bet · GB01KU31 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa anslag till och dess myndigheter m.m.jämte motioner (prop. 1987/88:100bil. I betänkandet behandlar utskottet dels frågan om anslagtill och dess myndigheter (utom och riksdagensrevisorer) för /89, dels fem motioner som avser inreriksdagsförhållanden. Utskottet föreslår hur medel som avsatts för ledamöternasdeltagande i internationella konferenser m.m. med anknytning till detparlamentariska arbetet skall fördelas mellan partierna. Samtiiga motioner sombehandlas avstyrks. En reservation (1 m) rörande grundförhållandena på Helgeandsholmenhar avgetts. FEMTONDE HUVUDTITELN A. 1.Ersättningar till ledamöter m.m. I proposition 1987/88:100 bilaga 17 föreslår riksdagensförvaltningskontor att till Ersättningar till ledamöterm.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Enligt förslaget skall ett belopp på 300 000 kr.reserveras för bidrag till ledamöter som på partiernas uppdrag deltar iinternationella konferenser och i andra internationella sammanhang. Frågan om efter vilka grunder dessa medel skall disponerashar övervägts av arbetsgrupp för riksdagsfrågor medanledning av en framställning från talmanskonferensen. I en skrivelse tilltalmanskonferensen har arbetsgruppen uttalat att varje partigrupp bör fådisponera över medel för att bekosta sina ledamöters resor till konferensero.d. med anknytning till den parlamentariska verksamheten. Medlen bör förvaltasav och kunna utanordnas till resenärerna efterbeslut av partigrupperna. De bör också, om riksdagsgrupperna så önskar, kunnatas i anspråk för att sända observatörer till sessioner. Denfördelningsnorm som arbetsgruppen enade sig om innebar att partierna får för deförsta 20 mandaten /mandat, för följande upp till 50 mandat 1 000kr./mandat och för resterande mandat /mandat. Om denna fördelningsnormtillämpades skulle riksdagspartierna med nuvarande 1 1987/88. mandatfördelning fåförfoga över de föreslagna medlen på . så att KU 1987/88:31 vpkerhöll , c , fp , m . och s 114 500 kr.Fördelningsprinciper bör enligt arbetsgruppens mening bli föremålför fortsatta överväganden i syfte att etablera en ordning som kan tillämpasoberoende av anslagets storlek. Talmanskonferensenhar vid sammanträde beslutat att ställa sig bakom principernaför fördelningen av medlen och i huvudsak även övriga i arbetsgruppensskrivelse angivna riktlinjer. kommer senare att fastställaregler för användningen av medlen. uppfattning bör de av arbetsgruppen och talmanskonferensenförordade principerna ligga till grund för fördelningen av de föreslagna medlenunder /89. Den fortsatta användningen av medel av denna karaktärbör övervägas av den utredning om ledamotsstöd och resursfrågor i övrigt somtillsatts av förvaltningsstyrelsen. Iövrigt föranleder förslaget till anslagstilldelning på denna punkt inget uttalande från utskottets sida. Under hänvisning till détanförda hemställer utskottet attriksdagen till Ersättningar till ledamöter m.m. för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottettillstyrker förvaltningskontors förslag under punkt A 2 ochhemställer attriksdagen till Riksdagsutskottens resor utom för /89anvisar ett förslagsanslag av . Utskottettillstyrker förvaltningskontors förslag under punkt A 3 ochhemställer attriksdagen till Bidrag till studieresor för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till IPU, m.m. Utskottettillstyrker förvaltningskontors förslag under punkt A 4 ochhemställer attriksdagen till Bidrag till IPU, m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottettillstyrker förvaltningskontors förslag under punkt A 5 ochhemställer attriksdagen till Bidrag till partigrupper för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Förvaltningskostnader KU 1987/88:31 Utskottet tillstyrker förvaltningskontorsförslag under punkt A 6 och hemställer att till Förvaltningskostnader för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . Utgivande av otryckta ståndsprotokoll Utskottet tillstyrker förvaltningskontorsförslag