bet · GB01TU1 · 1987-12-31 00:00:00 — om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. I detta betänkande behandlas motionsyrkanden angåendetrafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m., vilka framfördes i motioner somväcktes under den allmänna motionstiden . Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehållet behandlasmotionsyrkandena i följande huvudavsnitt i utskottets yttrande, nämligenVägtrafikfrågor m.m.. Fordonsfrågor m.m.. Bilregisterfrågor, Körkortsfrågor,Vägmärkesfrågor samt Övriga trafiksäkerhetsfrågor. De frågor som tas upp imotionerna framgår av rubriker inom de olika huvudavsnitten. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås ellerlämnas utan särskild åtgärd. Vid betänkandet har fogats fem reservationer. M-ledamöterna reserverar sig i frågor om översyn avhastighetsgränserna (res. nr 1) och progressiva böter vidhastighetsöverträdelser (res. nr 2). Vpk-ledamoten reserverar sig i fråga om viss biltrafik ikollektivtrafikfiler (res. nr 3). M- och fp-ledamöterna reserverar sig i frågor om organ förfordonsbesiktningar (res. nr 4) och tidsintervall till kontrollbesiktningarna(res. Vid betänkandet har vidare fogats fyra särskildayttranden, nämligen av vpk-ledamoten i frågor om översyn av hastighetsgränsernaoch användning av mobiltelefon i motordrivna fordon samt av m-ledamöterna ifrågor om slopande av vissa krav för att få föra tung motorcykel ochhandläggningen av bilfrågor i . 1986/87:T223 av och (båda c)vari yrkas 6. att hos regeringen begär att SvenskBilprovning skall lokaliseras fill kommun. 1986/87:T231 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omhandläggning av bilfrågor, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av hasfighetsgränserna för motorfordon ienlighet med vad som anförts i motionen. 1 1987/88. 3. att beslutar att den genomförda ändringen av /88:1körkortslagen, den s.k. 30-lagen, upphävs, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omsanktionssystem gentemot de bilister som bryter mot rådande hastighetsregler, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enöversyn av reglerna för provning av motorfordon, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en s.k.ungdomsbil, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ABSvensk monopol, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts avseendeutredning om eventuell höjning av hastighetsgränsen för från 70 till90 km/fim., 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omuppmuntring av teknisk utrustning av trafiksäkerhets-höjande slag. 1986/87:T232 av m.fl. (m) vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts under avsnittet Bilismen. 1986/87:T401 av i (m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra lagen om utländska körkort i enlighet med vad somanförts i motionen. 1986/87:T403 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i vägtrafiklagen att en lokal anpassning avlagens tolkning möjliggörs enligt motionens intentioner. 1986/87:T404 av och (båda fp)vari yrkas att beslutar om följande förändringar itrafiklagstiftningen beträffande framförande av A-traktorer, nämligen dels attkörkort skall erfordras för färd på väg, dels att för erhållande av körkort börkrävas inte bara teoretiska utan även praktiska förarprov. 1986/87:T405 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av bestämmelser om reglerad användning av mobiltelefonutifrån trafiksäkerhetssynpunkt. 1986/87 :T406 av och (bådafp) vari yrkas att hos regeringen begär en förenkling avbestämmelserna för uppsättande av ortnamnsmärken, gårdsskyltar och andravägvisningsmärken på landsbygden. 1986/87:T408 av (vpk) vari yrkas att riksdagenskall besluta om att vetorätt bör gälla vid dispens från förbud förbiltrafik i kollektivtrafikfiler. 