bet · GB01BoU2 · 1987-12-31 00:00:00 — om regler för byggande I betänkandet behandlas dels tre motioner om radon ibostäder, dels nio motioner som tar upp regler om byggande i övrigt. Samtligamotioner avstyrks av utskottet, i flertalet fall med hänvisning till redangenomförda åtgärder eller till pågående arbete. Till betänkandet har fogats trereservationer och tre särskilda yttranden. 1986/87:Bo220 av och (vpk)vari yrkas att hos regeringen hemställer om föreskrifter för att mötamarkradon-faran i nybebyggelse. 1986/87:Bo232 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om kravpå rökgångar i nybyggnationer och vid genomgripande reparafioner. 1986/87:Bo236 av och ()vari yrkas att hos regeringen begår att en allmän översyn skergällande information om radon i bostäder och åtgärder för att minskaradondotterhalten. 1986/87:Bo240 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande en ny utformning av bostadspolitiken (i betänkandet behandlasmotionen i vad avser minskade byggnormer m.m.; övriga delar av motionen harbehandlats i tidigare betänkanden). Motiveringenåterfinns i motion 1986/87:A463. 1986/87:Bo257 av m.fl. (c), vari yrkas 11. att hos regeringen begär förslag om bidragför att sanera bostäder från radon i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87:Bo408 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hyresgästinflytande, boendeservice, boendemiljö,bostadsbyggande m.m. (i betänkandet behandlas motionsyrkandet i vad avserboendemiljön m.m.; övriga delar av motionsyrkandet har behandlats i tidigarebetänkanden). 1 1987/88. 1986/87:Bo418av m.fl. (s) vari yrkas att som sin BoU 1987/88:2mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om extraordinäraunderhållsåtgärder inom bostadsförvaltningen. 1986/87:Bo421 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att regeringen utformar förändrade regler förtrafikhinder och för hinder i bostadsområden så, att ambulans- och andrautryckningsfordon inte uppehålls i sin yrkesutövning. 1986/87:Bo423 av () vari yrkas 4. att beslutar att avveckla statens planverkoch dess normer, med undantag av dem som reglerar enkla tekniska funktionskravoch grundläggande säkerhetsnormer (i betänkandet behandlas motionsyrkandet ivad avser normer m.m.; motionsyrkandet i övrigt har behandlats i ett tidigarebetänkande). 1986/87: Bo504 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att utredning om allergifrågorsärskilt beaktar ventilationens betydelse och att en utvidgad utredningrepresenterande energi-, miljö- och sakkunniga får iuppdrag att framlägga förslag fill åtgärder för att förbättraventilafionen i husbeståndet i enlighet med mofionens konstateranden. 1986/87:Bo515 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om ett förbud mot nyinstallation av direktverkande eluppvärmning ipermanentbostäder. Motiveringen återfinns i motion 1986/87:N535. 1986/87:Bo519 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om normer för inbrottsskydd. Utskottet anordnade ett sammanträde omradon i bostäder. I sammanträdet deltog tjänstemän från ,miljö- och , , , planverket,sirålskyddsinstitutet och kommun. 2 Uppgifter i anslutning till motionerna m.m. 2.1 Radon i bostäder En del grundämnen är radioaktiva. Det innebär att de utanyttre påverkan sönderfaller under utsändande av joniserande strålning, såsomt.ex. alfa- och gammastrålning, för att nå ett stabilt tillstånd.Radioaktivitet är sålunda egenskapen hos vissa ämnen att spontant utsändajoniserande strålning. Med aktiviteten hos ett radioaktivt ämne avses antaletsönderfall per tidsenhet. Den i detta sammanhang använda enheten härför ärbecquerel (Bq). En Bq motsvarar ett sönderfall . Radon är en radioakfiv ädelgas som bildas vid sönderfallav det radioaktiva grundämnet radium. Radon finns normalt i luften. Denna gasår dock inte stabilutan sönderfaller i sin tur i dotterprodukter - radondöttrar. De BoU1987/88:2 likaledesradioaktiva radondöttrarna är fasta ämnen som lätt binds vid damm och andrapartiklar i luften. Det är dessa produkter som orsakar den största hälsoriskenvid höga radonhalter. 