under punkt A 7 och hemställer att till Utgivande av otryckta ståndsprotokollför /89 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagunder punkt B 3 och hemställer att till ombudsmän,justitieombudsmännen för /89 anvisar ett förslagsanslag av . svenska delegation och dess kansli Utskottet tillstyrker förvaltningskontorsförslag under punkt B 5 att till svenska delegation ochdess kansli: Förvaltningskostnader för /89 anvisar ett förslagsan slag av . svenska delegation och dess kansli:Andel i gemensamma kostnader för Utskottet tillstyrker förvaltningskontorsförslag under punkt B 6 och hemställer attriksdagen till svenska delegation och dess kansli: Andel igemensamma kostnader för för budgetåret 1988/89anvisar ett förslagsanslag av . Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1987/88:K303 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att riksvapnet och flagga skall ha ständig plats i riksdagensplenisal. 1987/88:K307 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utge tidskriften försynskadade. 1987/88:K308 av och ()vari yrkas att beslutar attanvända oblekt papper i största möjliga utsträckning KU 1987/88:31 (semotion 1987/88:Jo771). 1987/88:K311av m.fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att offentliga lokaler skall vara rökfria fr.o.m. , 2. attriksdagen beslutar vidta åtgärder för att uppnå en renare och hälsosammare miljö i , 3. attriksdagen beslutar att den i yrkandena 1 och 2 föreslagna verksamhe ten skall utvärderas . 1987/88:K314av Hans Nyhage (m) vari yrkas att beslutar att vad i . motionenanförts beträffande riksbyggnaderna på blir föremål för ensärskild utredning. Utskottethar från förvaltningskontoret erhållit upplysningar beträffande de avmotionärerna aktualiserade frågorna. GörelBohlin (m) föreslår i motion K303 att riksvapnet och flagga skall haen permanent placering i plenisal. Enligt vad utskoftet erfarit harförvaltningsstyrelsen beslutat öm att anskaffa och placera det stora riksvapneti plenisalen. På kommer en invigningsceremoni attäga rum. Den svenska flaggan kommer att finnas i plenisalen vid speciellahögtider såsom vid öppnande och på nationaldagen. Utskottet anseratt de vidtagna åtgärderna är till fyllest och motionens huvudsyftetillgodosett. Med det anförda föreslås motion K303 besvarad. Imotion K307 av och () föreslås att tidningen skall ges ut även som taltidning. Utskottet villerinra om att tidningen ges ut i en taltidningsversion tillsubventionerat pris. och () föreslår i motion K308, under hänvisningtill vad som anförs i motion 1987/88:Jo771, att oblekt papper i största möjligautsträckning bör användas i verksamhet. Utskottet vill erinra omatt tidigare uttalat sig för en ökad användning av miljövänligtpapper i den statliga verksamheten (FiU 1986/87:1, rskr. 1986/87:5). Medanledning härav upp)drog regeringen åt statskontoret attbedöma frågan om när miljövänligt pappler från ekonomiska och praktiskautgångspunkter utgör ett likvärdigt eller fördelaktigt alternativ tillklorblekt papper. Från förvaltningskontoret har inhämtats att en övergång tills.k. miljövänligt papper utretts inom . Bl.a. har utskottet tagit delav en inom tryckerienhet upprättad promemoria, bilaga 1. Redan nuanvänds inom miljövänligt papper i betydande utsträckning ochförutsättningarna för ytterligare användning är under övervägande. Utskottetfinner de vidtagna åtgärderna ändamålsenliga. Något särskilt uppdrag tillförvaltningskontoret är således inte nödvändigt. Med det anförda är motionenbesvarad. m.fl. (s) föreslår i motion K311 attriksdagens KU 1987/88:31 offentliga lokaler skall vara rökfria fr.o.m. den1 samt att beslutar vidta åtgärder för att uppnå enrenare och hälsosammare miljö i och att verksamheten härvidlagutvärderas . Gällande regler om rökning innebär att lokaler- exkl. arbetsrummen - generellt skall vara rökfria utom där det genom anslagframgår att rökning är tillåten. Förvaltningskontoret har i informationsbladetRiksdagsveckan lämnat en detaljerad redovisning avdessa regler. Ytterligare