bet · GB01UbU33 · 1987-12-31 00:00:00 — om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux (prop. 1987/88- 33 1987/88:113delvis) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1987/88:113 () omkompetensinriktad vuxenutbildnirig för psykiskt utvecklingsstörda, särvux,jämte motioner. Regeringen har i proposition 1987/88:113 föreslagit 1. att antar förslag till lag om ändring ivuxenutbildningslagen (1984:1118), 2. att riksdagenantar förslag till lag om ändring i lagen (1986:159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare, 3. att riksdagenantar förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 4. att riksdagenantar förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5. att riksdagenantar förslag till lag om ändring i lagen (1987:1321) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 6. att riksdagenantar förslag till lag om ändring i kungörelsen (1973:1125) om skatteavdragfrån sjukpenning m. m., 7. att riksdagengodkänner vad som i propositionen har förordats i betygsfrågor, 8. att riksdagengodkänner vad som i propositionen har förordats om att särvux i princip skallbedrivas som deltidsstudier, 9. att riksdagengodkänner vad som i propositionen har förordats om timersättning vid särvux, 10. att godkänner vad.som ipropositionen har förordats om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommunför undervisning inom särvux, 11. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om resurstilldelning och statsbidrag till särvux, 12. att godkänner vad som ipropositionen har förordats beträffande omfattningen av särvux budgetåret1988/89, 13. att till förslagsanslagetBidrag till utbildning för vuxna för /89 anvisarytteriigare , 1 1987/88. 14.att tillförslagsanslaget Timersättning vid vissa vuxenut- UbU1987/88:33 bildningar för /89 anvisar ytteriigare I . , Motioner med anledning av proposition 1987/88:113 1987/88:Ub25av m. fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att delta iundervisning i särvux, 2. att beslutar attelever i särvux skall ges möjlighet att delta i undervisning även utanför denegna kommunen i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att godkänner vad imotionen anförts om möjligheten att erhålla betyg. 1987/88:Ub26avLarsWernerm.fi. (vpk)vari yrkas 1. att beslutar att allautvecklingsstörda garanteras rätt till vuxenutbildning, 2. att beslutar attsprvux skall omfatta fullständig grundutbildning motsvarande bådeträningsskolan och grundsärskolan, 3. att till särvux förbitdgetäret 1988/89 anslår 20 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit. 1987/88:Ub27av m. fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att fastställa undervisningsramen för särvux till 100000 fimmar, 2. att beslutar atttimmar ej får föras från komvux/grundvux till särvux, 3. att beslutar attschablontillägget för information, syo, stödundervisning och kurativa insatserfastställes till , 4. att beslutar attbetyg ej skall ges inom särvux, 5. att beslutar att tillBidrag till utbildning för vuxna anvisa . utöver vadregeringen föreslår, 6. att beslutar att tillTimersättning vid.vissa vuxenutbildningar anvisa . utöver vadregeringen föreslår. i987/88:Ub28av ni. (fp) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till utvidgning av särvux i enlighet med vad som i motionen anförts. l987/88:Ub29av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ompersonkretsen, som skall ha tillgång till särvux. Motion från allrnänna motionstiden 1987/88:Ub265 av m. fl. (fp) variyrkas 1. att beslutar om en sådan ändring i skollagen att psykiskt utvecklingsstörda får rättatt fullfölja,en påbörjad yrkesutbildning även UbU 1987/88:33 efter , 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom en permanentning av vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda. Motiveringen återfrnns imotion l987/88:So235. Utbildning för psykiskt utvecklingsstörda barn ochungdornar i särskolan Utbildningför psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar ges i särskolan i enlighetmed