskador samt rena förmögenhetsskador som inte är bagatellartade. Skadeståndsansvaret enligt miljöskadelagen skall i förstahand bäras av fastighetsägaren. Även nyttjanderättshavare eller andra sombedriver eller har bedrivit miljöfarlig verksamhet på fastigheten kan bliansvariga. Bostadshyresgäster har dock inte något strikt ansvar. Till kretsenav skadeståndsansvariga hör också de som i egen näringsverksamhet utför ettmiljöfarligt arbete på en fastighet, s.k. entreprenörer. avlämnade betänkandet(SOU 1987:15) Miljöskadefond med förslag till inrättandet av en särskild fondur vilkenersättning skulle kunna utgå för person- eller sakskador enligt, JoU 1987/88:23miljöskadelagen. Rätten för en skadelidande att få ersättning ur fonden varBilaga 2 begränsud till full dä den för skudun unsvarige inte kan betalaersättningen eller då rätten utt utkräva skadestånd preskriberats eller då detinte kan utredus vem som är unsvurig för skadan. Ur fonden skulle vidare kunnabetalus kostnudernu för återställnings- och suneringsåtgärder som är angelägnufrun miljöskyddssynpunkt. Fondsystemet skulle finunsieras genom uvgifter. I propositionen uvvisar regeringen tanken på enmiljöskudefond oeh föreslår i stället att en kollektiv försäkring,miljöskadeförsakringen. Frän försåkringen skall lämnas ersättning ut enskudelidande i de av miljöskudefondutredningen angivnu fullen. Försäkringenavses bli meddelud UV ett konsortium av försäkringsbolag. De nurmure villkorenför försäkringen skull godkunnus uv regeringen. De som bedriver unmälnings-eller tillståndspliktig miljöfurlig verksumhel föreslås bliskyldigu utt betulubidrug till försäkringen med belopp som också skall godkännas av regeringen. Reglernu om den obligutorisku miljöskadeförsakringenföreslås bli infördu i miljöskyddslugen (1969:387) oeh träda i kraft den 1 juli1989. Beträffande återsliillnings- och suneringsåtgärder föreslåsmiljöskyddslugen bli komplet-terud med bestämmelser som klarlägger attskyldigheten för den som bedriver miljöfarlig verksamhet att avhjälpaölägenheter kvarstår även efter det utt verksamheten upphört. 1 fråga om ålerställningsålgärdersom inle kan genoiTiföras med tillämpningav miljöskyddslagen förordas ipropositionen att allmänna medel skall kunnu lus i unspråk i vissa fall. 1 motion L604 (fp) framhålls utt det saknus behov av ensärskild miljöskadefond i enlighet med miljöskadefondutredningens förslag.Enligt motionärernu bör skudeståndsfrågorna lösas genom införandet av en obligatoriskmiljöskudeförsukring och bör kostnaderna för återställningsåtgärder finansierasmed skuttemedel. Motionärerna yrkar att det unfördu ges regeringen till kännu. Motionären i motion L6(I5 (c) anser alt detskadeståndsansvar som följer av miljöskudelugen bör vuru täckt av en obligatorisk miljöskadeförsäkring. En sudun försäkring skulle enligt motionären förbuttra de skadelidandes situation genom att möjligheten till ersättning då frikoppludes från skudegö- rarens ekonomisku situution. Eftersom premiernu för en försäkring skulle unpussus till riskernu med en viss miljöfurlig verksamhet skulle ett försäk ringsobligalorium även påverku företagen all gå över till en mindre miljöfarlig verksumhel. Motionuren anser vidare att för de fall då någon inte ; kunuläggus ersättningsskyldighet det bör inrättas en miljöskadefond, som ocksåskull kunnu unvundus för finansiering av ålerställningsålgärder. Motionärenyrkar att hos regeringen begär förslag till dels en obligutoriskmiljöskudeförsukring (yrkande 1). dels lagstiftning om miljöskadefond (yrkande2). Summe motionär som väckt motion' L605 yrkar i motion Jo23all en obligatorisk miljöskyddsförsäkring skall införas (yrkande 10). Som skälför yrkandet unförs att premiesällningen skulle påverku företugens benägenhetatt vidtu förebyggunde åtgärder. Utskottetvill erinru om utt miljöskadelagen bygger på skadeståndsrätlsli- 304 Rätt till ersättning föreligger sålundu endast om det kan påvisas JoU 1987/88:23 ettsamband mellan en miljöstörning oeh en inträffad skada. Kan det Inte Bilaga 2 utredasvarifrån en miljöstörning härrör kan en skadeståndstalan inle riklus mot någon.Svårigheter uppkommer också när störningar som härrör frun fleru miljöfarligaverksamheter tillsammans har bidragit till en skada utan utt någon UV demegentligen kun sägus vara den huvudsakliga orsaken. Det skadeståndsrättsligaregelsystemet har också andra begränsningar när det gäller att bereda enskadelidande ersättning. .