informationsinsatser planeras. Utskottet utgår från att förvaltningskontoret som hittillsmed uppmärksamhet följer frågan. Någon särskild åtgärd med anledning avmotionen är inte påkallad, varför motionsyrkandet avstyrks. Hans Nyhage har i motion K314 föreslagit att en särskildutredning beträffande riksbyggnaderna på avseende grundförhållandenoch sprickbildning tillkallas. Från förvaltningskontoret har inhämtats att grundförhållandenapå bevakas kontinuerligt genom registrering av förändringar ibyggnadernas rörelse och kontroll av grundvattennivån. blir det- somtidigare redovisats för - sannolikt nödvändigt att höja vattenivånunder . Planer för erforderliga åtgärder finns utarbetade (sebilaga 2). Utskottet finner sålunda att de i motionen aktualiserade problemenär föremål för uppmärksamhet från förvaltningskontorets sida. Något särskiltuppdrag till förvaltningskontoret är enligt utskottets bedömning förnärvarande inte påkallat. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. 1. beträffanderiksvapnets placering i plenisalen attriksdagen förklarar motion 1987/88:K303 besvarad med vad utskottet anfört, 2. beträffande utgivning av Från Riksdag &Departement som tal t idning attriksdagen avslår motion 1987/88:K307, 3. beträffandeanvändning av miljövänligt papper i attrikdagen förklarar motion 1987/88:K308 besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffanderökfria lokaler i att avslår motion 1987/88:K311, 5. beträffandegrundförhållandena på att avslår motion 1987/88:K314. Närvarande: (), (), 1987/88:31 (s), (), (), (), (), HansNyhage (m), (), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), () och *(vpk). 'Ej närvarande vid justeringen. Grundförhållandena på (mom. 5) ' HansNyhage (m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Planerför" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följandelydelse: Somframgår av handlingarna är det bland expertisen på området delade meningar omhuruvida grundförhållandena företer allvarliga brister eller ej. Då frågan ärav synnerlig vikt bör én opartisk utredning med erforderlijg expertistillsättas. Utskottet tillstyrker därför motion 1987/88:K3l4 och föreslår attriksdagen uppdrar åt att tillsätta en sådanutredning. delsatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: ' 5.beträffande grundförhållandena på att med bifall tillmotion 1987/88;K314 uppdrar åt att tillsätta enopartisk utredning. Enhetenför riksdagstryck , .. ku 1987/88:31 ''S'' PM om Övergång till miljövänligt papper ? Medanledning av de ökande kraven på övergång till s.k. miljövänligt papper - ochdå specifikt Pandapapperet vill jag kortfattat lämna en redogörelse över deninformation jag kunnat insamla beträffande för- och nackdelar medPandapapperet och de övriga papperskvaliteter, som av miljöorganisationerna ochkoncessionsnämnden klassats som miljövänliga. Pandapapperettillverkas av mekanisk massa (s.k. slipmassa). I princip gårmassatillverkningen till så att vedstockar pressas mot en slipsten. Så gott somhela råvaran utnyttjas (). Vedråvaran är företrädesvis asp. Bearbetningenskadar fibrerna, vilket har till följd att de blir extremt korta och får dåligvidhäftningsförmåga, något som i det färdiga papperet visar sig i form av attpapperet dammar och har dålig arkivbeständighet. Mekaniskmassa kräver stor energiåtgång vid framställningen. Jämfört med framställningav kerhisk massa ligger skillnaden i energiåtgång på 1 000-3 000 kWh per tonmassa. Det betyder olja per ton massa, vilket i sin tur ledertill andra miljöproblem. Närvi så kommer till framställningen av själva papperet gäller att allt papper somframställs är miljövänligt, dvs. pappersframställningen förorsakar ingautsläpp. Pandapapperetinnehåller klorblekt massa, mekanisk massa och fyllnadsmedel. Användningsområdenaför Pandapapperet är kopiering och som skrivpapper, för cirkulär etc. Detfaktum att det dammar- beroende av principen för massatillverkningen - medförbesvär för allergiker och man får förmoda att dammet kan skapa ännu fler.Pappersdamm