bet · GB01LU8 · 1987-12-31 00:00:00 — om lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser 1 betänkandet behandlas en motion i vilken framförsönskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser. Utskottet avstyrker bifall fill motionen med hänvisningfill pågående utredningsarbete. Motion 1986/87:L204 av m. fl. (s) variyrkas aff hos regeringen begär att en heltäckande civilräftsligreglering av stiffelseinsti-tutet tillskapas. Man brukar skilja mellan självständiga och osjälvständigastiftelser. En självständig stiftelse anses komma till genom att egendom ställsunder särskild förvaltning för atf såsom självständig förmögenhet forfvarandetjäna visst ändamål. Sedan förvaltare för sfiftelsen, vanligen en styrelse, harutsetts anses stiftelsen vara en juridisk person som kan förvärva rättigheteroch ikläda sig skyldigheter. Något erkännande av myndighet eller registreringbehövs infe. En osjälvständig stiftelse uppkommer genom aft eft existeranderättssubjekt - ofta en statlig eller myndighet - tillförs medel somskall bilda en fond och användas för visst, av stiftaren angivet ändamål. är inte juridisk person. Stiftelser kan tjäna många olika ändamål. Tillstiftelserna hör i första hand den stora grupp av stiftelser, tidigare kallade"fromma stiftelser", som uppkommit främst genom donationer avenskilda för allmännyttiga ändamål såsom understöd av fattiga, barnavård ochsjukvård, undervisning och vetenskaplig forskning m. m. Många av dessastiftelser har mycket begränsade fillgångar medan ett mindre antal harbetydande förmögenheter. Förvaltningen är ibland fristående och i andra fallanförtrodd komniuner, sjukvårdsinrättningar, utbildningsanstalter ellerliknande. Vidare finns eff stort antal pensions- och personalstiftelser.Stiftelseformen har även kommit tillanvändning för ekonomisk verksamhet avolika slag. Ett exempel härpå är den grupp av samhällsägda företag som harstiftelsen som moderföretag. 1 1987/88. Det finns ett stort antal huvudsakligen kommunalastiftelser, som har till LU 1987/88:8 ändamål att förvärva fastigheter ochtomträtter för uppförande och förvaltning av bostadshus m. m. Även annanverksamhet bedrivs av kommunala och andra allmänna stiftelser. Stiftelseformenanvänds också för verksamhet som staten bedriver i samarbete med enskilda, t.ex. Stiftelsen som tillgodoser forskningsändamål och behov avekonomiskt stöd till näringslivet i de nordligaste länen. Inomregionalpolifiken bedrivs stafiig stödverksamhet dessutom genom StiftelsenIndustricentra och de regionala utvecklingsfonderna. Inom försvars- ochutbildningsområdena samt på det fackliga området förekommer likaledes i inteobetydlig omfattning statlig och verksamhet resp. i enskild regi anordnadallmännyttig verksamhet i stiftelseform. Slutligen finns ett antal stiftelsersom på olika sätt är knutna till företag inom det enskilda näringslivet ochvars förmögenhefer stundom uppgår till mycket stora belopp. Någon särskild civilrättslig lagstiftning om stiftelserfinns inte. Stiftelsernas förhållanden är emellerttd i vissa avseendenreglerade i lagstiftningen. Enligt lagen (1929:116) om fillsyn över sfiftelser(tillsynslagen) skall stiftelser i princip anmälas till länsstyrelsen.Undantagna från anmälningsskyldighet -och därmed från tillsyn - är stiftelsersom genom anknytning till staten eller särskilda institutioner antas varaförvaltade på ett betryggande sätt. Undantagna är även stiftelser som har avregeringen fastställda stadgar och enligt dem står under särskilt anordnadfillsyn, sfiftelser som är anförtrodda åt ideella föreningar och andra samfundsamt sfipendiestiftelser vid enskilda undervisningsanstalter. k. familjestiftelser, dvs. stiftelser till förmån för medlemmar av visssläkt eller vissa släkter, samt sfiftelser vars förmögenhet infe översfiger . Slutligen undantas sfiftelser som enligt regeringens förordnande ellerstiftarens föreskrift inte skall vara underkastade tillsyn enligtfillsynslagen. Alla anmälningsskyldiga stiftelser omfattas infe avfillsyn enligt fillsynslagen. Tillsyn är föreskriven endast för sådanastiftelser som främjar eff allmännyttigt ändamål. kan besluta attallmännyttig stiftelse inte skall stå under tillsyn. Tillsynen