bet · GB01TU15 · 1987-12-31 00:00:00 — om avreglering av yrkestrafiken och (prop.1987/88:50 bil. 1 och prop. 1987/88:78) Den huvudsakliga innebörden av de regeringsförslag sombehandlas i betänkandet är att regleringen av yrkestrafiken bör minskasamtidigt som kraven på lämplighet för verksamhet på yrkestrafikområdet skärps. Avregleringen innebär en i princip fri konkurrens förtaxitrafiken, för beställningstrafiken med bussar och förbussuthyrningsrörelser. Trafikhuvudmännen får ett övergripande ansvar förtaxiförsörjningen i sina län. Kommuner, landsting och trafikhuvudmän får vidaremöjlighet att i samband med upphandling av samhällsbetalda taxitjänster påverkaservicenivån hos taxi. I fråga om interregional busslinjetrafik föreslås enförenklad reglering men med ett i princip bevarat konkurrensskydd förtrafikhuvudmännens linjetrafik och för SJ:s persontrafik pä järnväg. De skärpta kraven på lämplighet för verksamhet påyrkestrafikområdet innebär bl.a. att lämplighetsprövningen i fråga om juridiskapersoner utvidgas till att avse en större personkrets än . Vidareföreslås att trafiktillstånd skall kunna återkallas även när det förekommitmissförhållanden i annan näringsverksamhet som tillståndshavaren driver. Utskottettillstyrker regeringens samtliga förslag. Enligt m-, fp- och c-ledamöterna bör lämplighetsprövningenöver huvud inte omfatta juridiska personer. Den får vidare enligt dessaledamöters uppfattning endast omfatta faktorer av betydelse för passagerarnassäkerhet och för trafiksäkerheten. M- och fp-ledamöterna förordar en i princip fri konkurrensför den interregionala busslinjetrafiken. Vidare motsätter de sig atttrafikhuvudmännen ges ett ansvar för taxiförsörjningen. Vpk-ledamoten motsätter sig all avreglering avyrkestrafiken men har ingen erinran mot att lämplighetskraven skärps. Den lokala och regionala busslinjetrafiken - som ihuvudsak ombesörjs av trafikhuvudmännen - behandlas i ett flertalmotionsyrkanden, vilka samtliga avstyrks. Regeringens förslag att lagen om handikappanpassad kollektivtrafikgörs tillämplig på all kollektiv persontrafik tillstyrks av ett enigt utskott.Utskottet föreslår att ger regeringen till känna att ett planmäs- 1 1987/88. sigtgenomförande av handikappanpassning av äldre terminaler för kollek- TU1987/88:15 tivtrafik bör komma till stånd. Till betänkandet är fogat 18reservationer och ett särskilt yttrande. Proposition 1987/88:50 bilaga 1() Regeringen har i kapitel 11. Kollektivtrafik (s. 233-261),utom avsnitt 11.7, föreslagit att godkänna den i propositionenförordade inriktningen av kollektivtrafiken. Vidare har beretts tillfälle att ta del av vadföredragande departementschefen har anfört om utvecklingen av den lokala ochregionala kollektivtrafiken, inriktningen för länsgränsöverskridande busstrafikoch samordning mellan långväga kollektivtrafik och lokal/regional kollektivtrafik. Regeringen har i kapitel 12. Avreglering av taxi (s.261-284) föreslagit att godkänna de riktlinjer som föredragandedepartementschefen förordat för taxitrafikens utveckling. Vidare har beretts tillfälle att ta del av vadföredragande departementschefen i övrigt har anfört om taxitrafiken. Regeringen har i kapitel 13. Handikappfrågor inom trafiken(s. 284-294), utom avsnittet 13.3.1, föreslagit att godkänna den avföredragande departementschefen förordade inriktningen för handikappanpassningav kollektivtrafiken. Vidare har beretts tillfälle att ta del av vadföredragande departementschefen har anfört beträffande samordnade åtgärder föratt underlätta handikappades förflyttningsmöjligheter (13.2). Proposition 1987/88:78 I proposition 1987/88:78 om avreglering av yrkestrafikenföreslår regeringen () att anta dels de avlagrådet granskade förslagen till 1. yrkestrafiklag, 2. lag om ändring i lagen (1978:438)om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik, 3. lag om ändring i lagen (1979:561)om biluthyrning, 4. lag om ändring i lagen (1985:449)om rätt att driva viss linjetrafik, 5. lag om ändring i lagen (1985:450)om buss-och taxivärderingsnämnden. Je/förslaget till /88:15 6. lag omändring i lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektiv trafik. Lagförslagen har tagits in som bilaga till,detta betänkande. Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:50 1987/88:T20 av och (båda s)vari yrkas att beslutar att anstå med beslutet om slopande avbehovsprövningen av bussuthyrning tills översynen av arbets- ochvilotidsregleringen föreligger- 1987/88:T21 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om taxibranschens framtid. 1987/88:T26 av och () variyrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en tidplan förhandikappanpassning av terminaler måste upprättas, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en bättre anpassningav tågen. 1987/88:T48 av m.fl. (c) vari yrkas 27. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas ansvar förtaxiservice i glesbygden, 28. att beslutar att till ettnytt anslag Bidrag till landsbygdstrafik anvisa . att fördelasefter de principer som anges i motionen. 1987/88:T65 av m.fl. (fp) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare avreglering av trafikslagen, 17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fordonens handikappanpassning och successivöverflyttning av medel från färdtjänstanslaget till anpassning av allmännakommunikationer. 1987/88:T66 av m.fl. (vpk) vari yrkas 43. att beslutar att taxiskall integreras i den övriga av samhället organiserade kollektivtrafiken, 44. att beslutar avslåförslaget gällande slopande av behovsprövning för taxi samt förslag gällandeavreglering av den yrkesmässiga trafiken. 1987/88:T85 av Rolf.Clarkson m.fl. (m) vari yrkas 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att införa ett kraftigt förbättratbilstöd till handikappade. 1987/88:T86 av RolfClarkson m.fl. (m) vari yrkas /88:15 1. attriksdagens beslut med anledning av prop. 1984/85:168 rivs upp i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att linjetrafiktillstånd även efter 1989 skallvara en förutsättning för att bedriva linjetrafik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en spärregel mot verksamhet i egen regi, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länshuvudmännens busstrafik i egen regi bör drivas av separatjuridisk person, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidsbestämda tillstånd, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parallellkoncessioner, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förutsättningslös utvärdering av länstrafiken, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett treårsprogram i syfte att förbättra trafikens bärkraft, 9. att hos regeringen begär förslag till förenklingar i yrkestrafiklagenoch yrkestrafikförordningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att trafikhuvudmännen inteskall ges det övergripande ansvaret för trafikförsörjningen med taxi, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lämplighetsprövning inom trafiksektorn. 1987/88:T89av m.fl. (m) vari yrkas 12. attriksdagen avslår regeringens förslag att trafikhuvudmännen skall få ett övergripande ansvar för trafikförsörjningen med taxi, 14.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den regionala och lokala trafiken. 1987/88:T95av () vari yrkas 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om huvudmannaskapet för länstrafikbolagen, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avregleringens effekter för taxinäringen på mindre tätorter och i glesbygd. Motioner väckta med anledning av proposition 1987/88:78 1987/88:T96av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen avvisar propositionens förslag om konkurrensbegränsning i fråga om den långväga busslinjetrafiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. attriksdagen beslutar att lämplighetsprövning inom trafiksektorn endast bör omfatta faktorer av betydelse för trafiksäkerheten och passage rarnas säkerhet. 