leder också till krav på väsentligt ökad servicegrad påkopieringsmaskinerna. Ytterligareproblem uppstår vid tryckning i reprocentralens pressar. . Pandapapperet saknarden hållfasthet som krävs och det fungerar inte i våra plockmaskiner av detskälet att de korta fibrerna leder till minskad draghällfasthet. Papperframställt av mekanisk massa måste åtskiljas från annat papper föremakuleringen. Pandapapperet kan inte återanvändas och kan därför inte säljassom makulatur. I stället måste användaren betala för makulering. Av intressekan vara att får makulatur . Multicopyär en annan papperskvalitet som också den betecknas såsom miljövänlig. Detframställs av blekt massa, bestående av blekt massa (björkmassa blekt medväteperoxid eftersom björkmassa kräver ytterst litet blekning), klorblektkemisk massa samt fyllnadsmedel. Massan i Multicopy kommer från ,som i sin massatillverkning har ett utsläpp av endast per ton massa, enmängd som godkänts av miljöorganisationerna och koncessionsnämnden. Kemiskamassafabriker är dessutom i hög grad självförsörjande vad gäller energi,eftersom ligninet utlöses i kokvätskan och kan sedan användas som bränsle itillverkningsprocessen. Vidtillverkning av kemisk massa skadas inte fibrerna och därför är papperframställt av kemisk massa starkare än papper framställt av mekanisk massa. Multicopyär enligt min mening det papper vi bör prova och införa om det håller vad detlovar, eftersom det är starkare och dessutom inte dammar. Det förefaller ocksålovande ur arkiveringssynpunkt. Bookcreme 70 gr är ett papper som är storanvändare av. Det KU1987/88:31 används för riksdagstrycket. Book creme är ett svagt tonat pappersom Bilaga 1 tillverkas av en massa, bestående av björkmassa, 20 %barrvedsmassa och fyllnadsmedel. Barrmassan är klorblekt. Även dessamassor framställs vid . Utsläppet, per ton, ligger inom fastställdagränsvärden i likhet med Multicopy. Enligtmitt bedömande finns det ingen anledning att ersätta detta papper med ett annateller byta kvalitet. Närdet gäller teknisk information hänvisas till information från Pappersgruppen(bilaga'). Dådet gäller synpunkter på arkivering av papper av trähaltig kvalitet, ber jag fåhänvisa till skrivelse från Förste arkivarie (bilaga'). KU1987/88:31 Bilaga 2 Med anledning av översänd motion K 3IM betr grundförhållanden m mför riksbyggnaderna på vill vi framföra följande. Det material som motionärenåberopar från arkitekten med hänvisning till uttalanden och artiklar från afForselles och måste ses som ingåendei den "kampanj" sombedrivits sedan arkitekttävlingen avgjordes i början av 70- talet motriksdagens val av tävlingsförslag och sedermera mot byggnadsstyrelsensbedömning av grundförhållandena.Ingen av depersoner som uttalat sig är fackmän på områdena byggnadsstatik Huvuddelen av materialet förelåg redan då vi I9BM-0I-I7 gjorde en summering av grundundersökningar och bedömningav grundförhållandena för riksbyggnaderna (se bil I]. Vi vill dock kommentera några påståenden som görsbetr reparationsarbeten mm som gjorts efter att ombyggnaden färdigställdesI9B3. Den ilagning av fasadernas stenfogar och utlagning avvissa sprickor som skett under I9B5-I9B7 var planerade att genomföras ett par årefter att det stora ombyggnadsarbetet avslutades. Avsikten var att vänta ut de krympningsrörelser som alltid uppträder i vissomfattning mellan ny och gammal konstruktion i en ombyggnad av den omfattningsom här genomförts. Problemen med vatteninläckning fråntak och stopp på hissar och rulltrappor som påpekas har inget att göra med några rörelser i byggnadernas konstruktion. En förutsättning för att sidorörelseri byggnaderna skall uppträda är att stora och ojämna sättningar sker. vilket inte är fallet. Sedan denbilagda summeringen av riksbyggnadernas grundförhållanden gjordes 1984 har defortsatta årliga precisionsavvägningarna visat att sättningarna i byggnaderna varit mycket små . En fortlöpandebevakning av sprickbildningen sker. inga oroande förändringar haruppträtt. Sammantaget visar den