1 lungor och luftrör, som är känsliga för alfastrålning,ger de upphov till höga stråldoser och därigenom en ökad risk Såväl radon som radondöttrar är omöjliga att förnimma medvåra sinnen. Det behövs därför särskilda mätningar för att avgöraradondotterhalten i luften i den enskilda bostaden. Koncentrationen eller halten av radon och radondöttrar iluft brukar anges i Bq/m'. Enligt regler är gränsvärdet förradondotterhalten i befintlig bebyggelse /m. Vid högre nivåer föreliggersanitär olägenhet enligt hälsoskyddslagsfiftningen, och det åligger härvidfastighetsägaren att sänka halten under denna nivå. Enligt Svensk byggnorm (SBN 1980) är gällandegränsvärden för radondotterhalten i nya byggnader /m. Om detta värdeöverskrids kan högre värden godtas, om särskilda skäl föreligger, dock högst400 Bq/m''. För nya byggnader finns också gränsvärdet 50 p R/h(mikroröntgen/timme) för gammastrålningsnivån. Vid ombyggnad är den högsta tillåtna radondottérhalten 200Bq/m, men även i detta fall kan värden upp till /m''' godtas om särskildaskäl föreligger. 2.1.2 Faktorer som påverkar radonhalten i bostäder Strålning i byggnader utgörs främst av gammastrålning frånmark och byggnadsmaterial av sten som innehåller de radioaktiva ämnena radium,kahum och torium samt av alfastrålning från ädelgasen radon och från deradondöttrar som bildas när radon sönderfaller. Halveringsfiden för radium ärså lång att strålningen kan betraktas som under byggnadens livslängd. Det radon som finns i våra bostäder kommer fill störstadelen från marken, men även från byggmaterial som innehåller t.ex. sten ellerlera. I vissa områden kan dessutom vatten från djupborrade brunnar bidra fillradonhalten inomhus. En bidragande orsak fill höga radondotterhalter inomhusär olämpligt anordnad venfilation - detta oavsett varifrån radonet kommer. De högsta radondotterhalterna inomhus orsakas avmarkradon, som sugs in i bostäderna. Omkring hälften av landets kommuner hargenomfört undersökningar för att få en översikt över markradonförhållandena.Med utgångspunkt häri och med hjälp av geologisk expertis har avlandets yta beräknats utgöras av högradonmark, av normalradonmark och 20 %av lågradonmark. De olika marktyperna år fördelade över hela landet, vilketbetyder att det inom så gott som alla kommuner torde finnas såväl normal- somhög- och lågriskområden. Högriskmark förekommer där man har alunskiffer ochsärskilt radioakfiva graniter. Dessutom utgör grusåsar, som finns i praktiskttaget hela landet, högriskmark. är den enda kommun som med storsannolikhet består av endast lågriskområden. 2.1.3 Förekomstenav radon i bostadsbeståndet BoU1987/88:2 Enligt en landsomfattande urvalsundersökning från åren1980 till 1982 kan radondotterhalten 1975 beräknasfördela sig enligt följande: - hälften avbostäderna har nivåer mindre än 30Bq/m - genomsnittsnivånuppgår till 50Bq/m - avbostäderna har nivåer högre än 100Bq/m-' - avbostäderna har nivåer högre än 400Bq/m-* I extrema fall har mycket höga halter (20 /m') uppmätts i svenska , och har betydande radonproblemjämfört med andra länder i vilka en genomsnittsnivå om 12-15 Bq/m''kan beräknas. Det kan beräknas att ca 40 000 befintliga bostäder iSverige har högre nivåer än /m"*. Av dessa har kommunerna spårat ca5 400 bostäder genom 50 000 mätningar. 2.1.4 Beaktande av radonfaran vid planläggning ochbyggande Enligt (PBL) skall mark för att fåanvändas för bebyggelse vara från allmän synpunkt lämplig för ändamålet.Lämplighetsbedömningen härav skall ske vid planläggningen'eller vidbygglovsprövningen (1 kap. 6 §). När det gäller hänsynstagande fill radonrisken vidplanläggning gäller i korthet följande. På den planlagda marken skall hus och tomtmark kunnautföras med sådant byggnadstekniskt skydd mot markradon och markstrålning attfillräckligt strålskydd erhålls och att kravet på en radondotterhalt på högst70 Bq/m-' i inomhusluften kan uppfyllas. skall beaktas att byggkostnadernaökar med avseende på hur pass omfattande skyddsåtgärder som ' erfordras på denaktuella marken. De strålningsbefingade faktorer som i övrigt bör beaktas ärdels risken för att husen inte utförs tillräckligt radonsäkra, delsbefolkningens reaktion inför bebyggelse på mark som kan ge förhöjd radonriskeller förhöjd exponering för gamrnastrålning. 