bet · GB01JoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet avstyrker vidare yrkande 1 i motion Jo237 omytterligare resurser för rådgivning till rennäringen. Som utskottet anföri ovanstår del de överläggande parterna fritt all prioritera de ändamål som ansesangelägna. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet även motion-Jo210 (c) om en översyn av prisstödet till rennäringenm.m. I motion Jo206 yrkande 1 understryks behovet av en samladstatlig rennäringspolitik med utgångspunkt i de förslag som framlagts avrennäringskommittén (SOU 1983:67).' Enligt vad utskottet erfarit kommer samerättsutredningen(Jul983:05) alt framlägga förslag om sameting och ett förstärkt skyddför rennäringen. Beslut om en samlad rennäringspolitik kan enligt utskottetsbedömning knappast komma till stånd utan det viktiga underlag somsamerätlsutredningens verksamhet innefattar. Motionen avstyrks i denna del. 1. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1987/88:Jo206 yrkande 4 och 1987/88:Jo237 yrkande 2 till Främjande av rennäringen för /89 anvisar ett reserva tionsanslag av , 2. beträffande ytterUgare resursertill rådgivning att avslår motion 1987/88:Jo237 yrkande 1, 3. beträffande översyn av prisstödet altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo210, 4. beträffandeen samlad rennäringspolitik altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo206 yrkande 1. Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall Regeringen har under punkt B 10 (s. 30) föreslagit attriksdagen tiH Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall för budgetåret1988/89 anvisar ett förslagsanslag av . Motion JoU 1987/88:17 1987/88:Jo206 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för ersättningar på grund avradioaktivt nedfall. Från detta anslag bestrids kostnader med anledning avbeslut om ersättning enligt förordningen (1986:621) om ersättning tilljordbruks-, trädgårds- och renskölselföretag saml till vissa fiskare medanledning av , förordningen (1986:690) om ersättning för fälldaälgar med för höga halter av radioaktivitet samt förordningen (1987:64) omersättning för merkostnader och förluster med anledning av Tjernobylolyckantill dem som för sitt uppehälle är beroende av fiske, jakt, bär- ellersvampplockning. Del radioaktiva nedfallet efter kärnkraflsolyckan iTjernobyl har skapat stora problem för bl.a. jordbruks-, trädgårds- ochrenskölselföretag. Älgjakten har påverkals. Merkostnader och förluster hardrabbat dem som försörjer sig helt eller delvis på fiske, bär- ellersvampplockning. Jordbruksministern har för avsikt att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med en redogörelse för de ersättningar som utbetalatsoch de åtgärder som vidtagits inom verksamhetsområde. Ivilken utsträckning som ersättningar kan komma att behöva lämnas /89 är nu inte känt. Anslaget bör därför föras upp med . 1 motion Jo206 anförs all propositionens uttalanden endastkan godtas så till vida all medelsbehovet under anslaget inte är känt. Del fårdock inte råda någon tvekan om att staten ansvarar för att det även ifortsättningen utgår ersättning för merarbete, inkomstbortfall och annat somsammanhänger med konsekvenserna av kärnkraftsolyckan. Detta bör enligt motionenges regeringen till känna. Utskottet får erinra om att vid flera tillfällenanvisat statliga medel för ersättning till företag och enskilda som på olikasätt drabbats av ekonomiska förluster på grund av kärnkraftsolyckan iTjernobyl. Detta innebär självfallet att staten påtagit sig ett ansvar gentemotde skadedrabbade i angivet hänseende. Bestämmelserna om ersättning finns,såvitt avser utskottets beredningsområde, i de författningar som redovisatsovan. Såväl i årets som i fjolårels budgetproposition har jordbruksministernuttalat all staten kommer alt ersätta renskölselföretagens inkomstbortfall ochmerkostnader till följd av olyckan. Ett uttalande i enlighet med motionenskulle således inte tjäna något reellt syfte. Utskottet avstyrker motion 1987/88:Jo206 yrkande 2. 