1986/87:T409av m.fl. (fp) vari yrkas /88:1 1. att av regeringen begär åtgärder för attminska olycksriskerna för de yngsta motorfordonsförarna, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om störrehänsyn till och ökade resurser för det internafio-nella samarbetet förharmonisering av regler om trafik, fordon och vägmärken, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförbättrat skydd för barn vid färd med skolskjuts, 4. att rikdagen avregeringen begär förslag till införande av lämplig klassificering av traktoreroch motorredskap, 5. att riksdagenav regeringen begär åtgärder för att minska antalet kontrollbesiktningar avrelativt nya fordon, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enöversyn av gällande ordning med trafikskyltar i avsikt att uppnå färre skyltar,förenklingar och klarare riktlinjer, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om merenhetliga och förenklade bestämmelser för den lokala trafikregleringen. 1986/87:T410 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om de trafiksäkerhetsmässiga aspekterna vid framförande avtraktor-tåg på allmänna vägar. 1986/87:T412 av och Carl-JohanWilson (båda fp) vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om kravet att alla barn underfärd med bil skall använda bilbälte eller motsvarande skyddsanordning. 1986/87:T414 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om Nordiska rapporter 13 och 19, 2. att riksdagenbeslutar att avskaffa kravet på extra körkort för tung MC, 3. att riksdagenbegär att regeringen ger trafiksäkerhetsverket i uppdrag att omarbetabestämmelserna för begränsad registreringsbesiktning i enlighet med motionensintentioner. 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts när detgäller avskaffande av lagar och regler inom motorhobbyområdet. 1986/87:T415 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom bestämmelser för att kunna ta bort olagligt placerade skyltar, reklamtavloro.d. 1986/87:T416 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om översyn av vägtrafiklagstiftningen för att möjliggörastyrning av trafiken till mindre känsliga områden. 1986/87:T418 av JanSandberg (m) vari yrkas att som sin mening /88:1 gerregeringen till känna att ägare till registreringspliktiga fordon själva skallfå bestämma sina registreringsskyltar med högst sex tecken och mot extrakostnad. 1986/87:T419av () vari yrkas att begär att regeringen snarastundersöker möjligheterna att tillåta registrering av en s.k. 16-årsbil ienlighet med de intenfioner som framförts i motionen. 1986/87:T420av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motion 1986/87:Jo803 (fp) anförts om kontrollav avgasutsläpp vid den obligatoriska kontrollbesiktningen. 1986/87:T422av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motion 1986/87:Bo519 (fp) anförts om skärptastraffbestämmelser vid bilstölder och om inkrävande av därvid utdömdaskadestånd. 1986/87:T423av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utveckling avpåkörningsskydd, m.m., 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en obligatorisk del avkörkortsutbildningen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om varierande intervallerför besiktning hos . 1986/87:T424av och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändighetenav bättre uppföljningsrutiner när det gäller körkortssökandensnykterhetsförhållanden. 1986/87:T426av () vari yrkas 1. att hos regeringenbegär åtgärder i syfte att minimera trafiksäkerhetsrisker efter snöröjning, 2. att hos regeringen begäråtgärder i syfte att åstadkomma besparingar genom sådan placering avtrafikskyltar att de inte förstörs vid plogning. 1986/87:T427av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om en ny"mellanklass" för motorcykel upp till 400 cc. 1986/87:T428av andre vice talman m.fl. (fp,m,c) vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen vidtar de åtgärder som erfordras för att få till stånd enspeciell informationskampanj mot trafikonykterheten. 