bet · GB01KU30 · 1987-12-31 00:00:00 — 58 § centralsty relses och stiftsstyrelsens beslut om inrättande eller indragning av en prästtjänst får inte överklagas. KU1987/88:30 Bilaga 8 Denna lagträder i kraft den . Genom lagenupphävs lagen (1957: 577) om prästval. Om förfarandetför tillsättning av tjänst som avses i denna lag har påbörjats före den I Juli1989 skall tillsättningsärendet handläggas enligt äldre bestämmelser. Den turordningsom enligt äldre bestämmelser varit avgörande för hur en kyrkoherdetjänsttillsätts ändras inte genom denna lag. Utan hinder avbestämmelserna i denna lag får regeringen var tredje gång en kyrkoherdetjänstär ledig i ett pastorat tillsätta tjänsten genom att till denna förflytta enpräst som är anställd med fullmakt. Sådan förflyttning får ske endast om detär nödvändigt av organisatoriska eller andra synnerliga skäl. Vid tillsättningsom nu sagts skall i övrigt alltjämt tillämpas bestämmelserna i 37-39 §§ lagen(1957: 577) om prästval. Äldrebestämmelser gäller fortfarande vid tillsättning av tjänster som präst iicke-territoriella pastorat. Den som medfullmakt innehar en statlig tjänst som kyrkoherde för döva skall utöva sintjänst genom att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos för rikskyrklig verksamhet. 8 Förslagtill KU 1987/88:30 Härigenom föreskrivs följande. Regeringens förslag Utskottets förslag 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna laggäller för församlingar och kyrkliga samfälligheter inom . Dessaär kyrkliga kommuner. 2 § Riket ärindelat i församlingar (territoriella församlingar). Om ändring i församlingsindelningen finns bestämmelser ikyrkliga indelningslagen (1988:000). I riket finns även icke-territoriella församlingar. Dennalag gäller i tilllämpliga delar också för sådana församlingar. 3 § En församling får själv eller i samverkan med andraförsamlingar sköta sina angelägenheter. Medförsamlingsangelägenheter avses frågor om 1. främjande avkyrkans gudstjänstliv och undervisning samt diakoni och evangelisation, 2. anskaffande ochunderhåll av lös egendom som, utan att vara byggnadstillbehör, är avsedd förkyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler eller annars förkyrkliga ändamål, 3. anskaffande ochunderhåll av kyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler, 4. anskaffande ochunderhåll av andra byggnader och lokaler samt annan mark för kyrkligt ändamålän som anges i 3, 5. anskaffande avlös egendom, som inte är byggnadstillbehör, för kyrkligt ändamål till debyggnader och lokaler som anges i 4, 6. anläggande ochunderhåll av begravningsplatser, om inte regeringen för särskilt fall beslutaratt uppgiften skall ankomma på en borgerlig kommun, och underhåll avkyrkotomt, 7. avlöningsförmånerför arbetstagare hos församlingen. Om vissa angelägenheter som ankommer på församlingarnafinns särskilda bestämmelser. 4 § När en församling utgör ett pastorat(enförsamlingspastorat), sköter församlingen själv de församlingsangelägenheter som anges i 3 S andra stycket. Församlingen skall också sköta de angelägenheter som annars enligt lag eller annan författning ankommer på pastoratet. KU1987/88'30 Församlingar i flerförsamlingspastorat. pastoratssamfälligheter och 170//00. 5 § När flera församlingar utgör ett pastorat(flerförsamlingspastorat) sköter varje församling själv de församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1 och 2. De församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket3-7 skall skötas av en kyrklig samfällighet, som består av samtligaförsamlingar i pastoratet (pastoratssamfällighet). Stiftsstyrelsen får dockbesluta att angelägenheterna skall skötas av en sådan kyrklig samfällighet somanges i 6§. Pastoratssamfälligheten skall också sköta deangelägenheter som annars enligt lag eller annan författning ankommer påpastoratet. 