1. att till Ersättningar pågrund av radioaktivt nedfall för /89 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffande uttalande om statensansvar attriksdagen avslår motion 1987/88:Jö206 yrkande 2. Jordbruksprisreglering JoU 1987/88:17 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaC 1 - C 2 (s. 31-32) och hemställer 1. alt till för /89 anvisar ett förslagsanslag av 28 097 000kr., 2. att tillLantbruksekonomiska samarbetsnämnden för /89 anvisar ettförslagsanslag av . Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Regeringen har under punkt C 3 (s. 32-34) föreslagit 1. alt medger att lagring av jordbruksprodukter under budgetåret1988/89 får disponera en rörlig kredit på högst . 2. att medger att regeringeneller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret1988/89 får disponera en rörlig kredit på högsl . 3. att medger att under /89 fårdisponera en rörlig kredit på högst . 4. alt till Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område för /89 anvisar ett förslagsanslag av 2 . 1987/88:Jo205 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att begär att regeringen i vårensprisregleringsproposition preciserar statens bidrag till exporlkostnaderna skörd, 10. att-riksdagen anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med 250 milj. kr. ökat anslag till ersättning till följd av livsmedelssubventioner, 1987/88:Jo209 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att tillLivsmedelssubventioner för /89 anslår 4 . utövervad regeringen föreslagit som ett första steg i slopande av livsmedelsmomsen, 2. att hos regeringen begärförslag om slopande av momsen på livsmedel i enlighet med vad som anförs imotionen. 1987/88:Jo213 av m.fl. (m) vari yrkas 4. alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om statens ansvar för överskottsproduktionen, 11. alt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om takten i avvecklingen avlivsmedelssubvenlionerna, 12. att beslutar att tillanslaget C 3. jordbruketsområde för /89 anslå 2 , 13 1987/88:Jo234av m.fl. (c) vari yrkas JoU 1987/88:17 2. att riksdagenbeslutar att samhällets delkostnadsansvar för den s.k. överskottsarealen skallvara , 3. att riksdagenbeslutar alt spannmålsöverskottet skall beräknas med medelskördeutfallen åren1984-1986 som grund. 1987/88:Jo270 av m.fl. (c) vari yrkas allriksdagen till C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Ersättningtill följd av livsmedelssubventioner, anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt anslag om 2 . Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerandeåtgärder. Från anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen.Vidare utgår medel till låginkomslsalsningen. avbylarverksamheten och andrasociala satsningar inom jordbruket samt medel för samhällets delansvar för överskottsarealen. Regeringen har beslutat om vissa prioriteringar i åretsbudgetproposition. Bl.a. skall vård- och omsorgsfrågor inomsocialdepartementets område prioriteras. Som ett led i en.sådanomprioritering.föreslås att subvenlione-ringen av mjölkprisel reduceras med 250milj. Reduktionen innebär en höjning avpartipriset på mjölk med /liter. För /89 bör således anslagspostenErsättning till följd av livsmedelssubvenlioner reduceras med 250 milj. kr.utöver den av jordbruksnämnden beräknade minskningen med 116 milj. kr. För låginkomslsalsning m.m. inom jordbruket beräknas ienlighet med nämndens förslag 435 milj. kr. har beslutat (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr.344) att resurserna i jordbruket i stort sett bör överensstämma med vad sombehövs för att trygga vår livsmedelsförsörjning och för de utfästelser Sverigegjort i det internationella samarbetet mot världssvälten. För de kostnader somuppslår till följd av att åkerarealen överstiger detta behov skall samhället '' la ett delansvar. Med anledning härav har underförevarande anslag disponerats medel enligt följande, nämligen årsskörd 338 milj. kr., skörd 460 milj. kr. samiför skörd350 milj. kr. Av sistnämnda