1986/87:T429av och (båda s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om enförändring i VTK § 93. 1986/87:T430 av NicGrönvall och (båda m) vari yrkas /88:1 attriksdagen hos regeringen begär förslag angående införande av s.k.interimskörkort. 1986/87:T431av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motion 1986/87:Ju642 (c) anförts omomhändertagande av körkort i vissa fall. FrånAB har överlämnats en promemoriamed synpunkter på vissa förslag fill ändringar i nuvarande inställelsesystemför kontrollbesiktning. Samtligaförslag som behandlas i detta betänkande framfördes i mofioner som väcktesunder den allmänna motionsfiden vid 1986/, dvs. Fördelademed hänsyn till det huvudsakliga innehållet behandlas motionsyrkandena i detföljande under huvudrubrikerna Vägtrafikfrågor m.m.. Fordonsfrågor m.m..Bilregisterfrågor, Körkortsfrågor, Vägmärkesfrågor samt Övriga trafiksäkerhetsfrågor. Vidbehandlingen av motionsyrkandena används följande förkortningar för de isammanhanget aktuella författningarna, nämligen VTK för vägtrafikkungörelsen(1972:603), FK för fordonskungörelsen (1972:595), BRK förbilregisterkungörelsen (1972:599), KLK för körkortslagen (1977:477), KKF förkörkortsförordningen (1977:722) samt VMF för vägmärkesförordningen (1978:1001).Trafiksäkerhetsverket anges med förkortningen TSV. Inledningsvisvill utskottet erinra om de mål för trafiksäkerhetsarbetet på nationell nivåsom föreslogs i proposifion 1981/82:81 om riktlinjer för det framtidatrafiksäkerhetsarbetet m.m. (trafiksäkerhetspropositionen) och som riksdagengodkände (/82:19 och 26, rskr. Motbakgrund av den minskning av antalet trafikolyckor som hade förekommit undernågra år och angelägenheten av att denna gynnsamma utveckling inte fick brytasangavs i trafiksäkerhetspropositionen som en första målsättning för arbetet medatt öka trafiksäkerheten att antalet dödade och skadade i trafiken fortiöpandeskulle minskas. Då antalet olyckor för en viss trafikantgrupp måste sättas irelation fill den omfattning vari dessa trafikantei förekom i trafiken ochdärmed löpte risk att dödas eller skadas angavs som en andra målsättning attdessa risker fortlöpande skulle minskas och att detta skulle gälla för varjegrupp av trafikanter. Med hänsyn till angelägenheten att öka trafiksäkerhetensärskilt för de oskyddade trafikanterna, som löpte större risk än de skyddade,och till att en utjämning av dessarisker borde eftersträvas angavs som en tredje målsättning att risken TU1987/88:1 att dödas och skadas i trafiken skulle minskas i högre grad för deoskyddade trafikanterna än för de skyddade. Det underströks att även barns ochhandikappades trafiksäkerhet skulle särskilt beaktas. I fråga om mera omfattande utredningsarbete m.m. undersenare år berörande trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. kan nämnasföljande. Är 1983 fick riksåklagaren () i uppdrag av regeringenatt lämna förslag till begränsningar i straffrättens tillämpningsområde i syfteatt göra det möjligt att i större utsträckning använda de rättsvårdandeorganens resurser för lagföring av allvarligare brottslighet. Inom ramen fördetta uppdrag avgav RÅ rapporten i trafiken. Förslag tillavkriminalisering och andra förändringar i trafiklagstiftningen. I anslutning till RÅ:s uppdrag gjordes inomkommunikationsdepartementet en översyn av sanktionssystemet enligtvägtrafikförfattningarna. Resultatet av översynen redovisades ipromemorian (Ds K 1985:8) Sanktioner i vägtrafiklagstiftningen med bl.a.förslag om upphävande av vissa straffstadganden i VTK, FK och BRK. Vissa av förslagen i RÅ:s rapport och idepartementspromemorian utgjorde underlag för förslag i proposition 1986/87:34om vissa delegerings-frågor och regelförändringar på vägtrafikens område, vilkagodkänts av (/87:9, rskr. RÅ:s rapport och promemorianhar