bet · GB01FöU13 · 1987-12-31 00:00:00 — om förstärkning av skyddet mot främmandeundervattensverksamhet (prop. 1987/88:150 bil. FöU 1987/88:13 Ibetänkandet behandlas de förslag beträffande förstärkning av skyddet motfrämmande undervattensverksamhet som regeringen framlagt i proposition1987/88:150 bil. Vidare behandlas vissa motioner från den allmännamotionstiden som berör ubåtsskyddsfrågor samt moderata samlingspartietspartimotion med anledning av nämnda proposition. Utskottetföreslår att bifalla de förslag som regeringen framlägger. Enligtpropositionsförslaget förstärks de planerade resurserna för en uppbyggnad avubåtsskyddet med 125 milj. kr. under de kommande fyra budgetåren -således sammanlagt 500 milj. kr. för återstående delen avförsvarsbeslutsperioden - samt med 200 milj. kr. för ett minröjningsfartyg. Dettaställningstagande innebär att utskottet avstyrker moderata samlingspartietsmotion i de delar denna avviker från regeringsförslaget, främst motionärernasförslag beträffande anskaffning av ytterligare två kustkorvetter av s.k.Göteborgsklass. Även övriga behandlade motioner avstyrks av utskottet. Till betänkandet harfogats en reservation (m). Ipropositionen (bil. 8 s. 1-6) har regeringen - efter föredragning avstatsrådet - föreslagit att 1. godkännaden inriktning som föredragande statsrådet har förordat för att förstärka vår förmåga att upptäcka och ingripa mot undervattenskränk ningar, 2. medge att planeringsramen för det militära försvaret för perioden1988/89-1991/92 som följd härav får räknas upp med 700 milj. 3. till förslagsanslaget Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet /89 anvisa ytteriigare , 4. bemyndiga regeringen att medge att beställningar av materiel m.m. ochutvecklingsarbete för marinförband får läggas ut inom en kostnadsram avytteriigare , 5. till förslagsanslaget C 2. Marinförband: Anskaffning av materiel /89 anvisa ytterligare , 1 1987/88. 6. till förslagsanslaget F 7. för budgetåret1988/89 FöU 1987/88:13 anvisa ytterligare , 7. bemyndiga regeringen att medge att beställningar av materiel förkustbevakningen får läggas ut inom en kostnadsram av ytterligare , 8. till förslagsanslaget F 19. Anskaffning av materiel förkustbevakningen anvisa ytterligare 5 000 000,kr., 9. i övrigt ta del av vad föredragande statsrådet har anfört om åtgärdermot främmande undervattenskränkningar. , statsrådet , erinrar inledningsvis i propositionen omatt överbefälhavaren till regeringen rapporterade orn fortsattfrämmande undervattensverksamhet. Regeringen uppdrog åtöverbefälhavaren att till utvärdera och redovisa vårsamlade förmåga att upptäcka och möta undervattenskränkningar. I uppdragetålades överbefälhavaren vidare att - redovisa den nuvarande planeringen för att kunnastämma av denna mot den fortsatta uppbyggnaden av såväl personella sommateriella åtgärder, - redovisa eventuella förslag till förändringar medsyfte att bl.a. prioritera system och metoder som är riktade mot att klarläggaverksamhetens omfattning, inriktning och ursprung, - redovisa möjligheter att tidigarelägga åtgärdersamt de ekonomiska konsekvenserna av förslagen, - redovisa, om behov förelåg, andra förslag tillåtgärder i syfte att hävda vår territoriella integritet, exempelvis kriterierför vapeninsatser. Överbefälhavarensredovisning, som i enlighet med detta uppdrag lämnades ,omfattade bl.a. en beskrivning i två steg av rriöjliga förbättringar avubåtsskyddet. Det första steget, som enligt överbefälhavarens beräkning kostarsammanlagt 830 milj. kr. i investeringar och 75-100 milj. kr./år i ökadedriftskostnader, innehöll kvalitativa förbättringar för att nå en balans mellanolika delar av ubåtsskyddet. I det andra steget, som beräknas kosta ytterligare530 milj. kr. i investeringar och 15-55 milj. kr./år i drift, redovisadesenligt vissa angivna operativa kriterier olika kvantitativa åtgärder för attbygga ut fasta och rörliga ubåtsskyddssystem. Beträffande möjligheterna attinom försvarsmaktens planeringsram kunna finansiera förstärkningsåtgärderanförde