Även om orsaken lill en skada klarlagts kan det händaatt den ansvarige inte kan nås med ett skadeståndskrav därför att skadeståndsfordringenhar preskriberats. Av betydelse är också utt miljöskador ofta är omfattande ochatt man därför får räkna med utt skadevållaren saknar ekonomiskamöjligheter att ersätta skadan. Dä frågor om en obligatoriskmiljöskadeförsäkring tidigare med anledning av motioner prövats i (seLU 1985/86:25 och LU -, 1986/87:24) hur utskottet därför unsett utt det medhänsyn till den skadelidandes intresse är motiverat utt mun överväger enordning enligt vilken ersättning kun utgå för skudor som faller undermiljöskadelugens tillämpningsområde men för vilku ersättning inte kan erhållasav någon ansvarig. Utskottet konstaterar att förslagen i propositionen liggerhelt i linje med synpunkterna i motion L604 och även i väsentlig måntillgodoser önskemålen i motion L605. Sett ur den skadelidundes synvinkelinnebär systemet med en kollektiv miljöskadeförsäkring en fullttillfredsställunde lösning av de problem som nuvurunde regler kun föru med sigi form av begränsade eller obeflnlliga ersättningsmöjligheter vid miljöskador.För den skadelidande skulle inrättandet av en miljöskadefond inle medföra någrafördelar utöver dem som försäkringen ger. Med hänsyn härtill och till allförsäkringen enligt vad som uttalas i propositionen är enklare utt udministreruoch finansiera anser utskottet att förslaget i propositionen bör genomföras. Ienlighet härmed bör motion L604 och motion L605 yrkande 2 inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. Vad härefter gäller yrkandena i motionerna L605 oeh Jo23om en- ansvarsförsäkring kan utskottet lika litet nu som då spörsmålet tidigare, behandlats (se LU 1985/86:25 och LU 1986/87:24) ställa sig bakom önskemå let. Som motionären själv påpekar är ett väsentligt skäl för en sådan försäkring utt den skadelidande skull kunna få ersättning i de fall då skadevållaren inle kan fullgöra sin i skadeståndsskyldighet. Med det i propositionen frumlugdu förslugel borlfuller dettu skäl för en unsvarsförsäk- ring. Härtill kommer alt införandet av en skyldighet att ha ansvarsförsäkring , , skullemedföra försäkringstekniska svårigheter. I vissa fall torde del nämli- , , gen medsäkerhet kunna förutses att en verksamhet skall leda till miljöskador fastän denna effekt inle varit direkt åsyftad. Som utskottet tidigareframhållit strider det mot försäkringslekniska principer att en ansvarsförsäkring skall täcka väntade skador. Sådana skador måste därför lämnas utanför en försäkring, vilket medför att den skadelidande korrimer att sakna försäk ringsskydd i viktiga fall oeh att det incitament lill förebyggande åtgärder som försäkringskruvet skulle kunnu innebära i betydande utsträckning går förlorat. På unförda skäl uvstyrker utskottet bifall lill motion L605-yrkande I och motion Jo23 yrkande 10. Motionärerna i motion Jo41 (c, m, fp) framhåller attyrkesfisket kräver JoU 1987/88:23 kontinuerliga investeringar oeh att dessainvesteringar förutsätter att fisket Bilaga 2 kan bedrivas under ett antal årframöver. Enligt motionärerna påverkas havet och våra insjöar negativt avindustriutsläpp, vilket kan medföra att fisket i vissa områden måste upphöraeller inskränkas och alt yrkesfiskarna drabbas av