därefter varit föremål för fortsatt beredning inom . Den tillkallade utredningen (K 1986:01) om vissakörkortsfrågor (dir. 1986:10 och 1986:32) har slutfört sitt uppdrag ochavgett betänkandet (SOU 1987:43) Snabbare körkortsingripanden m.m. Utredningenhar i betänkandet lagt fram förslag som skall möjliggöra snabbarekörkortsingripanden mot förare som inte följer väsentliga trafikregler.Utredningen har också föreslagit att den som har dömts förtrafiknykterhets-brott och har fått sitt körkort återkallat skall, för att fåkörkort på nytt, visa genom blod- och psykologtester att han/hon intemissbrukar alkohol. Sedan körkort erhållits skall körkortshavaren under entvåårsperiod vid återkommande tillfällen - också genom blod- ochpsykologtester - visa att återfall i missbruk av alkohol inte har skett.Härutöver har utredningen bl.a. lagt fram förslag som syftar till att stödja detill länsstyrelserna knutna allmänna ombuden i körkortsmål samt till attförbättra länsstyrelsernas möjligheter att via deras konsultläkare utredamedicinska körkortsärenden. Ansvaret för trafikmedicinska frågor föreslåsöverföras från till TSV. påbörjades inom kommunikationsdepartementetett utvecklingsarbete som syftar till att nya trafikpolitiska riktiinjer inför1990-talet skall utformas. Inom ramen för det fastlagda och år1979 bekräftade, övergripande målet för trafikpolitiken - nämligen attsamhället skall ha en tillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader-skall kraven på en bättre miljö, en regionaltbalanserad utveckling, en ökad trafiksäkerhet samt en bättre kvalitet ochekonomi i transportsystemet konkretiseras. Ambitionen är att en trafikpolitiskproposition skall föreläggas /. Kommunikationsministernframhöll vid presentationen av utvecklingsarbetet i årets budgetproposition (bil. 21) bl.a. att även om har nått en /88:1 internationelltsett hög trafiksäkerhet det är angeläget att ytterligare åtgärder vidtas föratt bryta den nuvarande negativa trenden med ökande antal förolyckade ivägtrafiken. Inriktningen måste vara att minska antalet dödade och skadade i trafiken,underströk kommunikafionsministern. Isamband med att () startade en omfattande kampanj mot hastighetsöverträdelser (varom närmareuppgifter lämnas i det följande) presenterade kommunikationsministern ett"21-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet", vilket utgör en lista påförslag till trafiksäkerhetsåtgärder som är aktuella inomkommunikationsdepartementet. Inomramen för TSV:s uppgift att samordna trafiksäkerhetsarbetet - i vilken uppgiftTSV biträds av ett råd för samordning och planering knutet fill verket - skallTSV till regeringen avge en programplan för trafiksäkerhetsarbetetunder de tre kommande budgetåren. Detta trafiksäkerhetsprogram är avsett attfungera som ett övergripande program för det samlade trafiksäkerhetsarbetet ilandet och för samordningen av olika myndigheters och organisationerstrafiksäkerhetsarbete. ITSV:s avgivna "Trafiksäkerhetsprogram 1987" framhållshasfighets-anpassning, oskyddade trafikanter, nyblivna bilförare,trafikonykterhet, funktionsnedsättningar hos trafikanter, trafikantersinformationsinhämtning samt barn i trafiken som väsentliga problemområden fördet samordnade trafiksäkerhetsarbetet. Nordiskttrafiksäkerhetsråd (NTR) - som består av företrädare förtrafiksäkerhetsansvariga departement/ministerier i nordiska länder och som ärett kontakt-, samordnings- och planläggningsorgan för trafiksäkerhetsarbetet iNorden - avgav till (trafiksäkerhetsministrarna)rapporten (NU 1986:3) Trafiksäkerhet i - handlingsplan med sikte på90-talet. Som angelägna områden för det nordiska samarbetet har i rapportenangivits bl.a. metoder att påverka trafikanters regelefterlevnad,körkortsutbildningen samt barn i bil. Motorfordonstrafikenökade jämfört med liksom antalet polisrapporteradevägtrafikolyckor med personskada. dödades 844 personer ivägtrafiken mot 808 . Antalet personer som skadades svårt var underår 1986 5 804 mot 5 814 och antalet lindrigt skadade 15 810 mot14 857. 