bestämmelser i skollagen (1985:1100). En läroplan för särskolanfastställdes av regeringen (Lsä73). En ny läroplan är under utarbetandeinom (). Särskolan har dels en obligatorisk motsvarighettill , dels en frivillig motsvarighet till gymnasiesko/an.Landstingen (motsv.) är huvudmän för särskolan. Statsbidrag till särskolanutgår från ett särskilt anslag på huvudtitel. obligatoriska delen av särskolan ingår grundsärskolan och träningsskolan.Den senare är avsedd för dem som inte kan gå i grutidsär-skolan. Bådegrundsärskolan och träningsskolan indelas i ett treårigt lågstadium, etttreårigt rnellanstadium och ett fyraårigt högstadium. Ämnena i grundsärskolanmotsvarar ämnena i grundskolati. Dessutom finns sinnesträning och ADL-träning(träning för anpassning till dagligt liv) i grundsärskolan. Träningskolansämnen är svenska, matematik, orienteringsämnen, sinnesträning, ADL-träning,praktiskt arbete, gymnasfik och musik. Allaungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är psykisktutvecklingsstörda har rätt att, när skolplikten upphört, få frivillig utbildningi särskolans yrkessärskola upp till och med vårterminen det år eleven fyller 21år, i vissa fall . Denna utbildning bygger pä grundsärskolan ochträningsskolan. Den omfattar yrkesutbildning, yrkesträning eJlerverksamhetsträning. Hittillsvarande utbildning m. rn. Förvuxna psykiskt utvecklingsstörda, som har lämnat särskolan, harförsöksverksamhet med vuxenutbildning bedrivits av landstingen (motsv.) Försöksverksamheten har omfattat undervisning både pågrundsärskole- och träningskolenivå samt ADL-träning. Statligt bidrag haranvisats på huvudtitel. /86 uppgickstatsbidraget till 4,68 milj. kr. Landstingen bidrog till försöksverksamhetenmed drygt 10 milj. kr. Psykisktutvecklingsstörda deltar även i utbildning bedriven av folkhögskolor ochstudieförbund. Enligtlagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklings- UbU 1987/88:33störda m.fl. skall landsfingen (motsv.) svara för daglig verksamhet (inkl.omvårdnad) i dagcenter eller annan sysselsättning för dem över skolåldern, somsaknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. Denna verksamhet omfattar bl.a.habilitering och terapi. Verksamheten bekostas av landsfingen (motsv. utredning om vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda SÖfick regeringens uppdrag att utreda formerna för en reguljärvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda och beräkna kostnaderna fördenna samt tillsammans med föreslå finansiering avverksamheten. SÖtillsatte fillsammans med en arbetsgrupp som den 5 december1986 avgav en rapport angående vuxenutbildning'för psykiskt utvecklingsstörda- Särvux. Arbetsgruppen konstaterade att försöksverksamheten omfattat nästanalla ämnen på grundsärskolans och träningsskolans kursplaner. Viss verksamhetmotsvarade även folkbildning eller habilitering och terapi.Försöksverksamheten nådde /8611,av de vuxna psykisktutvecklingsstörda. Arbetsgruppen föreslog att en reguljär, mera koncentreradoch för varje individ mera omfattande, kompetensinriktad undervisning skulleinföras. Den skulle omfatta undervisning på grundsärskole- ochträningsskolenivä. det som erbjöds inom försöksverksamheten bordeenligt gruppen i fortsättningen ligga inom övriga habiliteringsinsatser, somlandstingen (motsv.) bekostar och ansvarar för. Mot bakgrund av dettaställningstagande uppskattade gruppen att behovet av vuxenutbildning per årskulle motsvara av de utvecklingsstörda. Med tanke på att särvux korrimeratt vara den enda utbildningen av detta slag och pä att det finns ett uppdämtbehov ansåg gruppen att det kommer att bli stor efterfrågan på utbildningen.Gruppen uppskattade att utbildningsbehovet motsvarar 228000 undervisningstimmarper år till en kostnad av 50 milj. kr. Gruppen föreslog vidare att de deltagaresom förlorar inkomst genom deltagande i särvux skulle få timersättning.Kostnaden för detta beräknades till 3,3 milj. kr. SÖredovisade i skrivelse till regeringen att styrelsen ihuvudsak anslöt sig till