kontrollbyggnadsstyrelsen gör av byggnaderna inga tecken på rörelser somger anledning till oro för byggnadernas beständighet. W4 46 build 5 KU1987/88:31. Under 1989avser vi att göra en mer samlad utvärdering av mätningarnaav grundvattennivån för att säkrare kunna bedörna när en eventuellflyttning av dämningströskeln i Stallkanalen bör genomföras för att säkerställa att trämaterialet I rustbäddar och pålarlångsiktigt ligger undergrundvattenytan. DYGGNADSSTYRELSEN KU 1987/88:31 Summeringav grundundersökningar och bedömning av grundförhållanden för riksbyggnaderna på Helqeandsholiiien Riksbyggnadernasgrundläggning och därav betingade sättningarhar observerats och diskuterats allt sedan byggnadernas tillkomst. Byggnadsstyrelsenhar i rapport 149, 1981-01 saminan-stäilt och redovisat de handlingar, sättningsmätningar,grundvattenobservationer m m som bedömts väsentliga då det gäller att studera byggnadernas bevarande. Vidarehar i rapporten diskuterats förslag till åtgärder att långsiktigt bevara grundvattenytans nivå inomHelgeandsholmen. Byggnadernassjunkning har kontrollerats genom avvägning mot i byggnadernas socklar ingjutna dubbar.Avvägningarna har under skilda tidsperioder skett från olikafixpunkter. användes en fix i kanslihuskajen. 1935-1966 utgickavvägningarna från olika punkter pä . Dessa avvägningar måste därför ansesrelativa och icke fullt jämförbara med övriga. användes enfixpuhkt i hörnet och en därifrån anlagdhjälpfix. Avvägning genomförs en gång varje halvår. Riksbanksbyggnadenhar icke avvägts allt sedan sitt färdigställande.Avvägningarna där började . Resultatetav avvägningarna har ritats upp i diagram. Ibilaga redovisas rörelserna FörRiksdagshuset skedde av den totala sättningen fram ,och resterande efter 1967. Sättningarnahar alltså varit störst i början av byggnadens livstid för attsuccessivt avtaga. har byijgna-den prnktiskt taget ståttstilla. 'Vidare kan konstateras att .sä ttn i nqiT rna frSn 1905 varit mycket oiäinn.i och",11-ici-ar niplKin cn till . Sthr.Li söttninqarnafinns i äc SW och NO hörnen av Riksdans-husbyggnaden . I Riksbankshuset är sättningarnamellan år 1951-1967 KU 1987/88:31 i medeltal och vidare kankonstateras t g-, . då övertog sätt- ningsmätningarnahar rörelsen varit ringa, fram tills att ombyggnadsarbetena påbörjades. På grund avde ojäiima sättningarna som utsatts för har sprickor slagit upp på etttidigt sta dium på ett flertal ställen. Två sprickor, en i var dera södra respektive norra gavelväggen i vindsvå ningens plan har observeratssystematiskt sedefn 1912. Mätningarna utfördes kontinuerligt då de av någon anledning avbröts. Byggnadssty relsen återfann sprickor och mätutrustning och har kontinuerligt mätt sprickornas rörel se fram till ombyggnadsarbetenas början. På sarrmia sätt som sättningarna visar sprickviddsökningenrela tivt stor rörelse , avtagande till 1967 och därefter i huvudsak ingen rörelse. Sprickvidd- och sättningsmätningarna resultatkompletterar varand ra. ' Förstagrundundersökningen i "modern" tid utfördes , avStatens . Avsikten var att utreda förhållandenaunder Riksplan för en planerad underjordisk garagebyggnad. Sedanbyggnadsstyrelsen övertagit ansvaret för byggnaderna har nyagrundundersökningar, grundvattenobservationer m m genomförts mereller mindre kontinuerligt. Resultatetav dessa undersökningar har sammanfattats i flera rapporter. Den förstasarrananfattande rapporten är daterad . För att exemplifiera omfattningenav undersökningen kan nämnas att den innefattar vikt- ochjord-bergsondering i totalt 29 punkter, enbart viktsondering i 14 punkter,enbart jord-bergsondering i 10 punkter, provtagning med standardkolvborr i två punktersamt provtagning med jalusiborr i 4 punkter. De ojämna sättningarnaförklaras av bl a förekomsten av en lerlins i sydvästra hörnet. Rapporten77-04-25 behandlar Riksbankshuset och redovisar vad som framkom viduppschaktning av provgropar, provbelastning av pålar, vattennivåer m m.Vid undersökningstillfället grävdes fyra stycken provgropar och nio