1987/88:T97av m.fl. (c) vari yrkas /88:15 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernasansvar för taxiservice i vissa landsbygdsområden, 2. att- riksdagenbeslutar att dispens från kravet att ha taxameter skall kunna ges till fordonsom enbart utför avtalsbundna transporter, 3. att riksdagenbeslutar att bestämmelser om obligatoriska taxametrar koncentreras till defunktioner som krävs för en tillfredsställande skattekontroll. 1987/88:T98 av och (båda s)vari yrkas att beslutar att, i avvaktan på förslag om arbets- ochvilotidsreglering även för icke yrkesmässig trafik, avslå förslaget till lag omändring i lagen (1979:561) om biluthyrning. 1987/88:T99 av och (båda s)vari yrkas att beslutar att till regeringens förslag till nyyrkestrafiklag foga en bestämmelse om att taxiföretag skall vara ansluten till,av tillståndsgivande myndighet, godkänd beställningscentral. 1987/88:T100 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på prop. 1987/88:78 i denna del beslutar att endast kontroll avkompetens och säkerhet på trafikområdet skall utgöra grund vid prövning av ansökanom trafiktillstånd, 2. att riksdagenmed avslag på prop. 1987/88:78 i denna del beslutar att endast den person somtillståndet avser skall kontrolleras, 3. att riksdagenmed avslag på prop. 1987/88:78 i denna del beslutar att återkallelse avtrafiktillstånd skall ske på samma basis som vid tilldelning och alltså inteskall omfatta förhållanden i annan rörelse, 4. att riksdagenmed avslag på prop. 1987/88:78 i denna del beslutar att prövning för tillståndför linjetrafik endast skall grundas på kompetens och säkerhet på trafikområdetoch inte omfatta bedömningar av eventuell skada för redan etablerad trafikeller vara förknippad med andra villkor. 1987/88:T101 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar avslå de i prop. 1987/88:78 upprättade förslagen tilllagändringar om fortsatt avreglering av den yrkesmässiga trafiken. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T215 av (vpk) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokal busstrafik är det bästa komplementet tilljärnvägen. 1987/88:T223 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att via länsstyrelserna i de båda startaen utredning med syfte att bilda ett kommunalförbund som skall vara huvudmanför länets kollektivtrafik. 1987/88:T904 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ändring i yrkestrafiklagen 2 kap. 21 § på sättsom redovisats i motionen. 1987/88:T905av och (båda c) vari /88:15 yrkas att upphäver beslutet om obligatorisk anslutning till beställningscentraler för taxi. 1987/88:T913 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om ändring i lagen om rätt attdriva viss linjetrafik i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88:T919 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1987/88:So235(fp) anförts om en översyn av handikappanpassningen av kollektivtrafiken. 1987/88:T931 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar ge inrikesflyget, Linjeflyg/SAS, totalansvaret förflygbusstrafiken inom . landet fr.o.m. 1988-07-01. 1987/88:T934 av . Högmark m.fl. (m,fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att flygbolagen företrädda avLinjeflyg AB ges totalansvaret för och trafikeringsrätten till flygbusstrafikentill/från samtliga flygplatser i landet, varvid denna trafik förutsättsbedrivas på entreprenad, 2. att begär att regeringenvidtager sädana åtgärder att ett samlat flygbussansvar med trafikeringsrätt påentreprenadbasis, som redovisats i motionen, kan genomföras. 1987/88:T935 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att flygbolagen företrädda avLinjeflyg AB bör ges totalansvaret för trafikeringsrätten till flygbusstrafikentill/från samtliga flygplatser i landet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att sådana åtgärder skallvidtas att ett samlat flygbussansvar med trafikeringsrätt kan genomföras. 