arbetsgruppens förslag. Enligt SÖ:s mening är detemellertid nödvändigt med en klar målbeskrivning som tydligt skiljer särvuxfrån annan verksamhet. Utgångspunkten bör vara att särvux skall gegrundläggande utbildning motsvarande grundsärskola och träningsskola samt vissyrkesutbildning. SÖ ansåg det inte möjligt att närmare ta ställning tillkostnader och finansiering då denna fråga förutsatte ytterligare beredning isamverkan med framför allt berörda departement samt landstings- ochkommunförbunden. Omfattning m. m. av en reguljärt bedriven särvux fr. o. /89 1proposifion 1987/88:113 föreslår regeringen att försöksverksamheten medvuxenutbildning skall avslutas och att en reguljär särvuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux) skall införas . Sär- UbU 1987/88:33vux skall fylla samma funktion för psykiskt utvecklingsstörda som kommunalvuxenutbildning (komvux) och grundläggande utbildning för vuxna (grundvux)fyller för normalbegåvade. Vuxenutbildningslagen (1984:1118) och läroplanen förkommunal och statlig utbildning för vuxna (Lvux) föreslås i tillämpliga delargälla även för särvux. En komplettering av vuxenutbildningslagen (1984:1118)med bestämmelser om särvux föreslås. Landstingskommunerna föreslås bli huvudmänför särvux. De föreslås kunna överföra detta ansvar på primärkommun om dennamedger det och regeringen lämnar sitt fillstånd. Ipropositionen betonas vuxenutbildningsprofrlen hos särvux. Särvux skall normaltingå i en skolenhet under ledning av en rektor i särskolan, eftersom ingen vuxenutbildningsenhetännu har inrättats i någon landstingskommun. Särvux kan också ingå i sammaenhet som komvux. Ett lokalmässigt samband mellan särvux och annanvuxenutbildning är ofta naturligt och önskvärt. Särvuxskall enligt förslaget vara en kompetensinriktad utbildning som syftar till attge psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att skaffa sig kompetens motsvarandeden som ges i grundsärskolan (1 kap. 3 a § lagförslaget). Isärvux skall för det första få anordnas undervisning för dem av de psykisktutvecklingsstörda som saknar sådana grundläggande färdigheter i ' läsning,skrivning eller räkning som normalt uppnås på grundsärskolans mellanstadium (4a kap. 1 §, stycket, lagförslaget). Denna undervisning avses omfattaläsning, skrivning, räkning och orienterande ämnen. Fördet andra skall undervisning få anordnas i form av fristående kurser på en nivåsom motsvarar grundsärskolans högstadium (4 a kap. 1 §, 2:a stycket,lagförslaget). Sådana kurser bör enligt proposifionen fä anordnas i svenska, svenskasom andraspråk, matematik,' religionskunskap, samhällskunskap, historia,geografi, naturkunskap, engelska och maskinskrivning. Liksomi grundvux och komvux föreslås undervisningen i särvux inte omfattaestetiskpraktiska ämnen såsom musik, teckning, slöjd, hémkun-skap ellergymnastik. Inte heller skall särvux omfatta sinnesträning eller ADL-träning. Förutvecklingsstörda som är kommunikationshandikappade skall särvux också fäomfatta undervisning som syftar till att de skall tillägna sig ett fungerandekommunikafionssätt. Undervisningpä hemspråk avses få förekomma kombinerad med undervisning i svenska somandraspråk. Densom uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att i män av plats fådelta i särvux (4 a kap. 2 § lagförslaget). När en elev som följer denundervisning inom särvux som motsvarar grundsärskolans mellanstadium uppnåttsådana färdigheter i läsning, skrivning och räkning som normalt uppnås pägrundsärskolans mellanstadium skall undervisningen anses slutförd och upphöra.För alla elever i särvux - således både för dem som deltar i undervisningmotsvarande låg- och mellanstadiet i grundsärskolan och för dem som gårfristående kurs motsvarande grundsärskolans högstadium - skall undervisningenupphöra om eleven inte gör tillfredsställande ti /88. För alladeltagare i särvux gäller också att undervisningen alltid UbU 1987/88:33skall upphöra senast efter det antal timmar som regeringen föreskriver (4 akap. 5 § lagförslaget). En