6 § En pastoratssamfällighet kan även få sköta deekonomiska försam lingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket I och 2 (total pastorats- samfällighet). Församlingarna inom flera pastorat får bilda kyrkligsamfällighet för att sköta en eller fiera av de ekonomiskaförsamlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1-7(flerpastoratssamfällighet) eller alla sådana angelägenheter (totalflerpastoratssamfällighet). Sådana samfälligheter får även bildas förangelägenheter som annars enligt lag eller annan författning ankommer påpastoraten. Överlämnas en eller flera av de ekonomiskaförsamlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1-7 till en flerpastoratssamfällighet,får ändå en total pastoratssamfällighet bildas eller bestå för att sköta deåterstående ekonomiska församlingsangelägenheterna. Kyrkliga samfälligheter som avses i andra stycket får inteha hand om sådana angelägenheter som skall skötas av stiftssamfälligheten. Bestämmelser om hur de olika pastoratssamfälligheternabildas finns i kyrkliga indelningslagen (1988: 000). 7 § En kyrklig samfällighet får inte besluta om ändringari kyrkorummet utan att församlingen först har godkänt dessa. En församling får hos samfälligheten väcka ärenden omunderhåll eller andra åtgärder avseende kyrkobyggnad, församlingshus och andraförsamlingslokaler. 8 § De territoriella församlingarna inom ett stift skallutgöra en kyrklig samfällighet (stiftssamfällighet) för att sköta följande gemensamma för samlingsangelägenheter: 1. främjande avförsamlingslivets utveckling inom stiftet, 2. främjande avförsamlingsarbete bland finskspråkiga och samer. andlig vård vid sjukhus ochandra större vårdinrättningar samt vid kriminalvårdsanstalter och militäraförband i fredstid, 3. avlöningsförmånerför arbetstagare hos stiftssamfälligheten. Stiftssamfällighetenfår även ha hand om andra ekonomiska angelägen- gj 6 1987/88. heter änsom avses i första stycket 2 och 3, om de är gemensamma för , KU 1987/88:30församlingarna inom stiftef. Ett förslag om sådan utvidgad verksamhet Bilaga 9 skall, om det inte förkastas av stiftsfiillmäktige, på yrkande avminst en tiondel av dess ledamöter vila tills nästa nyvalda stiftsfullmäktigesammanträder. Utan hinder av detta kan stiftsfullmäktige anta förslaget, omminst två tredjedelar av de röstande enar sig om beslutet. Om vissa angelägenheter som ankommer påstiftssamfälligheter finns särskilda bestämmelser. Även en icke-territoriell församling får ingå istiftssamfälligheten, om den beslutar det. Beslutanderätten i församlingar och kyrkligasamfälligheter ' 9 § I en församling utövas beslutanderätten avkyrkofullmäktige eller på kyrkostämma, om inte annat följer av 10 S. 1 församlingar med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmarskall beslutanderätten utövas av kyrkofullmäktige. Om antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i en församlingmed kyrkofullmäktige har gått ned till 500 eller därunder, skallbeslutanderätten fortfarande utövas av kyrkofullmäktige. Fullmäktige får dockbesluta att församlingens beslutanderätt skall utövas på kyrkostämma. Kyrkostämman får uppdra beslutanderätten åt kyrkofullmäktige.För; slag om att upphäva ett sådant beslut får inte väckas i kyrkofullmäktigeförrän har förflutit sedan, ledamöterna i fullmäktige började sintjänstgöring. 10 § Om enförsamling med öyer 500 röstberättigade kyrkomedlemmar ingår i en totalpastoratssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet, fårstiftsstyrelsen besluta att församlingens beslutanderätt skall utövas av ettdireklvalt kyrkoråd, om församlingen begär det. 11 S Beslut om attinföra eller avskaffa kyrkofullmäktige enligt 9 § eller att beslutanderättenskall ulövas av ett direktvalt kyrkoråd skall tillämpas efterdet år då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas nästa gång. Beslutetskall fattas före utgången av mars månad valåret. skall genastunderrättas om beslutet, liksom stiftsstyrelsen vid beslut enligt 9 S. 12 § 1 enpastorats- eller flerpastoratssamfällighet utövas beslutanderätten avförsamlingsdelegerade eller, om samfällighelen är total, av kyrkofullmäktige. l.cn stiftssamfällighet utövas beslutanderätten avstiftsfullmäktige. Förvaltningen och verkställigheten i församlingar ochkyrkliga sainjällighclcr . 