1987/88:T937 av m.fl. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär utredning av möjligheterna för företag attarrangera kollektiva arbetsresor enligt motionens förslag. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:Jo871 (fp). Nuvarande ordning i huvuddrag Yrkestrafiken regleras bl.a. av yrkestrafiklagen(1979:559), lagen (1979:561) om biluthyrning, lagen (1979:558) omhandikappanpassad kollektivtrafik, lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik, lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik ochlagen (1985:450) om buss- och taxivärderingsnämnden. Med yrkesmässig trafik avses enligt yrkestrafiklagentrafik i vilken personbil, lastbil eller buss ställs till allmänhetensförfogande mot ersättning för transport av personer eller gods. För all yrkesmässig trafik gäller att den endast fårbedrivas efter särskilt tillstånd för den som bedöms vara lämplig att drivaverksamheten. s.k.tämpligfietsprövning skall hänsyn tas till yrkeskunnande, ekonomiska TU1987/88:15 förhållanden, laglydnad och benägenhet att fullgöra skyldigheter motdet allmänna samt andra omständigheter av betydelse för den avsedda verksamheten. För tillstånd till persontransporter krävs dessutom attden avsedda trafiken bedöms vara behövlig och i övrigt lämplig.Persontransporter bedrivs som beställningstrafik med tyngre eller lättarefordon, dvs. främst bussar eller taxi, turisttrafik eller linjetrafik. Medturisttrafik avses transporter vilka ingår som ett led i ett sammanhängandearrangemang, där själva transporten inte är huvudsaken. Systemet med en behovsprövning förutsätter att trafikenbedrivs på vissa stäckor eller inom avgränsade geografiska områden. Tillpersontrafiktillstånd knyts därför villkor och begränsningar av olika slag,t.ex. beträffande det trafikområde inom vilket trafiken får utföras, det antalfordon som får användas i trafiken eller det högsta antal passagerare som fårtransporteras med varje fordon. Särskilt för taxitrafiken innehålleryrkestrafiklagstiftningen mycket detaljerade föreskrifter. Sålunda finnsregler om särskild uppställningsplats inom trafikområdet, särskildakommenderingsplaner vari utehållande av fordon preciseras, krav på tillhörighettill en beställningscentral, möjlighet att föreskriva att tillståndshavarnaskall vara anknutna till en särskild förening, förbud att överskrida fastställdtaxa och krav på synnerliga skäl för att trafiktillståndet skall få överlåtas. Enligt lagen om biluthyrning får uthyrningsrörelse drivasendast av den som har tillstånd till det. I fråga om uthyrning av bussar fårtillstånd ges endast om den avsedda verksamheten behövs och i övrigt ärlämplig. Enligt tagen om handikappanpassad kollektivtrafik skall defärdmedel som används för sådan trafik så långt möjligt vara lämpade förhandikappade resenärer. Med kollektivtrafik avses i lagen sådan trafik förpersonbefordran som tillhandahålls allmänheten mot ersättning och som bedrivsenligt turlista eller som taxitrafik. Enligt den s.k. trafikhuvudmannareformen, dvs. lagen omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik, skall det i varje län finnas enhuvudman som ansvarar för lokal och regional kollektivtrafik på väg. Ansvaretgäller linjetrafik för persontransporter. Syftet med lag är att främjaen tillfredsställande trafikförsörjning, i första hand inom länet. Huvudmännen,som är kommunala och/eller landstingskommunala organ, har frihet att ta 'ansvar även för annan trafik. Detta har på sina håll skett beträffande vissspårbunden trafik och båttrafik. Genom lagen om rån aU driva viss tinjetrafik fårtrafikhuvudmännen fr.o.m. rätt att driva linjetrafik förpersontransporter på väg utan trafiktillstånd. Redan meddelade tillstånd försådan trafik upphör att gälla vid utgången av . Huvudmannen