motsvarande bestämmelse om maximering avundervisningstiden i grundvux har beslutats av (prop.1987/88:100 bil. 10 s. 178-179, UbU 1987/88:18, rskr. 1987/88:242). Isärvux skall sökande tas emot oberoende av var i landet de är kyrkobokförda.Den utbildningsansvariga landstings- eller primärkommunen behöver dock inte taemot den som inte är kyrkobokförd där om sökanden "mycket väl skulle kunnadelta i samma slags utbildning i särvux som anordnas av hemkommunen ellerhemlandstingskommunen" (3 § 4 a kap. lagförslaget). I propositionen gesett antal exempel på i vilka situationer en sökande bör få delta i utbildningutanför hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Enligtpropositionen är ett av särdragen för annan kompetensinriktad utbildning attvarje individ i princip inte får delta i samma utbildning mer än en gång. Dettaleder enligt propositionen till att utbildning som siktar till att bibehållaredan uppnådda kunskaper och färdigheter inte kan ingå i särvux. Regeringenförordar att reglerna för en ny kompetensinriktad särvux skall träda i kraftden och beräknar omfattningen till 55000 undervisningstimmarbudgetåret 1988/89. SÖskall få i uppdrag att bedöma i viken utsträckning vuxna har behov av enutbildning, som motsvarar yrkessärskolan, samt överväga former, finansieringoch statsbidragskonstruktion för en eventuell motsvarighet för vuxna tillyrkessärskolan. Imotion 1987/88:Ub265 (fp) yrkande 2 - väckt under allmänna motions-fiden -yrkas att vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda skall permanentas. Genomregeringens nu framlagda förslag kommer vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda att inrättas som en reguljär utbildning fr. o. m. den I juli1988. Därmed är önskemålen i motion l987/88:Ub265 om en permanentningfillgodosedda, varför yrkande 2 i motionen bör avslås av . Regeringensförslag till omfattning m. m. av särvux behandlas i fem motioner. Imotion I987/88:Ub25 (m) konstateras att regeringens förslag om särvux innebär en begränsning av rätten att delta jämfört med försöksverksamhe ten. Kravet på en läroplan för undervisningen är enligt motionärerna ett lämpligt sätt att definiera vilken undervisning som kan förekomma. Motio närerna anser att det är av intresse att det skapas möjlighet till återkom mande utbildning inom särvux. Denna fråga bör övervägas vidare. Detta bör dock ske under förutsättning att oklar gränsdragning mot landstingens habilitering samt mot folkbildningsverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund tas upp fill behandling och att även denna verksamhet definieras (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att de studerande bör få välja skola själva och inte vara bundna till hemlandstingskommunen eller hemkommunen (yrkande 2). Motionärerna kan inte acceptera att psykiskt utvecklingsstörda, som kanske har svårt att själva redovisa sina skäl även ' när dessa är starka, skallförvägras rätten att få välja utbildningsort. Enligtmotion 1987/88:Ub28 (fp) bör regeringens förslag betraktas som UbU 1987/88:33ett provisorium. som antar förslaget bör hosregeringen begära ett nytt förslag som innebär att särvux utvidgas till attäven avse undervisning som ligger pä träningsskolenivä. Även sådan undervisningbör enligt motionärerna kunna vara kompetensinriktad trots att det i dessasammanhang oftast är möjligt att ge mycket begränsad intellektuell träningtill eleverna. Träningen kan likafullt utvidga de utvecklingsstördasmöjligheter att leva ett mer aktivt och självständigt liv. Motionärerna anserdet vidare oacceptabelt att de utvecklingsstörda i princip inte bör få delta isamma utbildning mer än en gång. Mot bakgrund av att samhället snabbt förändrasoch av att de utvecklingsstörda mognar sent och har dåligt minneborde de få gå om en utbildning för att repetera eller bättra på sinakunskaper. Mofionärerna anser vidare att det är orimligt att ställa sådanaprestationskrav på de utvecklingsstörda som den föreslagna begränsningen avstudietiden kommer att innebära. Motionärerna