13 S I en församling ankommer förvaltningen ochverkslällighelen pä kyrkorådet och övriga nämnder. Nämnderna bereder ävenärenden som 82 skallavgöras av fullmäktige eller stämman. För en sådan uppgift kan KU1987/88:30 fullmäktige tillsätta en särskild beredning bestående av en ellerflera perso- Bilaga 9 ner. Fullmäktige eller stämman får uppdra åt kyrkorådet ellernågon annan nämnd att i fullmäktiges eller stämmans ställe fatta beslut i vissagrupper av ärenden, om inte något annat följer av lag eller annan författning.Ett sådant uppdrag får inte avse ärenden som är av principiell beskaffenheteller i övrigt av större vikt. 14 § 1 annan samfällighet än stiftssamfällighet ankommerförvaltningen och verkställigheten på kyrkorådet och övriga nämnder. 1 en stiftssamfällighet sköts dessa uppgifter avstiftsstyrelsen och övriga nämnder. Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras avfullmäktige eller församlingsdelegerade. Bestämmelserna i 13 S om en särskildberedning och om uppdrag att i fullmäktiges eller kyrkostämmans ställe fattabeslut i vissa frågor tillämpas även i samfälligheten. Grundläggandebestämmelser om val av kyrkofullmäktige I lagen (1972:704) om kyrkofull- I lagen (1972:704) om kyrkofull mäktigval och om val av kyrkoråd i mäktigval, m. m. finns bestämmelser vissa fall finns bestämmelser om om ,1.indelning i valdistrikt, 1. indelning i valdistrikt, 2. valdag,röstlängd, förrättande 2. valdag, röstlängd, förrättandeoch avslutande av val, och avslutande av val, 3. utseende avsuppleanter samt 3. utseende av suppleanter samt 4. förfarandet nären ledamot i 4. förfarandet när en ledamot i fullmäktige har avgått, undertjänst- fullmäktige har avgått under tjänstgöringstidenoch när en suppleant göringstiden och när en suppleanthar inträtt som ordinarie ledamot i har inträtt som ordinarie ledamot i fullmäktige eller avannan anledning fullmäktige eller av annananledning har avgått som suppleant. haravgått som suppleant. Antalet ledamöter och suppleanter 2 S Kyrkofullmäktige fastställer antalet ledamöter ifullmäktige. Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst 15 i församling med 5 000 röstberättigade kyrkomedlemmareller därunder. 19 i församling med över 5 000 till och med 10000 röstberättigadekyrkomedlemmar, 25 iförsamling med över 10000 röstberälligade kyrkomedlemmar. När fullmäktige skall ulses första gången, beslutarkyrkostämman om antalet ledamöter i fullmäktige. skall genastunderrättas om beslutet. Vid tillämpningen av första stycket skall somröstberättigad anses den KU 1987/88:30 som har upptagits i gällande röstlängd. Beslutar fullmäktige om ändring av antalet ledamöter,tillämpas beslutet först när val i hela riket av fullmäktige förrättas nästagång. Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret. Länsstyrelsenskall genast underrättas om beslutet. 3 § För ledamöterna skall suppleanter utses till det antalsom kyrkofullmäktige bestämmer. skall genast underrättas ombeslutet. Antalet skall utgöra en viss andel, dock högst hälften, avdet antal platser som varje parti får i församlingen. Om det därvid uppkommerett brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Beslutar fullmäktige om ändring av antalet suppleantertillämpas 2 § fjärde stycket. När fullmäktige skall utses första gången, beslutarkyrkostämman om antalet suppleanter. skall genast underrättas ombeslutet. 4 § Rösträtt vid val av kyrkofullmäktige har den som ärkyrkobokförd i församlingen, är medlem av och som är myndig påvaldagen. Den som inte är svensk medborgare har rösträtt endast om han harvarit kyrkobokförd i riket de tre åren närmast före valåret.Varje röstberättigad har en röst. Den som är kyrkobokförd i en icke-territoriell församlinghar inte rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige iannan församling. Frågan om rösträtt enligt första och andra styckenaföreligger avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 5 § Ledamöter och suppleanter väljs bland dem som harrösträtt