1 planen kan markradonföihållandena redovisas med iprincip samma noggrannhet som vid bygglovsprövningen. I detta fall behöver inteytterligare undersökningar göras vid denna prövning. Vid bygglovsprövningen skall beaktas att byggnader enligtPBL (3 kap. 5 §) bl.a. skall ge möjlighet fill god hygien och etttillfredsställande inomhuskli-mat. I SBN 1980 som övergångsvis fortsätter attgälla, anges de högsta nivåer för radondotterhalten som tillåts med avseendehärpå. Som redovisats ovan fillåts i nya byggnader en radondotterhalt om högst70 Bq/m'. Enligt planverkets kommentarsamling bör radondotterhaltenkontrolleras i färdig byggnad om halten kan misstänkas överskrida denna gräns.Halter upp till ca /m' kan dock godtas om en sänkning skulle medföra högaåtgärdskostnader. I planverkets rapport 59, 1982 anges dessutom attbyggnadsnämnd kan ge dispens för halter upp fill /m' om särskilda skälföreligger. Vidombyggnad är den högsta tillåtna radondotterhalten /m'. Liksom vidnybyggnad kan dock halter upp fill /m' fillåtas om BoU 1987/88:2särskilda skäl föreligger. SBN 1980 kommer att ersättas dels avnybyggnadsföreskrifter, dels av särskilda ombyggnadsföreskrifter till den nyaplan- och bygglagen. förslag till nybyggnadsföreskrifter är underberedning i och beräknas kunna träda i kraft den 1 juli 1988.Förslag till ombyggnadsföreskrifter utarbetas av planverket. 2.1.5 Det statliga stödet för åtgärder mot radon Under fiden t.o.m. den 31 december 1983kunde bostadslån för åtgärder mot radon beviljas, s.k. radonlån, omradondotterhalten i bostaden översteg /m'. Den lägstakostnad somberättigade till lån var . Räntebidrag lämnades för den del avlåneunderlaget som översteg . För särskilt omfattande och kostsammaåtgärder kunde bostadslånet, till den del det översteg , göras helteller delvis ränte- och amorteringsfritt . kan lån för åtgärder mot högaradondotterhalter utgå enligt förordningen (1983:1021) om tilläggslån förombyggnad av bostadshus m.m. Tilläggslån lämnas dock endast om kostnaden föråtgärderna överstiger husets ekonomiska bärkraft. dessatilläggslån den enda statliga stödmöjligheten. För hyres- ochbostadsrättshus kan dessutom bostadslån lämnas för åtgärder mot radon underförutsättning av att huset är och att arbetena är samordnade medegenfiiga ombyggnadsarbeten. För dessa lån utgår räntebidrag omenergisparåtgärder som skäligen bör komma till stånd utförs . T.o.m. utgången av /87 har tolv tilläggslånför åtgärder mot radon beviljats till ett sammanlagt belopp av 435 000 kr.Samtliga lån har avsett egnahem. Uppgifter om i vilken utsträckning bostadslånvid ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus har omfattat åtgärder mot radonfinns däremot inte tillgångliga. I sin anslagsframställning för /89 föreslårbostadsstyrelsen att bostadslån får beviljas för åtgärder för att minskaradondotterhalten i egnahem där nivån överstiger /m', även om åtgärdernainte medför väsentlig förbättringav husets tekniska eller funktionella kvaliteteller om lägsta godtagbara standard inte uppnås. Lån bör enligt förslagetmedges om den godkända kostnaden uppgår till . Dessutom föreslåsatt ett bidrag skall lämnas till småhusägare av den godkändakostnaden, dock med högst . 