innebär en övervakning av att stiftelsensförvaltning sköts i enlighet med lagen och de föreskrifter som gäller förvederbörande sfiftelse. Som underlag för granskning skallstiftelsens styrelse till insända en ekonomiskredovisning. Om stiftelsens styrelse har fattat beslut som strider moflag eller för styrelsen gällande föreskrifter, får förbjudaverksfällighef av beslutet eller, om verkställighet redan har skett, föreläggastyrelsen att vidta rättelse. Även i övrigt får föreläggastyrelsen att fullgöra sina åligganden. Föreläggande och förbud kan i vissafall förenas med vite. får vidare förordna om skadeståndstalanmot styrelseledamot eller, vid vanvård av stiftelsens angelägenheter, omanordnande av annan förvaltning. Stiftelser är i princip skattskyldiga för både inkomst ochförmögenhet. Sfiftelse som har till huvudsaklig uppgift aft främja vård ochuppfostran av barn eller lämna understöd för beredande av undervisning ellerutbildning eller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främjavetenskaplig forskningär dock skaftskyldig endast för inkomst och förmögenhet som avser LU1987/88: fastighet och rörelse enligt 53 § 1 mom. e) kommunalskaftelagen (1928:370),7 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och 6 § lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt. En förutsättning för skaftebefrielse är aftstiftelsen inte har till ändamål aff gynna en viss eller vissa familjer eller Vidare krävs att i genomsnitt eller mer av stiftelsensinkomster räknat av används för Ändamålet med en stiftelse bestäms av stiftelseurkunden,dvs. den handling varigenom stiftelsen eller fonden inrättats. Ombestämmelserna i sfiffelseurkunden inte länge kan uppfyllas därför affförhållandena ändrats eller bestämmelserna blivit uppenbart onyttiga elleruppenbart stridande mot utfärdarens avsikter eller om det annars föreliggersärskilda skäl, kan bestämmelserna ändras eller upphävas enligtpermufationslagen (1972:205). Avser permufafion ändring av ändamålet med enstiftelse eller fond skall det nya ändamålet motsvara det ursprungliga så närasom möjligt. Ärenden om permufafion handläggs av fideikommissnämnden när defgäller fideikommiss och i övrigt av kammarkollegiet. När det är fråga omstiftelser med betydande fillgångar eller ärenden av särskild vikt från allmänsynpunkt prövas dock frågan av regeringen. Från permufationslagen är undantagnavissa personal- och pensionsstiftelser. I motion L204 framhålls inledningsvis atf def finns effmycket stort antal stiftelser i som fillsammans förvalfar stora värden.Stiftelserna är ofta undantagna från all offentlig insyn och befriade frånskattskyldighet. Motionärerna anför flera exempel på stiftelser som harbetydande tillgångar och stort inflytande över näringslivet. Enligtmofionärerna är dagens lagstiftning på området otidsenlig och inrymmer storaorättvisor. En total översyn av hela lagstiftningen måste därför utanytterligare dröjsmål komma fill stånd. Frågan om översyn av lagstiftningen om stiftelser harbehandlats av vid 1983/84, 1984/85 och 1985/riksmöten medanledning av mofioner (LU 1983/84:14, 1984/85:19 och 1985/86:21). Mofionernahar avslagits av på hemsfällan av utskottet. I betänkandet LU1985/86:21 framhöll utskottet atf def var angeläget aff en tidsenliglagstiftning på området kom till stånd. Utskottet hänvisade fill def arbete sompågick inom jusfifiedeparfementet som, enligt vad utskottet hade inhämtat, dåvar inriktat på att en departementspromemoria rörande sfiftelselagsfiffningenskulle framläggas och underströk vikten av atf dennatidsplan följdes. Något särskilt fillkännagivande i saken från sidaansåg utskottet infe då vara erforderligt. Utredningsarbete LUi987/88:8 (Ju 1975:01) tillkallades påriksdagens begäran med uppdrag aff företa en översyn av lagstiftningen omstiftelser. En viktig fråga som utredningen enligt direktiven skulle taställning till var om stiftelse skall tillåtas för varjehandaändamål. Om stiffelseinstitutef begränsas borde utredningen pröva om samhälletkan delta i vissa stiftelsers förvaltning. I samband härmed skulle också prövashur förvaltningen skall vara ordnad och om nuvarande regler beträffandeminimikrav om stadgarnas innehåll är