enligt 4§. Den som innehar tjänst som biskop är inte valbar tillledamot eller suppleant. Kyrkoherde eller annan präst som är ledamofiförsamlingens kyrkoråd samt den som är anställd hos församlingen och som iegenskap av föredragande hos kyrkorådet eller pä grund av andra uppgifter somhör till tjänsten har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän ärinte heller valbar. Om en ledamot eller en suppleant är valbarupphör hans uppdrag genast utan särskilt beslut. Kyrkofullmäktige skall befriaen ledamot eller en suppleant från uppdraget, om han vill avgå och särskildaskäl inte talar emot det. Rätt till ledighet för uppdraget 6 S Ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige ellerberedning har rätt till den ledighet från anställning som behövs föruppdraget. Valperiodenslängd KU 1987/88:30 7 S Ledamöter väljs räknat från och med denI året efter ° det år då valet har skett. Suppleanter utses för sammatid. 8 § Kyrkofullmäktige väljer bland sina ledamöter enordförande och en eller två vice ordförande. Fullmäktige bestämmer tiden för uppdragen. Till dess valen har förrättats utövas ordförandeskapet av den som har varit ledamot längst tid. Om två eller flera har varit ledamöter , har den som är äldst företräde. öm varken ordföranden eller någon vice ordförande kannärvara vid ett sammanträde, utser fullmäktige en annan ledamot att förtillfället vara ordförande. När sammanträdena skall hållas m. m. 9 § Kyrkofullmäktige sammanträder enligt den ordning somfullmäktige bestämmer med iakttagande av föreskrifterna i andra stycket samt i 10 kap. 4 § och 11 kap. 6 § om tid för handläggning av vissa ärenden. Sammanträ de skall även hållas, när kyrkorådet eller minst en tredjedel av fullmäktiges ledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövs. Vid sammanträde före december månads utgång förrättas valtill de befattningar inom församlingen som blir lediga . Det årdå val i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall valen förrättas av denyvalda fullmäktige. Dessa förrättar även andra val som ankommer på fullmäktigeoch avser tid efter utgången av det nämnda året. Ordföranden utfärdar kungörelse Ordföranden utfärdarkungörebe om när kyrkofullmäktige skall sam- om när kyrkofullmäktige skall sam manträda, manträda. Kungöreben skall innehålla upp- hålla uppgift om tid ochplats för gift om tid och plats för sammanträ- sammanträdet samt om de ärendendet samt om de ärenden som skall som skall behandlas. Närsammanträde skall trade skall hållas första gången, se-hållas första gången,sedan beslutan- dan beslutanderätten har uppdragits derätten har uppdragitsåtfullmäkti- åt fullmäktige, utfärdas kungörelsen ge, utfärdas kungöreben av dense- av den senast valda ordföranden i nast valda ordföranden i kyrko-kyrkostämman, stämman. Kungörelsen skall anslås minst föresammanträdesdagen på församlingens anslagstavla. Den skall inom samma tidtillställas varje ledamot och suppleant på lämpligt sätt. Uppgift om tid och plats för sammanträdet samt, omfullmäktige har bestämt det, uppgift om de ärenden som skall behandlas skall minst före sammanträdesdagen införas i en eller flera ortstidningar. Vid samman träde före december månads utgång avgörs för det följande kalenderåret i 85 vilkeneller vilka tidningar sådana tillkännagivanden skall införas. Därvid KU1987/88:30 bör sådana tidningar väljas som genom sin spridning inom olika grupperav Bilaga 9 församlingsmedlemmar når så många som möjligt. Om ett förslagom.att införa uppgiften i en viss ortstidning får minst en tredjedel avrösterna, skall uppgiften införas i den tidningen. Om ett ärende fordrar så skyndsam handläggning att detinte hinner kungöras på det sätt som föreskrivs i andra och tredje styckena,skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen före sammanträdesdagen.Dessutom skall kungörelsen på lämpligt sätt tillställas varjeledamot och suppleant. 