belopp har 50 milj. kr. avsatts för vissforsknings-och utvecklingsverksamhet. uttalade alt del är angelägel att demedel som staten ställer till förfogande för attunderlätta produk-lionsanpassningen utnyttjas för all stödja en inriktning åvproduktionen som minskar kostnadsbelastningen på samhälletoch på lantbrukels ekonomi. Det åvilar i första hand jordbruket att aktivtverka för en sådan produktionsanpassning. Detta innebär att de medel som utgör statens delansvar kananvändas för sådana åtgärder som kan vara av betydelse för möjligheterna attminska spannmålsöverskottet. Det ankommer på regeringen att besluta om sådanaåtgärder. Världsmarknadsprisernapå spannmål är fortfarande låga och utsatta för l' svängningar.Den inhemska produktionens storlek varierar också, varför det JoU 1987/88:17 ärsvårt att förutse vilka kostnader överskollsarealen kommer att /89. Samhällets delansvar för överskollsarealen skallavtrappas . För perioden beräknades attkostnaderna för delansvarel skulle uppgå till 600 milj. kr. varav 160 milj. kr.för . har uttalat att överskottet i normalfallet skallberäknas till 1 000 milj. kg i delta sammanhang. Till följd av de kraftigthöjda exporlkostnaderna har enligt jordbruksministern kostnaderna blivit betydligthögre än beräknat. Vid en anlagen exporlkosinad av /kg och den nämndaberäkningsmetodiken blir beloppet för samhällets delansvar för /89 250 milj. kr. Beloppet bör dock fastställas när dessaförutsättningar och omständigheterna i övrigt är klarlagda. För budgetåret1988/89 föreslås därför att anslagsposten Samhällets delansvar föröverskottsarealen tas upp som en förslagsvis post av . Yrkanden om höjning av anslaget tilllivsmedelssubventioner med 250 milj. kr. framförs i partimotionJo205 och i kommiltémotion Jo270. Enligt fp-motionen är det viktigtatt i familjepolitiken ge barnfamiljerna ett väsentligt nettotillskott efterskatt och efter det att hänsyn tagits till prishöjning på mjölk. Först isamband med sådana åtgärder anser sig motionärerna beredda att avvecklamjölksubvenlionerna. Enligt c-motionen medför regeringsförslaget kännbaraprishöjningar för konsumenterna, främst barnfamiljerna. Förslaget kan ocksåleda till sämre lönsamhet för bönderna. I moderata samlingspartiels partimolion Jo213 föreslås ensuccessiv avveckling av mjölksubventionerna. För att inte minskningen skall fånegativa effekter på produktion och konsumtion bör avvecklingen ske under entioårsperiod med lika stora belopp . Vidare yrkas att den del avanslaget som avser låginkomslsalsning minskas med 45 milj. kr., eftersom dennapost i realiteten är en livsmedelssubvention. 1 vpk:s partimolion Jo209 anförs olika argument för ettavskaffande av mervärdeskatten på livsmedel. Om inte är beredd att gåhela vägen och helt avskaffa momsen på livsmedel kan livsmedelssubventionernaanvändas för att få delvis samma effekt. Det finns enligt motionen starkafördelningspolitiska skäl för alt öka livsmedelssubventionerna.Motionärerna yrkar att som ett första steg i slopandet avlivsmedelsmomsen anvisar ytterligare till livsmedelssubvenlionersamt att hos regeringen begär förslag om avskaffande av momsen pålivsmedel. Utskottet tillstyrker regeringens förslag altmjölksubvenlionerna. som ett led i den omprioritering som nämns ipropositionen, reduceras med 250 milj. kr. MotionernaJo205 yrkande 10och Jo270avstyrks. När del gäller mervärdeskatten på livsmedel vidhållerutskottet den ståndpunkt som intagit vid ett flertal tillfällen idenna fråga (se bl.a. SkU 1986/87:34). Yrkandet i motion Jo209 om avveckling avmervärdeskatten på livsmedel avstyrks således. Av flera skäl är utskottet inteheller berett att förorda en så kraftig ökning av statens utgifter sommotionärerna yrkat ifråga om anslaget till livsmedelssubventioner. Även yrkande 1 i JoU1987/88:17 motionen avstyrks. Beträffande tidsplanen för en avveckling avlivsmedelssubventionerna hänvisar utskottet till vad utskottet anförde vidföregående års budgetbehandling (JoU 1986/87:16 s. 13). Utskottet anslöt sig idetta