1.1 Hastighetsgränser för fordon Enligt64 § VTK får fordon inte föras med högre hasfighet än inomtättbebyggt område. Utom tättbebyggt område får fordon inte föras med högrehasfighet än (bashastighet). TSV får dock föreskriva att högstatillåtna hastighet skall vara . Speciella hastighetsbegränsningarfinns enligt 66 och 67 §§ VTK för vissa slag av fordon ochfordonskombinationer. Särskilda föreskrifter om färdhastighet kan meddelasgenom lokala /88:1 trafikföreskrifter. 1.1.1 Översyn av hastighetsgränserna I motion 1986/87:7731 (m) anförs bl.a. att de nuvarandehastighetsgränserna i huvudsak bestämdes i samband med omläggningen tillhögertrafik och att de därvid bestämdes med tanke på den tidens bilar,vilka i många avseenden var avsevärt sämre än dagens. Motionärerna framhåller atten genomgripande förbättring har skett av bilarna under de gångna 20 åren.Bl.a. har bilarnas bromsar, karosser, däck och inre säkerhet markantförbättrats. har standarden på vägarna och väghållningen höjts. Motdenna bakgrund bör , anför motionärerna vidare, hastighetsgränserna utformaspå ett sådant sätt att trafikanterna i större utsträckning uppleverhastighetsgränserna som motiverade. Motionärerna begär att en successiv översynav hastighetsgränserna på vårt vägnät skall ske och resultera i förslag som kanavse höjning av hastighetsgränserna på vissa delar av vägnätet och sänkning påandra delar. Förslag med samma syfte framförs också i motion 1986/87:T232 (m). (K 1973:07), vars förslag lågtill grund för förslagen i 1981/trafiksäkerhetsproposition, visade påolika sätt det starka samband som råder mellan höga hastigheter och högolycksfrekvens. Bl.a. redovisade utredningen - i betänkandet (Ds K 1980:6)Trafiksäkerhet -problem och åtgärder (s. 107) - beträffande den tidsperiod år1979, då hastighetsgränsen . av energiskäl sänktes .,att dödsolyckorna minskade , olyckorna med svår personskada med 28 %och olyckorna med lindrig personskada . I enlighet med åläggande i sin instruktion följer TSVtrafiksäkerhetsutvecklingen, och TSV kan som redovisats ovan både medge högrehastighet utom tättbebyggt område än bashastigheten och föreskriva att medgivenhögre hastighet skall sänkas. Om TSV:s aktiviteter inom ramen för hithörandeuppgifter kan nämnas följande. TSV tog i samråd med och framoch presenterade en metod för att fastställa lämplighastighetsgräns med hänsyn till väg- och trafikförhållandena (se prop.1978/79:36 s. 5-6). Metoden utgår från att "olyckskvoten" används somtrafiksäkerhetsmått och innebär i princip att varje framställning om en höjningav hastighetsgräns prövas mot ett visst högsta olyckskvotsvärde. TSV har slutfört en översyn av olyckskvoter för allavägsträckor, för vilka beslut om högre hastighet än har fattats avverket. Hastighetsgränser har därvid omprövats. I har TSV genomfört studier som syftartill att underlaget för användning av ovannämnda metod skall kompletteras medfullständigare uppgifter om siktförhållandena längs vägnätet. En mera allmän översyn av systemet med hastighetsgränserm.m. genomförs dessutom av TSV. Resultat från detta översynsarbete beräknasföreligga . Denöversyn av hastighetsgränserna som TSV enligt den lämnade redovis- TU1987/88:1 ningen gör torde tillgodose syftet med de här aktuella förslagen imotionerna 1986/87:T231 (m) och 1986/87:T232 (m). Hithörande motionsyrkandenbör därför kunna lämnas utan särskild åtgärd av . Utskottet föreslåratt så sker. Det kan i detta sammanhang nämnas att utskottet redan harbehandlat under den allmänna motionstiden väckta motionsförslag om hastighetsbegränsningarav miljöskäl. På förslag av utskottet avslog förslagen. Utskottethänvisade bl.a. till att frågor om samband