tillfredsställande. Andra frågor somskulle behandlas av utredningen var bokföringsplikf och revision, möjligheterfill skadeståndstalan mot styrelseledamot i sfiftelse samt behovet avbestämmelser om likvidation eller fusion. Efter beslut av regeringen upphördeutredningen med sitt arbete 1983 ochöverlämnade därvid som resultat av arbetet ett antal promemorior. Härefter har sfiftelselagsfiffningen varit föremål föröversyn inom jusfifiedepartementet. Detta arbete har resulterat i en heltnyligen framlagd departementspromemoria (Ds Ju 1987:14) Stiftelser. Ipromemorian läggs fram förslag fill en lag om stiftelser. De civilrättsliga reglerna i förslaget innehåller engrundläggande definition av begreppet stiftelse, vilken bygger påsfiftelsebegreppef i den tidigare nämnda tillsynslagen. Vidare föreslåsbestämmelser om förvaltningen av en sfiftelse, vilka innebär bl. a. atf defhuvudsakliga ansvaret för förvaltningen åvilar stiftelsens styrelse ellerförvaltare. I promemorian tas inte ställning frågan om enstiftelse skall kunna utöva näringsverksamhet. För aff ge en bild av hurregelsystemet skulle te sig, om stiftelser anses böra ha en sådan rätt,innehåller promemorian emellerfid förslag till regler för stiftelse som utövarsådan verksamhet. Enligt dessa regler skall en stiftelse som utövarnäringsverksamhet vara bokföringsskyldig, skyldig att upprätta offentligårsredovisning och skyldig aft ha en kvalificerad revisor. För andra sfiftelserskall i huvudsak gälla samma regler, om stiftelsen har tillgångar överstigande300 . eller är moderstiftelse i en koncern. Promemorians lagförslag innehåller också bestämmelser omändring av föreskrifterna i ett stiftelseförordnande. Bestämmelserna innebäraft def nu gällande kravet på tillstånd i vissa fall ersätts av en anmälan tilltillsynsmyndigheten. De föreslagna reglerna om den offentliga tillsynen överstiftelser innebär den nyheten aft i princip alla stiftelser skall vararegistrerade hos och stå under dess tillsyn. Endast stiftelsersom utövar näringsverksamhet, är moderstiftelse eller som har fillgångaröverstigände . skall emellertid stå under en mera kontinuerligfillsyn. Remissbehandlingen av promemorian beräknas vara avslutadunder . Utskottet LU 1987/88:8 I betänkandet behandlar utskottet en motion omlagstiftningsåtgärder beträffande sfiftelser. Några särskilda lagregler av civilräftslig natur om stiftelserfinns inte. Däremot finns en viss offenfiig kontroll över stiftelser enligtlagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. Enligt denna lag skall stiftelsermed vissa undantag anmälas till , och anmälningsskyldigastiftelser är underkastade tillsyn om de främjar eftallmännyttigt ändamål. Allmännyttiga stiftelser är under vissa förutsättningarbefriade från inkomst- och förmögenhetsskatt. I mofion L204 framhålls att def finns ett mycket stortantal stiftelser i som tillsammans förvaltar stora värden. Vidareframhålls aft stiftelserna ofta är undantagna från offentlig insyn.Motionärerna anser aft dagens lagstiftning på området är otidsenlig och atf en totalöversyn av hela lagstiftningen bör komma till stånd utan dröjsmål. I mofionenyrkas atf hos regeringen skall begära atf en heltäckandecivilräftslig reglering av stiftelseinstitufef tillskapas. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s. 4) har inomjustitiedepartementet upprättats en departementspromemoria (Ds Ju1987:14) Stiftelser vari bl. a. föreslås en omfattande civilräftslig regleringav stiftelser samt bestämmelser som stärker och effektiviserar samhälletskontroll över stiftelseväsendet. Remissbehandlingen av promemorians förslagavses bli avslutad . Mot bakgrund av vad tidigare uttalat om behovetav lagstiftning beträffande stiftelser (se senast LU 1985/86:21) utgårutskottet från att en proposition på grundval av förslaget i promemorian och desynpunkter som framkommit vid remissbehandlingen möjligt kommer attföreläggas . Med hänsyn härtill är något särskilt uttalande frånriksdagens sida i enlighet med motionärens önskemål inte erforderligt. Motionenavstyrks därför av utskottet. attriksdagen avslår mofion 1986/87:L204. Närvarande; (), (), (). (), (), (), (), (), (), BengtHarding (), (), (), (), () och ().