stora ekonomiska problem. Påsikt kan utsläppen leda till att yrkesfisket helt upphör. Motionärerna hävdaratt yrkesfiskarna inte kan få ersättning för sina förlusterenligt miljöskadelagen och att den i propositionen föreslagna försäkringen intekommer att förbättra fiskarnas situation. Enligt motionärerna är det oacceptabeltatt en näringsgren skall få , lov att förstöra utkomstmöjligheterna för enannan näringsgren, och de anser att den miljöstörande industrin bör bära helakostnaden för de skador som uppkommer och därmed tvingas att av ekonomiska skälminska utsläppen. Ett sätt att åstadkomma ett ökat ansvarstagande frånindustrins sida anser motionärerna vara att låta miljöskadeförsäkringen gällaockså de ekonomiska skador som utsläppen förorsakar yrkesfisket. Motionärernayrkar att ersättning ur miljöskadeförsäkringen skall kunna utgå lillyrkesfiskare som tvingats upphöra med fisket på grund av miljöfarliga utsläpp. I likhet med motionärerna anser utskottet att det ärangeläget att yrkesfiskare kan erhålla en fullgod ersättning för de skador somkan drabba dem på grund av annans miljöfarliga verksamhet. Då frågor omekonomisk ersättning vid en annan typ av miljöskador, nämligen oljeskador påfiskeredskap m.m., behandlats i har utskottet därför ocksåunderstrukit vikten av att ersättningsfrågorna får en tillfredsställandelösning. När del gäller sådana skador som har sin orsak i miljöstörande utsläppfrån en fastighet eller som eljest har anknytning till användningen av enfastighet har enligt utskottets mening de skadelidandes ersättningsmöjligheterpåtagligt förbättrats genom miljöskadelagens införande. Otvivelaktigt är detemellertid så att vid den typ av skador som avses med motionen denskadelidandes möjligheter att få kompensation med stöd av miljöskadelagen ärbegränsade. Bl.a. kan det ofta vara svårt för den skadelidande att styrka vemsom orsakat skadan. Utskottet kan därför ha förståelse för motionärernasönskemål alt miljöskadeförsäkringen skall utsträckas till att omfatta Ocksåskador för yrkesfiskarna. En sådan utvidgning skulle emellertid innebäraväsentliga ändringar av de villkor som avses gälla för försäkringen. Bl.a.skulle försäkringen för att kunna erbjuda ersättning för fiskarnasinkomstförluster behöva omfatta inte bara person- och sakskador utan ocksåförmögenhetsskador. Förutsättningarna för miljöskadeförsäkringen skulle därmedradikalt förändras och det åtagande att meddela försäkringen som vissaförsäkringsbolag gjort skulle då inte längre gälla. Utskotlet gör denbedömningen att det knappast är troligt att man kan få till stånd en ny försäkringslösningmed ett avsevärt utvidgat tillämpningsområde, och hela försäkringsfrågan skulledå kunna falla, något som skulle gagna varken yrkesfiskarna eller andra somdrabbas av miljöskador. Enligt utskottels mening kan del över huvud taget ifrågasättashuruvida man genom försäkringsanordningar eller skadeståndsrättsliga regler kan lösa de problem som vattenföroreningarna orsakar en hel näringsgren. Del ankommer visseriigen inte på lagutskottet att uttala sig i miljöfrågor men 305 utskottetvill ändå framhålla att det naturliga botemedlet är alt man i största JoU 1987/88:23 möjligautsträckning försöker förebygga miljöfarliga utsläpp i våra vatten- Bilaga 2 Av många tänkbara åtgärder i syfte att förbättra miljön är ekonomiskastyrmedel i form av exempelvis miljöavgifter ett alternativ. Enligt vadsom uttalas i propositionen kommer också en utredning att tillsättasmed uppgift att lägga fram förslag till ett system med miljöavgifter. Utskottetvill även peka på att det - vid sidan av vad som kan åstadkommas inom vårtland - behövs åtgärder på det internationella planet i syfte att Med det anförda förordar utskottet att motion Jo41 inteföranleder någon vidare åtgärd. I motion L612 (c) och Jo30 (c) framhålls att tillverkareoch importörer av kemikalier