2.1.6 Vissa undersökningar och information om radon ibostäder m.m. avgav betänkandet Radon ibostäder (SOU 1983:6). Utredningen uppskattade landsmedelvärdet för radondöttrartill / m'. Antalet bostäder där radondotterhalten översteg /m'uppskattades till ca 40 000. Kostnaderna för att i befintliga hus åtgärda radonproblemi bostäder varierade enligt utredningen från något hundratal kronor för att justeraventilationen fill ca . för att installera en fläktventilation BoU 1987/88:2 med värmeåtervinning. gör i -kommentarsamling 1981 en genomgång av de årsmedelvärden avseenderadondotterhalten som högst bör tolereras. Dessa medelvärden har angivits ovan(avsnitt 2.1.4). har vidare i två rapporter Strålning ibyggnader (rapport /54) och Radon - planläggning, byggnadslov ochskyddsåtgärder (rapport /59) behandlat radonfrågan. Tillsammans medsocialstyrelsen och strålskyddsinstitutet har planverket givit ut broschyrenRadon i bostäder. Verket avser åven att behandla frågan i ett cirkulär tillkommunerna. De tre myndigheterna presenterade lägesrapporten bostäder. Redogörelsen under avsnitten 2.1.1-2.1.5 ovan bygger på dennarapport. Rapporten, som har remissbehandlats, bereds iregeringens kansli. Arbetarskyddsstyrelsen, och planverket hari rapporten sjuka hus (rapport 77/1987) behandlat bl.a. strålningen ibostäder. har givit ut rapporter omradonproblem, riskbedömning och mätnoggrannhet. geologiskaundersökningar har publicerat geostrålningskartor. ,byggforskningsinstitutet och provningsanstalten har publicerat utredningar ochrapporter om byggnadstekniska radonproblem. I planverkets ovan nämnda rapport (1982/59) rekommenderaskommunerna att bilda sig en uppfattning om markradonförhållandena. företogs en enkät till kommunerna om kartläggningav radon i byggnader för vilka byggnadslov sökts före . Över 100kommuner anger att risken för höga radondotterhalter inomhus inte beaktas vidnybyggande. Ca 160 kommuner anger att radonsäkert eller radonskyd-dandebyggande inte varit aktuellt inom kommunen. Ett trettiotal kommuner redovisaratt ingen information om risken för markradon lämnats vid bygglovsprövning.Enkäten visar att många kommuner gjort stora insatser och att - 145 kommuner(av 284) beaktar risken för högaradondotterhalter vid bygglovsprövning - 88 kommuner () redovisar att radonsäkert eller radonskyddande byggande varit aktuellt inomkommunen - 132 kommuner() ger någon typ av information om risken för markradon vidbyggnådslovsprövning - i av ca160 svarande kommuner utförs inga hus med skyddsåtgärder mot radon och i utförs alla hus med sådana åtgärder. Ytterligare resultat av kpmmunenkäten finns ilägesrapporten (se bl.a. s. 72-76 samt bil. Slutligen kan i detta avsnitt erinras om attsocialstyrelsen och strålskyddsinstitutet givit ut en rapport. Kommunerna ochradonfrågan 1986 - Resultatet av en enkät. 2.1.7Interpellationer och fråga i om radon i bostäder BoU 1987/88:2 Radon i bostäder har tagits upp i interpellationer ochfrågor i . besvarade bostadsministern eninterpellation i frågan. Han redovisade utformningen av statens finansiellastöd till åtgärder mot radon (se avsnitt 2.1,5) och upplyste om uppdraget fillstrålskyddsinstitutet m.fl. myndigheter att utarbeta en lägesrapport om radon ibostäder samt erinrade om att planverket i översynen av Svensk byggnorm fått iuppdrag att se över de föreskrifter och allmänna råd som syftar till att minskaexponeringen för radondöttrar. I ett frågesvar anförde miljö- och energiministernbl.a. att strålskyddsinstitutet hade att utreda förutsättningarna för attinföra ett auktorisationssystem för radonmätningar i bostäder. I svaretmeddelades att regeringen, så snart lägesrapporten redovisats, kommer att taställning till vad som behöver göras för att man skall komma till rätta medradonproblemen i våra bostäder. besvarade bostadsministern eninterpellation i ärendet. Han anförde att frågan om statens ekonomiska stödtill dem som drabbats av problem med radon i sina hem prövas av regeringen iarbetet med statsbudgeten för /89. Vidare anfördes attplanverket redovisat ett förslag till föreskrifter inom ramen föröversynen av Svensk byggnorm som ger kommunerna möjlighet att vidbygglovsprövning kräva åtgärder som begränsar riskerna av radon i bebyggelsen.Även denna fråga bereds i . 2.2.1 Byggnormernas utformning och inriktning Samhällets grundläggande krav på planläggning och byggandeställs i den gällande (PBL). 1 § i denna lag bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer att meddela de föreskrifter som utöver bestämmelserna i behövstill skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa samt för att erhålla enlämplig utformning av bl.a. byggnader och tomter. Regeringens beslut om utarbetande av en ny Svensk byggnormi anslutning till PBL innebär att de regler som styr byggandet så långt möjligtskall uttryckas som funkfionskrav. Häri ingårocksåatten noggrann prövning skallske av behovet av tvingande regler inom de skilda områden där tidigare kravställts i den upphävda byggnadsstadgan och i Svensk byggnorm. Ett grundläggandemål är att kostnaderna i byggandet skall kunna sänkas utan några avgörandeförluster i välfärd, hälsa och säkerhet. Beslutet innebär vidare attbestämmelserna i den s.k. begränsningskungörelsen (1970:641) skall fillämpas påde föreskrifter och allmänna råd som meddelas till PBL. Enligt kungörelsenskall som regel bl.a. ett normförslags kostnadsmässiga konsekvenser redovisasav myndigheten efter hörande av företrädare för dem som kan förutses slutligtfå bära de ökade kostnaderna för ändrade normer. Enligt det uppdrag regeringengivit till statens planverk att utarbeta föreskrifter till PBL skall reglernadessutom utformas enkelt och tydligt och medbeaktande av de riktlinjer för förenkling av myndigheternas regler som BoU1987/88:2 har antagit (prop. 1983/84:119, KU 25). På regeringens uppdrag har statens planverk utarbetet ettförslag till nybyggnadsföreskrifter. Som framgått ovan bereds förslaget förnärvarande i . De nya föreskrifterna beräknas kunna träda ikraft . Dessutom pågår inom planverket arbetet med att utarbetasärskilda ombyggnadsföreskrifter. Övergångsvis fortsätter därför Svenskbyggnorm (SBN 1980) att gälla i tillämpliga delar. Enligt de allmänna kraven på luftkvahtet i SBN 1980 skallen byggnad anordnas och förses med installationer så att luftväxlingen i varjerum kan hållas på en sådan nivå att inte sanitär olägenhet eller hålsofarauppstår. Vid nybyggnad av bostäder innebär detta att inomhusluften skall bytasut ca en gång . För bl.a. sovrum, kök och badrum gäller dock attluftväxlingen skall ske i en betydligt snabbare takt. De nämnda kraven ärminimikrav med hänsyn fill hälso- och hygienkvaliteten och maximikravmed hänsyn till kravet på att spara energi för uppvärmning. För att kravenskall kunna uppfyllas godtas endast fläktstyrda system. Det förslag fillnybyggnadsföreskrifter som bereds inom bostadsdepartementetansluter i allt väsentligt till de ovan refererade normerna i SBN 1980. Enligt 3 kap. 3 § PBL skall byggnader medge godhushållning med energi. Dessutom skall uppvärmningssystemet i skäligutsträckning utformas så att skilda energislag som är lämpliga från allmänenergisynpunkt kan användas utan omfattande ändringar. Den senare bestämmelsentar endast sikte på sådana uppvärmningssystem som är möjliga att förbereda fören övergång till andra energislag, exempelvis vattenradiatorsystem. För småhussom skall värmas upp med el eller naturgas gäller därtill att de i skäligutsträckning skall utföras så att ett byte till uppvärmning med annatenergislag underlättas. Härmed avses att byggnaden skall ha sådan planlösningatt t.ex. en skorsten eller en värmepanna relativt enkelt kan sättas in i efterhand.Bestämmelsen innebär dock inte något krav på att byggnadstekniska åtgärderbehöver vidtas. Genom PBL ställs en rad grundläggande krav på utemiljönsutformning. Det gäller bl.a. tomters utformning med avseende på handikapptillgänglighetsamt tillgången på friytor för lek och utevistelse (3 kap. 15 §). I fråga omden gemensamma inre miljön gäller de allmänna kraven på byggnader i 3 kap. 5 §enligt vilka byggnader bl.a. skall vara lämpliga för sitt ändamål och gemöjlighet till god trevnad. Dessa grundläggande krav följs i sin tur upp iplanverkets förslag till nybyggnadsföreskrifter som bereds av regeringen. 2.2.5 FramkomlighetVid räddningstjänst BoU 1987/88:2 Genom3 kap. 15 § i PBL ställs bl.a. krav på att tomter skall anordnas så att defillgodoser kravet på framkomUghet för utryckningsfordon till och frånbebyggelse på tomten. Även i SBN 1980 regleras framkomligheten vidräddningstjänst. Bestämmelserna i denna del innebär att en särskildrädd-ningsväg skall anordnas om inte det befinfiiga gatunätet ger erforderligåtkomhghet för räddningstjänstens fordon i samband med nödutrymning ochsläckinsats. De förslag till nybyggnadsföreskrifter som är under beredning ibostadsdepartementet ansluter till de ovan refererade bestämmelserna i . Genom3 kap. 3 § PBL ställs krav på att byggnader skall medge god hushållning medenergi. I fråga om direktverkande elvärme innebär detta krav att en- ochtvåbostadshus får förses med direktverkande elvärme endast om det finnssärskilda skäl. Sådana skål föreligger bl.a. för småhus som är energisnåltutformade. Ett småhus anses enligt SBN 1980 som energisnålt om årsbehovet avelenergi för radiatorer och tappvarmvatten kan minskas med avårsbehovet av elenergi för radiatorerna om byggnaden utförts så att deminimikrav på värmeisolering och luftomsättning som finns i uppfylls.Denna definition återfinns också i förslaget till nybyggnadsföreskrifter. Deovan redovisade kraven för installafion av direktverkande elvärme har sitt ursprung i ett riksdagsbeslut {C\J 1980/81:37). I samband härrned aviserades också en omprövning av kraven . Någon sådan omprövning hardock ännu inte kommit fill stånd. Med utgångspunkt i fidigare utredningar haremellertid frågan följts upp i betänkandet Vägar till effekfivareenergianvändning (SOU 1986:16). Detta betänkande bereds iregeringskansliet. Fråganom inbrottsskydd i byggnader regleras inte genom byggnadslagsfift-ningen. Underarbetet med en ny plan- och bygglag har emellertid frågan varit föremål föröverväganden, dock utan att något förslag lagts fram. Enligt3 kap. 4 § PBL skall bl.a. byggnaders grundkonstruktion, stomme och andrabärande delar ha betryggande beständighet. Även övriga byggnadsdelar skall haen med hänsyn till ändamålet tillfredsställande hållfasthet. 1 samma kapitels 8§ stadgas dessutom att byggnader skall utföras med sådant material och på ettsådant sätt att reparations-, underhålls- och driftskostnader begränsas. Dettainnebär bl.a. att byggnader skall utformas så att de krav som i olika avseendenställs på dem när de uppförs också skall kunna uppfyllas med skäliga insatserunder den avsedda brukstiden. Bestämmelserna i denna del har bl.a. tillkommitmot bakgrund av de risker som under senare årvisat sig vara förknippade med användningen av oprövade tekniska BoU1987/88:2 lösningar och material. 3.1 Radon i bostäder Radon, som är en radioaktiv ädelgas, bildas vid sönderfallav det radioaktiva grundämnet radium. Radon finns normalt i luften. Gasen ärinte stabil utan sönderfaller i sin tur i dotterprodukter - radondöttrar. Deradioaktiva radondöttrarna orsakar den största hälsorisken vid högaradonhalter. De ger upphov till höga stråldoser och kan därigenom leda till enökad risk för lungcancer. Koncentrationen av halten av radondöttrar brukaranges i becquerel (Bq)/m'. Gränsvärdet för radondotterhalten i befintligbebyggelse är /m'. Vid högre värden föreligger sanitär olägenhet enligthälsoskyddslagsfiftningen. Motsvarande gränsvärde i nya byggnader är /m'.Högre värden dock högst /m' kan godtas om särskilda skäl föreligger. Vidombyggnad är högsta tillåtna värde /m'. Det radon som finns i vårabostäder kommer till största delen från marken men även från byggnadsmaterial.Med utgångspunkt i gjorda undersökningar har uppskattats att av landetsyta utgörs av högradonmark, av normalradonmark och av lågradonmark.De olika marktyperna är jämnt fördelade över hela landet. Högriskmarkförekommer där alunskiffrar och särskilt radioaktiva graniter finns. ärden enda kommun som med stor sannolikhet består av endast lågriskområden. Frågan om radon i bostäder har i aktualiseratsfrämst även om det finns undersökningar som går sålångt tillbaka i fiden som till .