11 S Om en ledamot är förhindrad att inställa sig till ettsammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde, inträder i hans ställe den suppleant som enligt den för suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgö ra. Vad som har sagts om ledamot gäller även suppleant som har kallats att tjänstgöra eller som tjänstgör i stället för ledamot. En ledamot som inställer sig under pågående sammanträdeeller till fortsatt sammanträde, har rätt att tjänstgöra även om en suppleanthar inträtt i hans ställe. En ledamot som har avbrutit tjänstgöringen vid ettsammanträde på grund av annat hinder än jäv, får dock därefter under samma daginte tjänstgöra vid sammanträdet. En suppleant som har börjat tjänstgöra med stöd av förstastycket har företräde framför en annan suppleant, även om denne står i tur atttjänstgöra enligt den för suppleanterna bestämda ordningen. En suppleant sompå grund av att han är Jävig i ett ärende avbryter tjänstgöringen vid sammanträdet,får åter tjänstgöra sedan ärendet har handlagts. Om samtliga suppleanter för en ledamot är förhindrade attinställa sig till ett sammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde,inträder i ledamotens ställe den suppleant som enligt den för suppleanternabestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått denförsta platsen för partiet. Om en sådan suppleant inte kan tjänstgöra, inräderden suppleant som står i lur att tjänstgöra för den ledamot som har fått denandra platsen för partiet och så vidare efter samma grund. 12 S Kyrkofullmäktige får handlägga ärenden endast om merän hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige kan dock föreskriva att inter pellationer och frågor får besvaras även om antalet närvarande är lägre än vad som har sagts. Om en närvarande ledamot enligt 13 S eller II kap. 2 S är Jävig i ett ärende, fårfullmäktige handlägga detta även om antalet deltagande på grund av Jävet inteuppgår till vad som föreskrivs i första stycket. 13 § En ledamot får inte delta i handläggningen av ettärende som personligen rör honom själv eller hans make. föräldrar, barn ellersyskon eller Bestämmelser om jäv i samband med revision KU 1987/88:30 finns i 11 kap. 2.§. Rätt att rösta och närvara 14 § Varje ledamot har en röst. Rätt attdelta i överläggningarna men inte i besluten har även 1. ordföranden eller vice ordförandeni kyrkorådet samt kyrkoherden, 2. ordförandeneller vice ordföranden i en annan nämnd eller i en beredning vid handläggningav ärenden som har beretts av nämnden eller beredningen och vid besvarande avinterpellationer eller frågor som har framställs till ordföranden i nämndeneller beredningen, 3. ledamot ikyrkorådet vid besvarande av en interpellation som enligt 24 § tredje styckethar överlämnats för att besvaras av honom, 4. revisor hosförsamlingen vid behandling av revisionsberättelsen för , den verksamhet somhans uppdrag avser, 5. sådantjänsteman hos församlingen som avses i 5 § andra stycket, samt 6. i den månkyrkofullmäktige har beslutat det, ledamot eller suppleant i kyrkorådet, annannämnd eller beredning. Fullmäktige får kalla tjänstemän hos församlingen ellersärskilda sakkunniga för att meddela upplysningar vid ett sammanträde. Ärendenas art och beredning 15 § Kyrkofullmäktige skall besluta i ärenden somväckts av 1. kyrkorådeteller annan nämnd, om inte något annat är föreskrivet i lag, 2. ledamot genomniption, 3. regeringen,central förvaltningsmyndighet, , domkäpit- let, stiftsstyrelsen eller egendomsnämnden, 4. revisorerna, omärendet avser förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, eller 5. beredning, omfullmäktige har föreskrivit det. 16 § Ett ärende skall beredas av den nämnd eller beredningdit ärendet efter sin beskaffenhet hör eller av en beredning som kyrkofullmäktige särskilt har utsett för ändamålet. Om ett ärende har beretts av någon annan än den nämndeller beredning dit ärendet efter sin beskaffenhet hör, skall nämnden ellerberedningen få tillfälle att avge yttrande i ärendet innan det avgörs.Kyrkorådet skall alltid få tillfälle att yttra sig i ett ärende som har berettsav någon annan än rådet. får förrättas utan föregående