pålarprovbelastades. Avundersökningarna framgår bl a att Riksbankshuset till stor del står på utfylldmark, att de befintliga pålarna ligger under grundvattenytan med godmarginal. Trämateriali pålar och rustbäddar KU 1987/88:31 Tvåprovgropar togs upp vid 1968 för att undersöka tillståndet i pålarna ochrustbäddens trämaterial. Undersökningen utfördes avTrätekniska centrallaboratoriet. Okulär besiktning visade att trämaterialetsåg friskt ut. Mikroskopisk undersökning visade att vissa bakterieangrepp förekom isplintveden. Undersommaren 1979 gjordes en ny undersökning av trämaterialet hos pålar och rustbäddar isanuna provgropar som användes första gången. Resultatet'är Scutunanfattat i rapportfrån . Ur sammanfattningkan utläsas "Skillnaderna i tryckhållfasthet i proverna uttagna ur grundläggningsvirkefrån resp 1968 är små, i genomsnitt är värdena ca8 % lägre 1979. Medhänsyn till naturligt förekommande variationer i vedegenskaper och denringa omfattningen av försöksmaterial kan de icke tolkas som signifikanta hållfasthetsminskningargenom nedbrytning. Några säkra tecken på arigrepp i kärnveden har icke kunnat påvisas. Vidarekan påpekas att andra experter visat att då det gällertryckhållfasthetsprovning på uttagna mindre träprismor ur pålar visardessa lägre värden än de som erhålles vid provbelastning av hel påle,vilket också synes bekräftas av den provtryckning som gjorts av hela pålar på plats. Isamband med de arkeologiska utgrävningarna upptogs två störreprovgropar vid östra fasad. Trämaterialet i samtliga provgropar var till syneshelt friskt och utan rötskador. Undersökningsmaterialethar bearbetats och analyse rats ytterligare av Scandia-consult. Sammanfattat i rapport av . Ur rapporten kan bl a utläsas att de hållfasthetsprov som utförts på pålmaterial som legat under höjdnivån - 0,80 S 0,90 för splint veden visar värden på omkring 10 MPa meden kärnve den visar värden på ca 16 till 18 MPa. De lägsta värdena återfinns i den yttre splintveden. Vidare konstateras att kärnveden är frisk. Undersökningar na som utförts med mellanrum visar att någon tendens till nedbrytning ej kunnat påvisas. Prov har även tagits på en påle från Riksgropen. Pålarna har ingått i någon form av brygg- eller palisad konstruktionen . Okulär besiktnin-j visar att alla delar av trämaterialet som stadigva rande legat under grundvattenytan icke har något som helst tecken pä rötskador. Hållfastheten har även provats. Värdena för den inre splintveden är 9 MPa och för kärnveden 20-21 MPa. Slutsatsen blir att om pålmaterialet väl hålles under grundvattenytans nivå är den inre splintveden och kärnvedenskyddade under 13 mycket ,vilket st.immer med både svensk oc)i KU 1987/88:31 Bilaga 2 Besiktning avRiksbyggnaderna Besiktning och inventering av Riksbyggnadernas fasadergenomfördes av och 1977. Resultatet föreligger i en rapport. Sammanfattningsvis kan sägas att en god bild erhåiiits av byggnadernas konstruktionoch tekniska tillstånd, vilken visar att byggnadernahar en god teknisk kondition trots de sprickbildningar som registrerats. Övertog1967 ansvaret för Riksbyggnaderna och planeringenav om- och tillbyggnaden. De resultat frånavvägningar och mätning av sprickvidder som då förelåg tydde päatt byggnaderna fortfarande satte sig. Vidare erhölls alarmerande rapporter om att dä upptäcktabakterier förstörde trämaterial i pålar och rustbäddar.Förstörelsen påstods ske fastän trämaterialetbefann sig under grundvattenytan. I avvaktan på ytterligare undersökningar bedömdes det säkrastatt taga med kostnaden för en eventuell grundförstärkning i dedå redovisade kostnadskalkylerna för ombyggnad av Riksbyggnaderna. Som tidigare redovisats har omfattande mätningar och undersökningar genomförts efter 1967. Samtliga dessatyder på att byggnaderna nu står praktiskt taget stilla och att trämaterialet i grunden inte bryts ned på något mätbart sätt.Mot bakgrund av detta har och de experter som anlitats för grundundersökningarnaoch tekniska utredningar samfällt bedömt att en grundförstärkning ej ärerforderlig.