mellan fordons hastighet ochluftföroreningar hör till det som övervägs i det trafikpolitiskautvecklingsarbetet inom (/87:12, rskr. 1.1.2 Hastighetsgräns för bil med husvagn Enligt 66 § VTK gäller bl.a. att bil med släpvagn, t.ex.en bil med husvagn, inte får föras med högre hastighet än - i den måninte lägre hastighet gäller för vägen - om släpvagnen antingen är försedd medeffekfiva bromsar som kan manövreras från bilens färdbroms, eller har steldragstång och en totalvikt som inte överstiger och är försedd medpåskjutsbroms (den vanligaste typen av husvagn) eller har en totalvikt eller,när släpvagnen inte är lastad, en tjänstevikt som inte överstiger en sjättedelav bilens tjänstevikt. I motion 1986/87:T231 (m) begärs vidare att TSV skall få iuppdrag att utreda fråga om höjning av högsta tillåtna hasfighet förhusvagnsekipage . Den tekniska utvecklingen avhusvagnsparken samt angelägenheten att minska antalet omkörningar och därmedöka trafiksäkerheten talar enligt motionärerna för en höjning. Hasfighetsbegränsningen för personbil medhusvagn infördes genom en ändring (SFS 1967:856) i 56 § iden dåvarande vägtrafikförordningen (1951:648). Ändringen innebar atthastighetsgränsen höjdes . Till grund för ändringen låg förslagsom hade presenterats för (prop. 1967:160, 3LU 61, rskr. 403) och somursprungligen hade framförts av det dåvarande ibetänkandet (SOU 1966:41) Fordonskombinationer-Längder och hastigheter.Trafiksäkerhetsrådet framhöll beträffande lätta fordonskombinationer att enfordonskombination utgör en större risk än ett ensamt fordon, om instabilitetuppstår när hjulen låses vid inbromsning. S.k. fällknivsverkan genompåskjutskraften från släpvagnen hade visat sig uppstå mycket snabbt och varasvår att bemästra. För en kombination med bromsad släpvagn hade enligt rådetvid normalt väglag visat sig vara en säker hastighet, engodtagbar hastighet men en hastighet som inte kunde rekommenderas.Hastigheten hade också befunnits vara godtagbar för obromsadsläpvagn, vars totalvikt inte översfiger en sjättedel av dragbilenstjänstevikt. Mot bakgrund av vad det dåvarande trafiksäkerhetsrådetsålunda framhöll är utskottet inte berett att förorda att hastighetsgränsen förpersonbil med husvagnskall höjas - som ju är bashastigheten - /fim: TU1987/88:1 Utskottet avstyrker därför motion 1986/87:T231 (m) i här aktuell del. Det förijänar här nämnas att genom en ändring i VTK (SFS1985:380) rätten att färdas på vägrenen har utvidgats, vilket har gett förareav husvagnsekipage ökade möjligheter att underlätta omkörning av ekipagen. 1.2 Åtgärder mot hastighetsöverträdelser Ungefär hälften av dagens trafik går med hastigheter överde fillåtna. Beräkningar som har gjorts av statens väg- och trafikinstitut(VTI) visar att ca 200 människoliv skulle kunna sparas om ingenöverskred hastighetsgränserna (SOU 1987:43). Hastighetsöverskridandena har bedömts vara störst på"70-vägar". Enligt VTI:s hastighetsuppföljning på landsväg (VTI meddelande nr 499) kördes sålunda av motorcyklarna och avpersonbilarna och andra lätta bilar för fort på "70-vägar". Enligt mätningar som VTI vidare har gjort harmedelhastigheterna ökat fram . var dengenomsnittliga hastighetsökningen .,Under åren1980-1985 fördubblades hasfighetsökningen till . Underår 1986 förekom emellertid en minskning, nämligen med i förhållandetill talet för . Ansvaret för trafikövervakning ligger enligt polislagen(1984:387) på polisen. Den som överskrider högsta tillåtna färdhastighet kanenligt 164 § VTK dömas fill böter högst 1 OOC) kr. Alternativt kan enallvarligare hastighetsöverirädelse föranleda bötesstraff (med dagsböter) förvårdslöshet i trafik eller fängelsestraff för grov' vårdslöshet i trafik enligt1 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Hastighetsöverträdelse kan också enligt bestämmelser i till varning eller återkallelse av körkortet.