beredning. Beredningbehövs inte hellerför ärenden som avser ändring av antalet ledamöter eller suppleanter i kyrkorådet eller annan nämnd eller avsägelse från uppdrag'som ledamot eller suppleant i fullmäktige, i rådet eller i annan nämnd eller som revisor eller revisorssuppleant. ' 17 § Enmotion bör beredas så, au kyrkofullmäktige kan fatta beslut om KU1987/88:30 den senast från det att motionen väcktes. Om beredningeninte Bilaga 9 kan avslutas , skall detta och vad som harframkommit vid beredningen anmälas till fullmäktige vid sammanträde inom denangivna tiden. Fullmäktige får då avskriva motionen från vidare handläggning. 18 § Kyrkofullmäktige får besluta att det som ett led iberedningen av ett ärende som tillhör fullmäktiges handläggning skall inhämtas synpunkter från röstberättigade i församlingen. Detta kan ske genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Därvid får valnämnden i kommunen anlitas, om nämndens verksamhet i övrigt inte hindras och om kommunfullmäktige beslutar det. Kommunen har rätt att få ersättning för de kostnader som föranleds av att en församling anlitar valnämnden. 19 § öm ett sammanträde inte kan slutföras på utsatt dag,skall det fortsätta geriast eller . Om sammanträdet skall fortsätta , bestämmer och tillkännager ordföranden genast tid och plats för det fortsatta sammanträdet. Om fortsättande och avslutande av valförrättning, närvalet är proportionellt, finns bestämmelser i lagen (1955: 138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige rri. 20 § Ett ärende skall bordläggas, om det begärs av minsten tredjedel av de närvarande ledamöterna. För hordläggning i fråga om valeller av ett tidigare bordlagt ärende krävs beslut av kyrkofullmäktige medenkel majoritet. Om bordläggning beslutas, bestämmer och tillkännagerordföranden innan sammanträdet avslutas till vilken dag ärendet skalluppskjutas. Ärendenas avgörande m. m. 21 S Ordföranden leder sammanträdena och föredrarärendena. Ordföranden skall se till att ett ärende inte avgörs utan attföreskrifterna i 10 § om kungörelse och i 16 § om beredning'har iakttagits. Ett ärende som fordrar skyndsam handläggning får, även omföreskrifterna i 10 S om kungörande inte har iakttagits, avgöras vidsammanträdet, om samtliga närvarande ledamöter beslutar det. Ett sådant ärendefår, även om föreskrifterna i 16 S om beredning inte har iakttagits, avgörasvid sammanträdet, om samtliga närvarande ledamöter är ense om beslutet. 22 § Kan kyrkofullmäktige inte enas i ett ärende, lägger ordföranden /88:30 fram de olika förslag till beslut som har väckts. Varje förslag läggs framså Bilaga 9 att detkan besvaras med antingen Ja eller nej. Sedan ledamöterna har tagit ställningtill förslagen, anger ordföranden vad som enligt hans uppfattning harbeslutats. Detta blir beslutet, om inte omröstning begärs. Om omröstning begärs, skall den verkställas efter uppropoch ske öppet utom i ärenden som avser val eller tillsättning av tjänst. Vidöppen omröstning får dock omröstningsapparat användas. Utgången bestäms genomenkel majoritet, om inte något annat är föreskrivet för särskilda fall: Vidlika röstetal har ordföranden utslagsröst utom i ärenden som avser val ellertillsättning av tjänst, där avgörandet sker genom lottning. 23 § Val av ledamöter och suppleanter iförsamlingsdelegerade, kyr koråd, annan nämnd och beredning, av elektorer och deras ersättare för val av stiftsfullmäktige samt av revisorer och revisorssuppleanter som avses i II kap. 1 § skall vara proportionellt,om det begärs av minst så mänga ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls om antalet närva rande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med I. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Bestämmelser om förfarandet vid ett sådant proportionellt val finns i lagen (1955: 138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfull mäktige m. m. 24 S En ledamot får till ordföranden i kyrkorådet, annannämnd eller beredning framställa interpellation i ämnen som tillhör kyrkofullmäktiges handläggning.