får anlitanågon annan för att utföra trafiken. Huvudmannens rätt att driva trafiken utantrafiktillstånd avser det egna länet. Regeringen har emellertid fram tillutgången av kunnat medge att huvudmannen från fårbedriva linjetrafikeninom ett väl avgränsat område av ett annat län än där /88:15huvudmannaskapet gäller. Den som har ett trafiktillstånd som upphör enligtbestämmelserna i lagen kan begära att trafikhuvudmannen löser in de fordon ochandra tillgångar som används i rörelsen. Närmare bestämmelser om detta finns ilagen om buss- och taxivärderingsnämnden. Hänvisningar i detta betänkande till "den trafikpolitiskapropositionen" avser proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken, inför1990-talet (bilaga 1), kapitel 11. Kollektivtrafik, utom avsnitt 11.7Ekonomiskt stöd till kollektivtrafiken, samt kapitlen 12. Avreglering av taxioch 13. Handikappfrågor inom trafiken, utom avsnitt 13.3.1 Bidrag till ökadhandikappanpassning av kollektivtrafiken. Avsnitten 11.7 och 13.3.1 kommer att behandlas iutskottets betänkande om Bilismen, lastbilstrafiken och vägarna. Hänvisningar till "yrkestrafikpropositionen" avserproposition 1987/88:78 om avreglering av yrkestrafiken. Den trafikpolitiska propositionen ochyrkestrafikpropositionen har ett mycket likartat innehåll. Den förstnämndaupptar främst förslag till riktlinjer beträffande utformningen av lagar ochkompletterande bestämmelser på yrkestrafikområdet. På grundval av dessariktlinjeförslag föreläggs yrkestrafikpropositionens lagförslag. Den huvudsakliga innebörden av regeringens riktlinje- ochlagförslag är att yrkestrafiken bör avregleras som kraven pålämplighet för verksamhet på yrkestrafikområdet skärps. I det följande lämnas först en redogörelse för bakgrundentill den föreslagna avregleringen. Under rubriken lämplighetsprövningensomfattning m.m. behandlar utskottet huvudsakligen regeringens förslag ochmotionsyrkanden i dessa frågor. I ett avsnitt med rubriken regionalkollektivtrafik behandlas främst motionsyrkanden om sådan trafik. I ett avslutande avsnitt med rubriken behandlas regeringens riktlinje- och lagförslag i den delensamt motionsyrkanden i frågan. Denna har emellertid inget direkt samband medfrågorna om avreglering och skärpta krav på lämplighet för verksamhet påyrkestrafikområdet. Bakgrund till regeringens förslag till avreglering avyrkestrafiken I yrkestrafikpropositionen erinras om att 1979 årstrafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99, , rskr. 419) förutsätter eneffektiv fördelning av transportarbetet mellan olika transportmedel.Effektiviteten främjas enligt beslutet bäst av konkurrens och samverkan mellanolika transportmedel inom de ramar som samhället drar upp. Den yrkesmässiga trafiken är - framhålls det vidare i propositionen- av /88:15 tradition en av de mest genomreglerade verksamheterna isamhället. Skälet till regleringen är att transporter måste kunnatillhandahållas även på udda tider och i områden där trafikunderlaget ärbegränsat. Genom att en trafikutövare ges ensamrätt till viss trafik eller påannat sätt skyddas mot konkurrens kan samhället i gengäld kräva att trafikenupprätthålls i viss bestämd omfattning. En reglering på ett område - fortsätter föredragandedepartementschefen - drar gärna med sig regleringar på andra närliggandeområden för att förhindra att reglerna kringgås. Detta har i hög grad varitfallet på yrkestrafikområdet. Den som har fått ett tillstånd skall inte behövamötas av konkurrens från någon som genom att kringgå regelsystemet tillgodogörsig fördelarna utan att behöva vidkännas nackdelarna. Regleringen har sålundakommit att omfatta även t.ex. transportförmedling och uthyrning av bussar. Ett grundläggande moment i yrkestrafiklagstiftningen -betonar föredraganden - är behovsprövningen. Det är främst genom detta inslagi tillståndsprövningen som regelsystemets konkurrensbegränsande effekter kommertill