uppskattar utbildningsbehovettill efter det att undervisningen och rätten attdelta utvidgats på det sätt som förordas i motionen. Imotion l987/88:Ub27 (c) ifrågasätts regeringens dimensioneringsförslag.Motionärerna erinrar om att SÖ:s förslag innebar en omfattning av särvux pä228000 undervisningsfimmar. Regeringens förslag är mot denna bakgrundotillräckligt. Eftersom psykiskt utvecklingsstörda är en prioriterad gruppanser motionärerna att det föreligger en risk att behovet av särvux kommer attmedföra att timmar behöver föras frän grundvux och komvux till särvux. Därförföreslås i mofionen att omfattningen av särvux /89 skall varalOOOOO undervisningstimmar (yrkande 1). Allautvecklingsstörda bör enligt motion 1987/88:Ub26 (vpk) yrkande I . garanterasrätt till vuxenutbildning. Enligt motionens yrkande 2 bör beslutaatt särvux skall omfatta undervisning som ligger på grundsärskole- och träningsskolenivä.Motionärerna anser att de psykiskt utvecklingsstörda inte bara skall kunna fäsådan kompetensinriktad undervisning som ger dem behörighet till fortsattastudier eller yrkesverksamhet. Vuxenutbildningen för dem skall kunna ges päolika nivåer med specialutbildade lärare och även vara kompetensinriktad i denmeningen att den höjer individernas förmåga till självständigt liv. De skallockså ha rätt till återkommande undervisning för att kunna behålla sina gamlakunskaper vilka är en förutsättning för inhämtande av nya kunskaper. I motionenförordas att 20 milj.kr. utöver regeringens förslag skall anvisas, vilketmedger en större undervisningsvolym än vad som förordas i propositionen(yrkande 3 delvis). Imotion 1987/88 :Ub29 (s) yrkas att kretsen av berätfigade fill undervisning isärvux bör vidgas dels till dem som behöver undervisning pä träningsskolenivä,dels till dem som redan genomgått undervisning av det slag . som ges inomsärvux. Man kan inte ställa samma sorts krav på utvecklingsstörda i vad gällerprestafioner och studietid som på normalbegåvade. Utskottethar ingående övervägt ett antal frågor som rör den föreslagna avgränsningen av utbildningen inom särvux. Utskottet har därvid funnit att den föreslagna kompetensinriktade - och för varje deltagare mera 1 omfattande -undervisningen pä grundsärskolenivå som föreslås i proposi- UbU 1987/88:33fionen fyller ett stort behov bland dem som i barndomen eller ungdomen intehade tillgäng till grundsärskola eller av olika skäl inte genomgick ellerfullföljde utbildning inom grundsärskolan. Detta gäller bl.a. denfi som redanär ute pä arbetsmarknaden och som behöver komplettera sina kunskaper för att ifortsättningen kunna hävda sig där. Samhället förändras allt snabbare och ökadekunskaper krävs inom mänga områden. Det gäller också dem som vid vuxen åldermognat och funnit att de vill skaffa sig nya kunskaper för att söka sig ut påarbetsmarknaden eller vidareutbilda sig. Särvux på denna nivå har också storbetydelse för att ge psykiskt utvecklingsstörda ökad insikt och delaktighet isamhället i övrigt. En viktig del av förslaget i propositionen är också attsärvux skall få omfatta undervisning som syftar till att utvecklingsstörda somär kommunikationshandikappade skall tillägna sig ett fungerandekommunikationssätt. Dådet gäller frågan om de studerandes möjlighet att välja skola har utskottetnoterat att föredragande statsrådet särskilt poängterar att huvudregeln skallvara att det är den studerande själv som skall bestämma var studierna skallbedrivas. Det finns många faktorer som kan medverka till att en studerandeönskar välja en utbildningsort utanfördet egna eller den egnakommunen. Det kan, som påpekas i proposifionen, vara praktiska avgöranden somgäller kommunikationer, studiedag eller tidpunkt för studierna. Detkan också vara viktigt att få studera pä den ort där man arbetar. Denstuderande kan även vilja studera fillsammans med någon kamrat, där kamratenär bosatt. Denna sistnämnda faktor kan vara mycket betydelsefull. Det finnsgivetvis många andra fullgoda skäl för att välja en annan utbildningsort. 