sammanhang till ett motionsyrkande (m) om en successiv avveckling avsubventionerna men var inle berett att förorda någon definitiv tidsplan fördetta. Bedömningen angående avvecklingstakten var enligt utskottet i hög gradberoende avden statsfinansiella situationen och den allmänna ekonomiskautvecklingen m.m. Vad utskottet därvid anförde gav som sin meningregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotion Jo213 yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. Vidare avstyrker utskottet yrkande 12 i samma motion omminskning av delposten låginkomslsalsning m.m. under anslaget med 45 milj. kr. Utskottet anser inte att det finns anledning att frångåtidigare riksdagsbeslut i fråga om statens delansvar för överskollsarealen ijordbruket. Jordbruksministerns uttalanden i denna fråga, som redovisats ovan,föranleder ingen erinran från utskottets sida. I enlighet härmed avstyrkerutskottet yrkandena i motion Jo234 av m.fl. (c) alt statenskostnadsansvar skall uppgå till och att spannmålsöverskottet skallberäknas efter medelskördeutfallel (yrkandena 2 och 3). Enligt motion Jo213 yrkande 4 bör alla ändringar av såvälstorlek som form av statens åtagande i fråga om överskoltsproduktionen förstunderställas . Utskottet erinrar om att beslut rörande statensoch näringens kostnadsansvar för överskollsarealen ursprungligen avsåg en femårsperiodoch alt en utvärdering av anpassningsåtgärderna skulle ske efter periodens slut(JoU 1984/85:33). har därefter för varje budgetår ställt medel tillförfogande för ändamålet, vilka i huvudsak disponerats av regeringen på olikaanpassningsåtgärder med stöd av givna bemyndiganden. I den mån motionärernamotsätter sig att regeringen ges sådana bemyndiganden under femårsperiodensförlopp avstyrker utskottet motionen i angiven del. Motion Jo205 yrkande 3 går ut på att regeringen börnärmare precisera eller redovisa en uppskattning av statens bidrag tillexporlkostnaderna skörd i kommande proposition omjordbruksprisregleringen. Utskottet erinrar om att de belopp som anslagilsför ändamålet varit grundade på vissa i förväg gjorda beräkningar ochantaganden om världsmarknadsprisernas utveckling m.m. De exakta beloppen harkunnat fastställas relativt sent, eftersom de är beroende av flera osäkrafaktorer. Utskottet förutsätter att regeringen i kommande proposition omjordbruksprisregleringen närmare redovisar kostnaderna skörd ienlighet med motionen. I avbidan på en sådan redovisning bör motionen inteföranleda någon särskild åtgärd. 1. att medger att statens av jordbruksprodukter under /89 får disponeraen rörlig kredit på högst . i , JoU1987/88:17 2. att medger att regeringen eller,efter regeringens bestämmande, statens inom jordbruks prisregleringen och regleringen av sockernäringen för /89 får disponera en rörlig kredit på högst . 3. att medger att statens jordbruksnämndför råvarukost nadsutjämning under /89 får disponera en rörlig kredit på högst . 4. beträffande avveckling avtivsmedelssubventionerna under en övergångstid attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo213 yrkande 11, 5. beträffandelåginkomslsalsning m.m. inom jordbruket attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo213 yrkande 12 i motsvarande del, attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo205 yrkande 10 och 1987/ 88:Jo270 imotsvarande del, 7. beträffande avskaffande av mervärdeskatten pålivsmedel och höjning av tivsmedelssubventionerna attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo209 i motsvarande del, 8. beträffandeprecisering av statens bidrag tid exportkostnaderna att avslår motion1987/88:Jo205 yrkande 3, 9. beträffandeomfattningen av statens delansvar för överskollsarealen m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo234 yrkandena 2 och 3, 10. beträffande ändringar av statensdelansvar för överskottsarealen att avslår motion 1987/88:Jo213yrkande 4, 11. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1987/88:Jo205 yrkande 10,1987/88:Jo209, 1987/ 88:Jo213 yrkande 12 och 1987/88:Jo270, samtliga imotsvarande del, till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /89 anvisar ett förslagsanslag av 2 . Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring Regeringen har under punkt C 4 (s. 35) föreslagit attriksdagen till Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . 1987/88:Jo201 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en utredning för organisation avfrågan om jordbrukels beredskap för avbrott och störningar i elproduktioneninom ramen för jordbrukets blockorganisation. 1987/88:Jo203 av och () vari yrkas att beslutar att ett 25-procentigt bidrag skall utgåtill de lantbrukare jy 2 1987/88. Rättelse: S. 18 och 19 byter plats. S. 18 tillkommit:1987/88:Jo205 livsmedel m. m. somanskaffar lämpligt reservkraftverk för att trygga sin animalieproduk- JoU1987/88:17 tion. 1987/88:Jo205 av m.fl. (fp) vari yrkas 11. att hos regeringen begär en utredning föratt klariägga lämpligheten av att partihandeln övertar skyldigheten attberedskapslagra livsmedel m.m. 1987/88:Jo213 av m.fl. (m) vari yrkas 17. alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om försörjning med ammoniak. 1987/88:Jo219 av . (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om målsättningen för beredskapen avlivsmedel och insatsvaror, 3. alt somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionallivsmedelsproduktion. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:Fö512 1987/88:Jo251 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om inrättande av beredskapsgårdar. 1987/88:Jo281 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en redogörelse för hur långt blockorganisationen harkommit, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omorganisationens betydelse. har på utskottets begäran avgettyttrande angående ovanstående motioner (se bilaga). Under anslaget anvisas medel för bruttoinvesteringar iberedskapslager av insalsvaror i jordbruket och livsmedel. Medel som erhållsvid utförsäljning av lager tas däremot upp som inkomst under anslaget Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m.m. Under anslaget anvisas medel för produktionsförberedelser,ABC-skydd samt ransoneringsförberedelser. Utskottet behandlar i detta sammanhang ett antal motionerom målsättningen för livsmedelsberedskapen och om jordbruketsblockorganisation m.m. försvarsbeslut behandlades bl.a. dengrundläggande inriktningen av försörjningsberedskapen inom livsmedelsförsörjningensområde (FöU 1986/87:11). hade i delta sammanhang avgettyttrande till försvarsutskottet och därvid ej funnit anledning frångå debedömningar som gjorts i den aktuella propositionen om vissa gemensammautgångspunkter för planeringen av livsmedelsförsörjning m.m. i olika kris- ochkrigssilualio- ner (JoU1986/87:6 y). i yftrandet berörde utskottet även motioner om JoU 1987/88:17blockorganisationen, ammoniakförsörjningen m.m. Målsättning för beredskapsplaneringen m.m. Enligt motion Jo219 av m.fl. (c) börmålsättningen för beredskapen av livsmedel och insatsvaror motsvara 80 %självförsörjningsnivå. Vidare understryksvärdet avden regionala försörjningsförmågan,vilken bl.a. kräver en geografiskt väl fördelad och decentraliseradprimärproduktion och förädling (yrkandena 1 och 3). I motion Jo213 av m.fl. (m) anförs att Sverigeidag saknar egen ammoniaktillverkning, vilket anses allvarligt frånberedskapssynpunkt. Enligt motionen måste vårt lands försörjning med ammoniaklångsiktigt tryggas (yrkande 17). anför i sitt yttrande bl.a. att denkrislängd och krisimport som förutsätts försvarsbeslut innebär attdet inte föreligger något behov av beredskapslagring av gödselmedel trots attden inhemska ammoniakproduktionen upphört. Detta innebär dock, såvitt avserantaganden om nödvändiga importnivåer, ett stort risktagande. Vidare förutsättsatt behovet av handelsgödselkväve under en kris kan begränsas till en tredjedelav det normala genom en förändring av jordbrukets produktionsinriktning. Dennaomställning kommer dock - främst av biologiska skäl - aft ta