bör vara skyldiga att ha ansvarsförsäkring. Genompremiesättningen för en sådan försäkring skulle enligt motionärerna företagenpåverkas att förbättra kontrollen av produkterna. Vidare skulle både förelagenoch försäkringsbolagen komma att ge ökade resurser till forskning och analyserpå miljöområdet. Motionärerna yrkar att hos regeringen begär förslagtill en obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier (yrkande 52 i motionJo30). Som ovan berörts täcker en ansvarsförsäkring endast delskadeståndsansvar som enligt gällande rätt kan utkrävas avskadevållaren/försäkringstaga-ren. Genom en obligatorisk ansvarsförsäkring kanman således inte komma till rätta med bristfälligheter i delskadeståndsrättsliga regelsystemet. För all man skall kunna åstadkomma ettförbättrat skydd för de skadelidande och öka företagens benägenhet all vidtaförebyggande åtgärder krävs alltså i första hand en skärpning avansvarsreglerna. I sammanhanget vill utskottet påpeka att frånansvarsförsäkringen måste skiljas sådan försäkring som visserligen i likhetrried ansvarsförsäkringen bekostas av den skadegörande verksamheten men somdirekt skyddar den skadelidande utan att något ansvar läggs på skadevållaren.Som exempel på en sådan försäkring kan nämnas patientförsäkringen ochläkemedelsförsäkringen samt det ovan redovisade förslaget till en kollektivmiljöskadeförsäkring. När det gäller skador i miljön som har sin orsak ianvändningen av kemikalier på en fastighet har genom miljöskadelagen införts skärpta ansvarsregler. Genom den i den nu aktuella propositionen föreslagna kollektiva försäkringen för vissa miljöskador har skyddet för de skadelidande ytterligare förbättrats och därmed också skapats ett ökat incitament för företagen att vidta förebyggande åtgärder. Kemikalier kan emellertid orsaka många andra skador än sådana som omfattas av miljöskadelagen. Enligt utskottets mening är det därför angeläget att det skadeståndsrätlsliga regelsystemet byggs ut också i andra avseenden så att de skadelidandes ersättningsmöjligheter förbättras. I fråga om skador som kan uppkomma vid landsvägstransporter av kemikalier vill utskottet hänvisa till att regeringen i proposition 1987/88:139 föreslagit en ändring i trafikskadelagen som innebär att maximibeloppet för vad som kan utgå ur ett fordons trafikförsäk ring höjs från 50 milj. kr. till 100 milj. kr. Höjningen syftar till altförbättra ersättningsmöjligheterna för sådana mer omfattande trafikskador som kan uppkomma t.ex. i samband med transporter av farligt gods. Av särskild -.r.-. betydelse när det gäller att tillgodose, de skadelidandes intressen och JoU1987/88:23 förebygga uppkomsten av kemikalieskador är del ansvar förproduktskador Bilaga 2 som tillverkare och importörer av olika produkterkan åläggas. Förslag lill en lagstiftning om produktansvar framlades avproduklansvarskommit-tén, och enligt vad utskottet inhämtat avser regeringenalt framlägga en proposition i ämnet på grundval av förslaget. Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagandetill frågan om produktansvarets utformning inte föregripas. Genomförs enlagstiftning på området kan emellertid det, av motionärerna aktualiseradespörsmålet komma i ett annat läge. saknas emellertid skäl attuppställa krav på en sådan ansvarsförsäkring som förordas av motionärerna.Utskottet avstyrker därför bifall till motion L612 och motion Jo30 yrkande 52. Motionären i motion L207 (c) yrkar att förelagen genom enlagändring skall åläggas alt i sina årsbokslut avge en särskild miljöredovisning.Syftet med förslaget är enligt motionären att öka kemikalieinspektionens ochlänsstyrelsernas möjligheter att kontrollera vart använda kemikalier tar ..-,., I den nu aktuella propositionen förordas att företagensegenkontroll på miljöskyddsområdet skall skärpas saml att myndigheternastillsyn och kontroll skall effektiviseras.