överbefälhavaren att en oniplanering i erforderlig skala skullemedföra en inte oväsentlig förändring av försvarsbeslut från effekt iinvasionsförsvaret till effekt i fred och under neutralitet. Entidigäreläggning av vissa objekt skulle dock kunna erhållas genom enomplanering av ca 40 milj. kr. I övrigt omfattade överbefälhavarensredovisning förslag rörande personalförstärkning och rörande reglerna föringripande mot kränkande ubåtar samt ändrad dragning av de s.k. baslinjerna somutgör gränsen mellan svenskt inre vatten och det svenska territorialhavet. redovisar därefter de successivaförstärkningsåt- FöU 1987/88:13 gärder som vidtagits under perioden 1980-1987och de särskilda medelstillskott som vid flera tillfållen givit. Hanuppskattar kostnaderna för ' genomförda åtgärder till ca 1miljard kronor. Han erinrar också om att ubåtsskyddet försvarsbesluttillfördes 400 milj. kr. utöver vad som fanns inplanerat i den s.k. nivå 1 iöverbefälhavarens programplan för . Föredragande statsrådet erinrar öm tidigare uttalanden avregering och riksdag om undervattenskränkningar och skyddet häremot (prop.1986/ 87:95, FöU 11, rskr. 310) och anför därefter: Jag konstaterar att undervattenskränkningarna fortsättertrots att betydande resurser satsats på ubåtsskyddet . Vårförmåga att upptäcka och ingripa mot undervattenskränkningar blir emellertidsuccessivt bättre. Utvecklingen av förmågan har i början, helt naturligt, varitlångsam, men vi kan vänta en påtaglig effekthöjning under de närrtiäste åren,dvs. Det finns dock ingen som kan säga vilken långsiktigvaraktig förmåga som erfordras och när denna förmåga kan anses uppnådd. Succesivt behöver vidtagna åtgärder ställas mot eventuella framtida kränkningarsomfattning och inriktning liksom att ubåtsskyddet måste avvägas mot alla andraangelägna behov. Jag anser sålunda att en grundlig genomgång bör ske avubåtsskyddet års försvarsbeslut. Erfarenheter bör då ha erhållitsfrån det nu beslutade utbyggnadsprogrammet och från eventuella fortsattakränkningar så att, vid behov, en ny inriktning kan beslutas. Ubåtskränkningarna representerar ett hot mot försvaretsfredsbevarande förmåga genom att de tyder på förberedelser för militäraoperationer mot som det nuvarande totalförsvaret har svårt att möta.Ubåtar lämpar sig t.ex. väl för en dold landsättning av sabotageenheter i eninledning av ett överraskande inlett anfall. Jag anser mot bakgrund av de pågående kränkningarna attvissa åtgärder nu bör vidtas för att säkerställa och påskynda den uppbyggnadsom fastlagts försvarsbeslut. Dessa insatser bör ha som främstasyfte att så snabbt som möjligt öka vår förmåga att klarlägga kränkningarnasomfattning, inriktning och ursprung. Ett annat betydelsefullt syfte är attstärka bevakningen och möjligheterna att ingripa mot kränkningar i anslutningtill våra viktigaste basområden och längs' inloppen mot . Dettasenare syfte har en direkt anknytning till behovet att förbättra vår beredskapmot sabotageaktioner, vilket också stärker invasionsförsvaret. Även en utökningav antalet minröjningsfartyg, vilka är en viktig resurs i ubåtsskyddet, medförenligt min mening en förstärkning av invasionsförsvarseffekten. Som följd av vad som anförts om syftet förordar föredragandestatsrådet därefter följande inriktning av de ubåtsskyddsförstärkandeåtgärderna: - Insatserna förunderrättelsetjänst riktad mot främmande undervattensverksamhet förstärks. - Den inleddautbyggnaden av den fasta bevakningen av våra viktigaste basområdenforceras. Den fasta bevakningen av inloppen mot byggs ut.Möjligheterna att ingripa vid kränkningar i anslut- FöU 1987/88:13 ning tilldessa områden förbättras. - Den rörliga övervakningen kompletteras med materielför lokalisering och vapen för grunda vatten. - En utökning av antalet minröjningsfartyg med enenhet för att bl.a. öka uthålligheten till sjöss. - Resurserna för drift och underhåll förstärks så attfartyg och vissa förband i land kan vara bemannade i ökad utsträckning. Medhänvisning till försvarsbeslut understryker föredragande statsrådetdessutom vikten av att också , som från är enegen civil myndighet inom försvarsdepartementets ansvarsområde, kan medverka iubåtsskyddet genom samverkan med bl.a. marinen i samband medundervattenskränkningar. Han anser att det bör ankomma på myndigheterna attnärmare reglera formerna för denna samverkan. uppger att han beräknat kostnaderna för de i propositionenföreslagit åtgärderna till 700 milj. kr. i prisläget underperioden /89-1991/92, varav 178 milj. kr. erfordras under budgetåret1988/89. Med hänsyn bl.a. till de obalanser som skulle uppstå till följd av enomplanering inom den militära ramen för att finansiera åtgärderna förordar hanatt planeringsramen för nämnda period resp. för kommande budgetår får räknasupp med dessa belopp. Programplaneringenför perioden /90-1991/92 skall därmed i enlighet med regeringens förslaggenomföras med följande planeringsramar som grund (milj. kr. i pris-, löne- ochväxelkursläge ). Budgetår 1989/90 1990/91 1991/92 1989/90-1991/92 Totah 26 596 26 734 26 887 80 217 Därav för 239,7 237,7 237,7 715,1 anger därefter konsekvenserna av ovannämnda förslag i fråga ommedelsbehov och beställningsbemyndiganden för olika ändamål. redovisar avslutningsvis överbefälhavarens förslag avseende enskärpning av reglerna för fredstida ingripande mot undervattenskränkningar,m.m. samt avseende personalmässig förstärkning av de rustade fartygen och förbanden.Beträffande förslagen som rör en skärpning av den s.k. IKFN-förordningenanmäler han, med hänvisning till frågans betydelse och allmänna intresse, atthan ser positivt på en regeländring i princip enligt överbefälhavarens förslagnär det gäller ingripanden på svenskt inre vatten. Av den sammanfattning avöverbefälhavarens utredning om ubåtsskydd som biläggs propositionen framgår attöverbefälhavarens förslag härvid är att strävan börvara att en kränkande ubåt med insats av alla vapen FöU 1987/88:13 förhindrasfortsatt verksamhet och kan identifieras samt att vapeninsatsen i detta syftevid behov får ske med risk att ubåten sänks. Föredragande statsrådet är däremotinte berett att godta den föreslagna regelskärpningen för ingripanden på detsvenska territorialhavet. Frågan om justering av de s.k. baslinjerna kräver,framhåller han, ytterligare överväganden i . Väckta under allmänna motionstiden 1987/88:Fö202av m.fl. (c) såvitt gäller yrkande 8 att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättratrapporteringssystem för ubåtsbevakningen. 1987/88:Fö408av och () såvitt gäller yrkande 4 att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärktubåtsskydd på . 1987/88:Fö423av () vari yrkas att beslutar att själv tainitiativ till en frivillig insamling av pengar för förstärkning av det svenskaubåtsskyddet. 1987/88:Fö430av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förstärkning av försvaret i medett ubåtsskyddsförband. Väckta med anledning av proposition 1987/88:150 1987/88:Föl6av m.fl. (m) vari yrkas 1. att godkänner den inriktning för att förstärka vår förmågaatt upptäcka och ingripa mot undervattenskränkningar som förordas i motionen, 2. att medger att planeringsramen för det militära försvaretför perioden /89-1991/92 som följd härav räknas upp med 1 320 milj. 3. att bemyndigar regeringen att medge att beställningar avmateriel m.m. och utvecklingsarbete för marinförband får läggas ut inom en kostnadsramav ytterligare 1 , 4. att till förslagsanslaget Marinförband: Ledning och förbandsverksamhetför /89 anvisar ytteriigare , 5. att till förslagsanslaget C 2. Marinförband: Anskaffning avmateriel för /89 anvisar ytterligare . 1987/88:Fi30av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkande 23 att avslårregeringens förslag till extra anslag för ubåtsskydd. Utskottet ' FöU 1987/88:13 Utskottet vill inledningsvis, med instämmande ipropositionen, understryka att ubåtsskyddet är och alltfort bör vara ett prioriterat område inom totalförsvarsplaneringen. Såsom redovisas i propositionen har under 1980- talet, mot bakgrund av konstaterade och inrapporterade undervattenskränk ningar och därvid ådagalagda brister i vår ubåtsskyddsförmåga, genom successiva beslut vår förmåga att ingripa mot kränkningarna gradvis för stärkts genom åtgärder som totalt kan kostnadsuppskattas till ca . I olika uttalanden, bl.a. i samband med försvarsbeslut, har ; , . Sverigeofficiellt tillkännagivit en föresats att aldrig acceptera kränkningar av vårt lands gränser och territorium. I planeringssammanhang har uttalats att motverkan mot undervattenskränkningar bör ägnas fortsatt stark uppmärk samhet, att syftet därvid bör vara att höja risken för inträngande enheter så tydligt att ubåtsoperationer inte bedöms möjliga att genomföra utan allvarligakonsekvenser, att vårt ubåtsskydd bör ha förmågan att inom vårt territoriumvidta effektiva åtgärder mot främmande undervattensverksamhet i alla dess ledo.s.v. Föredragande statsrådet slår fast att ubåtskränkningarnarepresenterar ett hot mot det svenska försvarets fredsbevarande förmåga genom att de tyder på förberedelser för militära operationer mot som det niivarande' totalförsvaret har svårt att möta. Han anför vidare att ubåtar t.ex. lämpar sig väl för en dold landsättning av sabotageenheter i en inledning av ett överraskande inlett anfall. Utskottet får i anslutning hårtill understryka att , undervattenskränkningarsom fortsätter trots de ubåtsskyddsförstärkande åtgärder som vidtagits frånsvensk sida och trots gjorda politiska uttalanden utgör en påfrestning påSveriges säkerhetspolitiska trovärdighet, detta oavsett tänkbar teoribildningom kräiikningarnas motiv,, karaktär och . Detta ger en allvarliginnebörd åt vad som föredragande statsrådet, utgående från överbefälhavarensrapport , i propositionen anför om att kränkningarnafortsätter. Föredragande statsrådet konstaterar emellertid samtidigtatt vår förmåga att upptäcka och ingripa mot undervattenskränkningar successivtblir bättre. Mot bakgrund av befintlig kapacitet är det,framhåller' han, naturligt att utvecklingen av ubåtsskyddsförmågan till enbörjan var långsam, men vi kan vänta en påtaglig effekthöjning iinder denärmaste åren till följd av fattade beslut och gjorda satsningar. Utskottet instämmer i vad föredragande statsrådet därefteranför om att , ingen kan säga vilken långsiktig varaktig förmåga somerfordras för att möta undervattenskränkningarna och dennaförmåga kan anses uppnådd. Såsom föredragande statsrådet framhåller behövervidtagna åtgärder successivt ställas mot eventuella framtida kränkningarsomfattning och inriktning och ubåtsskyddsfunktionen fortlöpande avvägas motalla andra angelägna behov i försvarsplaneringsprocessen. Det svenska totalförsvaretmåste utgöra en balanserad helhet. Utskottet biträder sålunda föredragandestatsrådets mening att en grundlig genomgång bör ske av ubåtsskyddet införnästa totalförsvarsbeslut, då erfarenheter bör ha erhållits från det nubeslutade utbyggnadsprogrammet och från eventuella fortsatta kränkningar i och förbeslut om den fortsatta inriktningen. FöU 1987/88:13 Utskottetinstämmer emellertid också i vad som föredragande statsrådet anför om att dekonstaterade fortsatta kränkningarna nu gör det motiverat att vidta vissaåtgärder för att säkerställa och dessutom påskynda den utbyggnad som fastladesi försvarsbeslut. I beslutet tillfördes ubåtsskyddsfunktionen 400milj. utöver vad som fanns inplanerat i den s.k. nivå 1 i överbefälhavarensprogramplan för , vilket innebar att den totala planen förutbyggnadsåtgårder fram t.o.m. /92 omfattade åtgärder för ca 1,3miljarder kronor, varav 900 milj. kr. Nuerforderliga ytterligare satsningar för att stärka ubåtsskyddet görs såledesmot bakgrund av inriktningen försvarsbeslut och vad som därefterredovisats om dels svårigheterna att fullt ut genomföra de åtgärder som däriangavs, dels fortsatta kränkningar av inte fullt klarlagd karaktär ochomfattning. Utskottet anser, med instämmande i propositionen, att det främstasyftet nu bör vara att så snabbt som möjligt öka vår förmåga att klarläggakränkningarnas omfattning, inriktning och ursprung. Utskottet ,, biträder ocksåsynen att ett annat viktigt syfte är att stärka bevakningen och möjligheternaatt ingripa mot kränkningar i anslutning till våra viktigaste basområdenoch längs inloppen mot , med den effekt sådana åtgärder även har förinvasionsförsvaret. Utskottetkonstaterar att den anskaffning av ytterligare ett minröjningsfartyg somföreslås i propositionen tillför ubåtsskyddsfunktionen ytterligare kapacitetatt lokalisera sttllaliggande ubåtar inom ramen för en samordnadubåtsjaktoperation liksom även en utökning av uthålligheten till sjöss,som denna anskaffning är betydelsefull för invasionsförsvaret ochdärtill bidrar till att dämpa sysselsättningsproblemen vid . Utskottetbiträder således den inriktning av de ubåtsskyddsstärkande åtgärderna somföreslås i propositionen liksom de grundläggande syften som anges för dennautöver att säkerställa och påskynda den utbyggnad som, fastlagts i 1987 årsförsvarsbeslut. Utskottetnoterar att propositionen bl.a. förordar att den rörliga övervakningenkompletteras med materiel för lokalisering och vapeninsats på grunda vatten.Vidare betonas, utgående från inriktningen i senaste försvarsbeslut, vikten avden medverkan i totalförsvarets samlade ubåtsskyddsverksamhet somkustbevakningen i dess nya organisatoriska ställning kan lämna i samverkan medbl.a. Utskottet vill, med instämmande i propositionens förslag idessa delar, understryka betydelsen av att de rörliga bevak-, ningsenheternainom marinen ges utrustning av en sådan kvalitet att de utgör effektivakomponenter i ubåtsskyddsverksamheten. Utskottet vill därtill , understrykaden viktiga roll i övervakningen av vårt sjöterritorium som väl , utrustadekustbevakningsenheter kan spela. Utskottet konstaterar att det inom densammanhållna ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets militära del kanfinnas skäl att i ljuset av erfarenheter av den fortsatta verksamhetenåterkomma med förnyade ställningstaganden till lämplig . fördelning föruppnående av största möjliga ändamålsenlighet. Utskottet har dock inget attinvända mot den anslagsfördelning som föreslås. Utskottet har härutöveringet att erinra mot vad föredragande statsrådet i propositionen anför ianslutning till de övriga förslag som överbefälhavaren 1987/88:13 lämnatpå grundval av regeringens uppdrag. Vissa motioner från den allmännamotionstiden berör ubåtsskyddsfrågor. I motton 1987/88:Fö202 (c) yrkas ettriksdagens tillkännagivande angående behovet av ett snabbare och effektivarerapporteringssystem för ubåtsbevakningen. Motionärerna anför att man i enöversyn bör överväga olika åtgärder för ett förbättrat rapporteringssystem ochen bättre insatsberedskap. Vissa av de åtgärder som därvid föreslås beaktasaktualiserar resursbehov, såsom förslagen att skapa utbildning ochersättningsmöjligheter för att förbättra bevakningen bl.a. genom att samarbetamed yrkesfiskare och bofast skärgårdsbefolkning och att tillföra de olikaförsvars- och bevakningsområdena längs kusterna resurser för att följa upprapporterade kränkningar, m.m. Härutöver anför motionärerna att rapporteringenom främmande aktiviteter via larmnumret 90 000 måste vidarebefordrastill berörd myndighet. Utskottetvill för sin del understryka betydelsen av möjligheten för allmänheten attgenom användande av larmnumret 90 000 snabbt kunna inrapportera gjordaiakttagelser till närmast berörd militär myndighet. En förutsättning för attsystemet skall fungera effektivt är självfallet att de rapporter somintelefoneras till larmnumret vidarebefordras av därvarandepersonal. Utskottet instämmer helt i vad som anförs i motionen på denna punkt.Utskottet kan däremot inte tillstyrka att borde göra etttillkännagivande av det slag som föreslås. Det ankommer huvudsakligen påöverbefälhavaren att bedöma hur befintliga personella och materiella resurserinom av fastlagd ekonomisk ram mest ändamålsenligt skall disponerasi de avseenden som behandlas i motionsyrkandet. Motionsyrkandet bör avslås. Imotion 1987/88:Fö408 (c), yrkande 4, anser motionärerna att böruttala sig i enlighet med vad som anförs i motionen om förstärkt ubåtsskydd påvästkusten. Motionärerna framhåller, mot bakgrund av rapporterade incidenter,att det är lika viktigt att ha en bra beredskap mot ubåtskränkningar påvästkusten som på östkusten men menar att genom försvarsbeslutet 1987möjligheterna att satsa resurser på ett förstärkt försvar av västkustenförsämrats. De anser därför att försvar vid fortsattabehandling av försvarsanslagen bör ägnas större intresse och ges utökaderesurser, främst till flottan och kustartilleriet. Utskottetfår med anledning av vad som anförs i detta motionsyrkande anledning attframhålla att de i föreliggande proposition föreslagna, av utskottet biträdda,åtgärderna och resurstillskotten innebär att inriktningen i 1987 årsförsvarsbeslut säkerställs och påskyndas. Planeringsramen för det militäraförsvaret kommer enligt vad som angivits i dét föregående att räknas upp med700 milj. kr. för redovisade ubåtsskyddsförstärkande ändamål. Det ankommerfrämst på överbefälhavaren att med tillärhpning av dennes ansvar för denoperativa verksamheten avgöra hur disponibla resurser bäst skall komma tillanvändning i olika delar av landet. Utskottet anser således att intehar skäl att tillkännage en mening på sätt som yrkas i motionen. Med ovanstående motiveringavstyrker utskottet bifall även till motion 1987/88:Fö430 (m) i vilkenmotionären begär ett tillkännagivande i enlighet FöU 1987/88:13 medmotionens anförande om förstärkning av försvaret i med ettubåtsskyddsförband. 1motion 1987/88:Fö423 (m) yrkar samme motionär att skall besluta attsjälv ta initiativ till en frivillig insamling av pengar för förstärkning avdet svenska ubåtsskyddet. Motionären beklagar att det senaste försvarsbeslutetinte innefattade ett beslut att anslå de resurser som är nödvändiga för atttillföra Marinkommando Norr i den ubätsjaktstyrka, som skulle kunnaskydda för främmande ubåtar. Han framhåller vidare att deallvarliga ubåtsincidenterna uppenbarligen inte föranlettregeringen att ompröva sin negativa inställning till att med skattemedelförstärka det svenska ubåtsskyddet. Han anser därför att , medtidigare frivilliga insamlingar som förebild, bör ta initiativ till enfrivillig insamling av medel för förstärkning av ubåtsskyddet. Utskottethänvisar till sitt i det föregående redovisade ställningstagande tillregeringens förslag till åtgärder för att förstärka ubåtsskyddet och fårdärutöver hänvisa till rådande princip i vår försvarspolitik att riksdagenanslår de medel som den bedömer erforderliga för att vidmakthålla ett försvarsom står i överensstämmelse med våra säkerhetspolitiska mål. Tvåmotioner har väckts med anledning av den i detta betänkande behandladepropositionen. Imotion 1987/88:Fi30 (vpk), som såvitt gäller yrkande 23 överlämnats tillutskottet av finansutskottet, yrkas att avslår regeringens förslagtill extra anslag för ubåtsskydd. Motionärerna anför att om en sådan förstärkningbedöms nödvändig bör marinen och militärledningen i övrigt först redovisa vilkamöjligheter till omprioriteringar och framför allt besparingar som kan görasinom nuvarande redan mycket stora anslagsramar. Motionärerna accepterar däremotden del av regeringens proposition som berör anslag till . Utskottethänvisar till sitt tidigare redovisade ställningstagande med godtagande avregeringens förslag i dess helhet och anser att detta motionsyrkande avriksdagen bör avslås. Moderatasamlingspartiet redovisar i en partimotion, 1987/88:Föl6, en alternativinriktning och en förhöjd ambition jämfört med regeringens förslag. Motionärernaanför inledningsvis att territorium återkommande kränks av främmandeubåtar och att den bristande respekten för våra gränser undergräver vårintegritet och utgör ett hot mot vår säkerhet. De framhåller, med hänvisningtill propositionen i berörd del, att det råder enighet om allvaret isituationen och om behovet av kraftfulla åtgärder för att skydda vårt land ochvårt oberoende.