tid. En konsekvens av försvarsbeslutet blir enligtjordbruksnämnden en total försäljning av beredskapslagren av kvävegödselmedel(kalkammonsalpeter) och övriga gödselmedel (kaliumklorid och mangansulfat)/88-1991/92. Enligt jordbruksnämnden är livsmedelsberedskapen i nulägeti stort sett fortfarande tillfredsställande om man bara räknar med dekortvariga kriser som försvarsbeslutet utgår från och att import av viktigainsatsvaror verkligen kan upprätthållas i den omfattning som förutsätts.Verkningarna blir påtagliga först . Minskade anslag till beredskapslageri kombination med produktionsminskningen i jordbruket kommer att på siktförsämra livsmedelsberedskapen. I denna bedömning har hänsyn inte heller tagitstill effekterna av omfattande radiaknedfall från kärnvapen eller från ett stortreaktorhaveri. Ifråga om beredskapslagring av proteinfodermedel anförjordbruksnämnden att den i försvarsbeslutet förutsatta krislängden ochkrisimporlen medför alt beredskapslagringen av proteinfodermedel fr.o.m.1987/88 behöver öka om - förutom neulralilets/krigsskedet - bådeförkrigsskedet och skedet efter krig beaktas. Beaktas inte skedet efter krigkan lagringen förbli ungefär oförändrad. Därvid förutsätts samma imporlnivåeroch produktions-omställning som beträffande gödselmedel. Planeringsramen enligt försvarsbeslutet har enligtjordbruksnämndens uppfattning lagts fast utifrån ett ofullständigt iinderlag.Man har bl.a. inte beaktat när en kris inleds. Den ekonomiska planeringsramen har blivit styrande förberedskapslagringen och nödvändiggör omfattande försäljningar avberedskapslager av proteinfodermedel. Dessa försäljningar är inte motiveradeutgående från försvarsbeslutetsanlaganden om krisers och krigs varaktighet och karaktär. JoU 1987/88:17Lagringen av proteinfodermedel måste halveras under försvarsbeslutsperioden1987/88-1991/92. /89 motsvarar utförsäljningen ett värde av ca 30milj. - en försäljning som vid bifall till motionen inte blir nödvändig föratt finansiera beredskapsverksamheten. Om ytterligare 30 milj. kr anslås förberedskapslagring behöver (mot tidigare beräknade ) avberedskapsverksamheten finansieras genom utförsäljning av beredskapslager.Lagringen av fiskmjöl bör upphöra eftersom utvecklingen påproteinfodermarkna-den torde medföra svårigheter att omsätta dessalager. Utskottet är för sin del - även med beaktande av dekritiska synpunkter som innefattas i jordbruksnämndens remissyttrande - inteberett alt nu ompröva de grundläggande bedömningarna försvarsbeslutsåvitt avser livsmedelsförsörjningen m.m. Som framgår av yttrandet får nämnda försvarsbeslutemellertid konsekvenser för beredskapsplaneringen som kan framstå somoacceptabla på . Utskottet ansluter sig därför till synpunkterna imotion Jo219 så till vida att effekterna av försvarsbeslutet i angivethänseende måste ägnas ökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet. Detfår förutsättas att regeringen och de berörda myndigheterna, främstjordbruksnämnden och överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), även ifortsättningen gör de bedömningar som behövs för att upprätthålla en acceptabelnivå i beredskapsplaneringen. Med det anförda föreslår utskottet att motion Jo219yrkande 1 lämnas ulan vidare åtgärd. Med samma motivering föreslår utskottet alt även motionJo213 yrkande 17 lämnas utan vidare åtgärd från sida. När det gäller den regionala livsmedelsförsörjningen hardenna, som framgår av jordbruksnämndens yttrande, uppmärksammats i riksdagenslivsmedelspolitiska beslut, . Stödet till främst det norrländskajordbruket har därför förstärkts kraftigt för alt där bibehållaen i stort sett oförändrad produktionskapacitet. Även enligt 1987 årsförsvarsbeslut bör livsmedelsfunklionen ägna särskild uppmärksamhet åt fråganom den regionala försörjningsförmågan i krig. Detta bör främst gälla övreNorrland och då bl.a. möjligheterna att när så erfordras, eventuellt redanunder normala fredstida förhållanden, kunna öka de kommersiella lagren avlivsmedel och livsmedelsråvaror.