'Utskottet förutsätter att utbildningshuvudmännen har en mycket generösinställning till de studerandes önskemål när det gäller val av skola ochutbildningsort för att underlätta för dem att påbörja och genomföra studier isärvux. Utskottet anser emellertid att det inte bör införas en ovillkorlig rättatt alltid få välja utbildningsort, då detta skulle kunna försvårautbildningshuvudmännens planering och eventuellt även möjligheterna att anordnaviss utbildning i särvux. Utskottet anser således att bör avslåyrkande 2 i motion 1987/88:Ub25. Utskottet förutsätter därvid att SÖ iuppföljningsarbetet beträffande särvux i dess nya, reguljära form ävenuppmärksammar om det uppstår problem i fråga om dé studerandes önskemål omutbildningsort ' och att SÖ kommer med de förslag till förändringar av reglernasom kan komma att bedömas vara nödvändiga. Dådet gäller den i mofionerna föreslagna utvidgningen av särvux till att avseäven undervisning som motsvarar träningsskolan har utskottet funnit ett antalavgränsningsfrågor där det inte nu finns undertag för ett klartställningstagande av . Utskottet anser därför att bör begäraatt vissa oklara frågor om verksamhetsansvar och kostnadsansvar när det gällervuxna psykiskt utvecklingsstördas utbildning m.m. blir föremålför ytterligareöverväganden. Utskottetföreslår att med anledning äv motionerna 1987/88:Ub25 yrkande I,l987/88:Ub28 och 1987/88:Ub29 samt med avslag på motionerna 1987/88:Ub27yrkande 1 delvis och 1987/88:Ub26 yrkande- na 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna att en utredning bör UbU 1987/88:33 påbörjas snarast.I utredningsarbetet bör deha företrädare för , utbildnings- ochsocialdepertementen. Iutredningsarbetet bör även företrädare för och medverka.Under arbetet bör även synpunkter inhämtas från berörda personal-, föräldra-och elevorganisationer. Utredningsarbetetbör avse definitioner och avgränsningsfrågor när det gäller utbildning därutbildningsmyndigheter bör ha ett ansvar och annan verksamhet för vuxnapsykiskt utvecklingsstörda där sociala myndigheter, folkbildningsorganisationerm.fl. har ett ansvar. Arbetet bör även avse avgränsningen av statenskostnadsansvar för utbildningen. Denförsta uppgiften för utredningen gäller på vilket sätt utbildning påträningsskolenivä kan ingå i särvux. Detär viktigt att definiera innehållet i och bestämma avgränsningen mellan olikaformer av kompetensinriktad utbildning å ena sidan och sådan träning,habilitering och terapi å andra sidan som bör ingå i de särskilda omsorgerna ompsykiskt utvecklingsstörda. Sompåpekas i motion 1987/88:Ub25 är en annan viktig fråga avgränsningen mellankompetensinriktad utbildning och folkbildning inom folkhögskola ochstudieförbund. Även denna fråga bör utredningen belysa och överväga. Ipropositionen anmäls att SÖ avses få i uppdrag att utreda i vad mån det finnsett behov av att inom särvux anordna utbildning motsvarande den som ges iyrkessärskolan och hur en sådan skulle kunna utformas och finansieras.Utskottet anser att även denna fråga bör behandlas inom utredningen eftersomdet även här finns oklarheter beträffande avgränsningen mellan utbildning,träning och omsorgsverksamhet. Utredningenbör vidare beräkna hur stort behovet är av olika sorters utbildningsverksamhetoch kostnaderna för dessa. Förstsedan dessa frågor klarlagts kan ställning tas fill frågan om vilkautbildningsverksamheter utöver de som innefattas i förslaget i proposifionen som bör ingå i särvux, vad som bör höra fill folkbildningen och vad som börhöra till de särskilda omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda. I dessaställningstaganden bör också ingå frågan om statens kostnadsansvar. Det börockså övervägas i vad mån landsfingen bör bidra till kostnaderna för en särvuxsom utvidgas till att avse även utbildning på träningsskolenivä. Imotionerna har betonats att psykiskt utvecklingsstörda ofta behöver repetera tidigare inhämtade kunskaper, innan de kan gå vidare och med dessa kunskaper som grund inhämta nya kunskaper.