uttryck. har emellertid - erinrar föredraganden -flera steg tagits mot en avreglering av den yrkesmässiga trafiken. Som exempelhärpå nämns främst lag om rätt för trafikhuvudmännen att fr.o.m. den 1juli 1989 driva linjetrafik för persontransporter på väg utan trafiktillstånd.Som andra exempel nämns att behovsprövningen vid godstransporter och transportförmedlinghar avskaffats helt fr.o.m. . Till grund för den avregleringsom skett ligger uppfattningen att en sund konkurrens mellan olikatrafikföretag i förening med ett riktigt utformat kostnadsansvar leder till attresurserna utnyttjas effektivare och till en bättre fördelning avtransportarbetet mellan olika trafikgrenar. En avreglering ligger också i linjemed regeringens allmänna strävan efter förenklingar av regelsystemet i stort.Därför bör - framhåller föredraganden - den avreglering som skett nufullföljas. 1 Avregleringens och lämplighetsprövningens omfattningm.m. Regeringens riktlinjeförslag till avreglering omfattartill en början viss tångväga busslinjetrafik. Härmedavses sådan trafik som passerar en länsgräns och som inte sker itrafikhuvudmannens regi. Behovsprövningen för denna trafik avvecklas ochersätts med ett förenklat tillståndsförfarande. Den statliga regleringen avtaxesättningen och fastställandet av tidtabeller avskaffas. Den sökta trafikenfår dock inte vara till skada för redan etablerad järnvägstrafik eller förtrafik som bedrivs av en trafikhuvudman, såvida inte en avsevärt bättretrafikförsörjning uppnås genom den nya trafiken. Regeringens förslag omfattar vidare s.k.tänsgrätisöverskridande huvudmannatrafik. Förslaget i denna del innebär atttrafikhuvudmännen efter särskild prövning skall få rätt att bedriva visslinjetrafik som berör ett annat län utan Denna rätt skall inträda efter beslutet. TU1987/88:15 Linjetrafiktillstånd som avser redan etablerad trafik upphör.Huvudmannen blir skyldig att lösa in fordon och andra tillgångar som används isådan trafik. Behovsprövningen för beställnings- och turisttrafik medbuss slopas. Begreppet turisttrafik avskaffas. Behovsprövningen vid meddelande av tillstånd tillbussuthyrning slopas. Behovsprövningen för taxitrafiken slopas. Därmed slopasockså den reglering som har anknytning till behovsprövningen och sominnehåller bestämmelser om bl.a. statlig fastställelse av taxan,trafikeringsplikt, skyldighet för tillståndshavare att tillhöra enbeställningscentral och om överlåtelse av tillstånd. Som en följd avavregleringen slopas de tillståndsgivande myndigheternas ansvar förtaxiförsörjningen. Ett övergripande ansvar för denna läggs i stället påtrafikhuvudmännen. Kommuner, landstingskommuner och trafikhuvudmän bör vidareha möjlighet att i samband med upphandling av samhällsbetalda taxiuppdragpåverka den allmänna service- och taxenivån hos taxi. Prövningen av den personliga och ekonomiska lämpligheten iyrkestrafik-sammanhang utvidgas enligt regeringens riktlinjeförslag till attavse. förutom den eller de som har ansvaret för trafikutövningen, även andrapersoner hos en juridisk person som har ett betydande personligt ellerekonomiskt inflytande i företaget. Vidare skall återkallelse av trafiktillstånd- eller av tillstånd till uthyrningsrörelse enligt biluthyrningslagen - kunnaske om missförhållanden uppkommit även vid driften av annan näringsverksamhetsom tillståndshavaren bedriver eller om i övrigt de förutsättningar som krävsför att få ett tillstånd inte längre föreligger. De sakliga ändringar av nuvarande ordning som de sålundaåtergivna förslagen innebär har medfört att regeringen funnit det lämpligastatt förelägga ett förslag till en ny - och förenklad -yrkestrafiklag. Regeringens förslag till riktlinjer i fråga om avregleringberör inte bara förslaget till ny yrkestrafiklag utan också samtliga övrigalagförslag i yrkestrafikpropositionen, utom det som avser ändring i lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik.