bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — lagstiftning som fallerinom lagutskottets beredningsområde och som är av UU 1987/88:24 betydelseför vårt samarbete med EG anser utskottet att starka skäl talar för Bilaga4 att en motsvarande ordning bör införas i . Utskottet ställer sigsålunda bakom önskemålet i motion U7 i denna del (yrkande 19). 1987/88:2 y Över proposition 1987/88:66 om och denvästeuropeiska integrationen UU 1987/88:24Bilaga 5 Utrikesutskottethar beslutat att bereda socialförsäkringsutskottet dllfälleatt yttra sig över proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiskaintegrationen, jämte de med anledning av propositionen väckta motionerna1987/88:U2,1987/88:U3,1987/88:U4,1987/88:U5, 1987/88:U6 och 1987/88:U7 samt deunder den allmänna motionstiden /88 väckta motionerna U522, U523 och U524. ,som begränsar sitt yttrande till de frågor som direkt berör utskottetsverksamhetsområde, får anföra följande. IRomfördraget och EG:s regelsystem finns en nära, koppling mellan reglerna omarbetskraftens fria rörlighet och reglerna om samordning avsocialförsäkringsförmåner för anställda och egenföretagare som flyttar inomGemenskapen. Denna samordning täcker bl.a. sjukdom, föräldrapenning,förtidspension, ålderspension, efterlevandepension och arbetsskada. EG:sregelsystem på socialförsäkringsområdet innebär att någon posidv särbehandlingav ett lands egna medborgare inte får förekomma och beträffandepensionsförmåner skall dessa i princip utgå på samma villkor var förmånstagarenän är bosatt inom EG. Motdenna bakgrund vill utskottet särskilt understryka vad som anförs ipropositionen (s. 116) om att ett inordnande av den svenskasocialförsäk-ringslagsdftningen i EG:s regelsystem skulle kräva betydandeförändringar av den svenska lagstiftningen, främst vad avser folkpensioner. Såsomvidare framhålls i propositionen (s. 117) finns det en rad olika frågor sommåste beaktas i en diskussion om migration och arbetskraftsrörlighet mellanSverige och . En av dessa frågor är konsekvenserna inomsocialförsäkringsområdet, vilken måste analyseras ytterligare. Därvid börsärskilt beaktas sambandet med de grundläggande värderingarna för svensksocialpolitik. Utskottet instämmer i dessa överväganden. förestående överläggningarna med EG kommer också en rad frågor som rör detyttre gränsskyddet att aktualiseras såsom exempelvis oreglerad invandring frånländer utanför EG. Utskottetvill i detta sammanhang understryka vad som framhålls i propositionen (s. 112)om att - och de övriga nordiska länderna -noga bör följa det arbete sömEG:s inrikes- och jusdtieministrar bedriver i gruppen förinvandrarfrågor samt i den s.k. Trevigruppen för att stärka och UU1987/88:24 harmonisera gränsskyddet mot utomstående länder. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), (), (), (),. (), (), Margö (vpk), () och (). (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 91 som börjarmed "Såsom vidare" och slutar med "dessa överväganden. "bort ha följande lydelse: Såsomvidare framhålls i propositionen (s. 117) finns det en rad olika frågor sommåste beaktas i en diskussion om migration och arbetskraftsrörlighet mellanSverige och . En av dessa frågor är konsekvenserna inomsocialförsäkringsområdet, vilken måste analyseras ytterligare. Därvid börsärskilt beaktas sambandet rried de grundläggande värderingarna för svensksocialpolitik. Utskottet instämmer i dessa överväganden. Utskottet vill dock idetta sammanhang särskilt framhålla att en harmonisering med EG:s regelsystempå socialförsäkringsområdet inte får innebära att socialförsäkringsförmånernaförsämras för i bosåtta personer. 1987/88:5 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU 1987/88:24 Bilaga 6 Utrikesutskottethar berett socialutskottet dllfälle att yttra sig över proposition 1987/88:66om och den västeuropeiska integrationen jämte motioner. Medanledning av propositionen har väckts motionerna 1987/88:U2 av . (s), 1987/88:U3 av m.fl. (vpk), 1987/88:U4 av . (s), 1987/88:U5 av m.fl. (c), 1987/88:U6 av BengtWesterberg m.fl. (fp), 1987/88:U7 av m.fl. (m), 1987/88:U522 avBengt m.fl. (fp), 1987/88:U523 av () och1987/88:U524 av (). Underallmänna motionsdden har väckts motion 1987/88:So409 yrkande 1 av KarinFalkmer (m), vilket samddigt överlämnas till utrikesutskottet. Även dettamotionsyrkande behandlas i yttrandet. I yttrandet behandlasfrågor om arbetsmiljö, alkohol- och tobakspolitik. EGoch EFTA-länderna har inlett en alltmer omfattande verksamhetför att undanröja de s.k. icke-tariffära handelshindren, dvs. andra hinder äntullar och kvantitativa begränsningar. Arbetet för att integrera denvästeuropeiska marknaden omfattar bl.a. insatser för att minska skillnader iregler och kontrollordningar mellan länderna. Frågorom tekniska hinder - hinder som har samband med produktkrav ochproduktgodkännandeordning - aktualiseras bl.a. på arbetsmiljöområdet. Imotion U3 av m.fl. (vpk) och motion U5 av m.fl. (c)berörs arbetsmiljöfrågor inom integrationsarbetet. EG-direktivföreligger på åtskilliga arbetsmiljöområden. Vid sidan av harmonisering genom direkdv antagna av Rådet sker harmoniseringsarbetet nu i stor utsträckning genomden s.k. nya harmoniseringsmetoden. Metoden innebär att man skall begränsa harmoniseringen av myndighetsföreskrifter dll väsentliga säkerhetskrav och överlåta tekniska detaljkrav åt de europeis ka standardiseringsorganen (och ). På områden där harmo nisering via direktiv inte anses nödvändig skall gälla att en vara, somlagligen tillverkats och marknadsförts i en medlemsstat, skall kunna införas utan tekniska hinder i en annan medlemsstat. Genom ikraftträdandet av den s.k.enhetsakten kan direktiv UU 1987/88:24 med minimiföreskrifter påarbetsmiljöområdet riu antas inom EG med' Bilaga 6 kvalificerad majoritet.Vid harmoniseringsarbetet skall Kommissionen eftersträva en hög skyddsnivå isina direkfivförslag rörande hälsa och säkerhet, miljöskydd samt konsumentskydd.De medlemsländer som vill tillämpa strängare krav än EG beträffande bl.a.arbetsmiljö har möjlighet att utfärda nationella bestämmelser som avviker frånEG-direktivet. Sådana avvikelser , , får dock inte utgöra doldahandelshinder eller godtycklig diskriminering. Kommissionen har redovisat ett nytthandlingsprogram på arbets miljöområdet. Med anledning av programmet antog EG :s arbetsmarknads- och socialministrar en resolution om arbetsmiljö. I såväl Kommissionens handlingsprogram som rådsresolutionen betonas bl.a. vikten av ett aktivt deltagande och stöd från arbetsmarknadens parter i ' förberedelsenoch genomförandet av åtgärder på området. och övriga EFTA-länder är medlemmar i deeuropeiska standardiseringsorganen. Inom både EFTA och EG finns kommittéer förtekniska handelshinder som har gemensamma möten. Regelbundet genomförs mötenangående arbetsmiljöfrågor mellan representanter för ochsvenska regerings-och myndighetsrepresentanter. I vissa arbetsmiljöfrågorbedrivs arbete för att nå föreskrifter både inom EG och i med utbyte averfarenheter. deltar också i () verksamhet på området. Genom svenskastandardiseringsorgan är verksamt i de två världsomfattandestandardiseringsorganen ISO och lEC. Den nordiska ämbetsmannakommittén förarbetsmiljöfrågor är forum för samarbete i ämnet mellari de nordiska länderna.Nordiska ministerrådet har beslutat att ett förslag till nordiskarbetsmiljökonvention skall utarbetas. De nordiska standardiseringsorganensamarbetar inom ramen för ett särskilt avtal. Arbetarskyddsstyrelsén har i en skrivelse tillregeringen pekat på ett behov av vissa ändringar i arbetsmiljölagen. Genomändringarna' skulle styrelsen kunna utforma sina föreskrifter om kontroll påett mer ändamålsenligt sätt för att undanröja tekniska handelshinder, anförsdet. En arbetsgrupp inom har tillsätts som skall seöver arbetsmiljölagen med utgångspunkt bl.a. från den aktualiserade frågan omtekniska handelshinder. Arbetet avses vara avslutat . Frågan ominternationellt samarbete på bl.a. arbetsmiljöområdet har behandlats avutredningen om vissa frågor inom området kontroll genom teknisk provning somnyligen redovisat sitt betänkande Prövning och kontroll i internafionellsamverkan (SOU 1988:6). Utredningen har haft att ta ställning till om det mötbakgrund av den internationella utvecklingen behövs några förändringar i detsvenska systemet för provning och kontroll av produkter. I utredningen betonasatt myndigheterna i allt större utsträckning kommer att behöva utnyttjaresultat från det europeiska standardiseringsarbetet i sin regelskapandeverksamhet och att de därför måste följa och vid behov delta i sådantstandardiseringsarbete. Utredningen uppmärksammar också frågan omarbetsmarknadens parters och särskilt de fackliga organisationernasmöjligheter till insyn i och påverkan på det europeiska -94 I den nu aktiiella propositionen anförs (s. 85 f.) bl.a.att det är självklart att uU 1987/88:24 den höga ambitionsnivå som Sverigehar när det gäller områden som yttre Bilaga 6 miljö, arbetsmiljö ochkonsumentskydd skall vara vägledande också för deltagande i deteuropeiska integrationsarbetet. En av de viktigaste uppgifterna är därför attverka för att gemensamma regler på dessa områden uppfyller dllräckliga krav från bl.a. miljö-, säkerhets- och hälsosynpunkt. Detframhålls att det är angeläget att svenska myndigheter går igenom EG :sgemensamma regler och tar hänsyn till dessa när man utfärdar egna .föreskrifter, så att inte hinder för handeln skapas oavsiktligt. Det är viktigt,anförs det, att idendfiera de delar som vi har svårt att acceptera från svensksida och skälen för detta. Ett sådant arbete har inletts. Det innebär ingenändring i de arbetsformer vi har i . Beslut om svenska regler kommer somhittills att tas av riksdag och regering och ansvariga myndigheter. Det ärangeläget att också arbetsmarknadens parter aktivt medverkar i arbetet i störreutsträckning än . uttalar vidare bl.a. (s. 90). Sammantaget verkar dock inte problemen med den nyaharmoniseringsmetoden uppstå fortare och vara fler än att kan klara avdem allt eftersom de uppstår: Utgångspunkten bör vara att svenskatillämpningsförfattningar för produkter som berörs av den nyaharmoniseringsmetoden så långt som möjligt harmoniseras med EG-reglerna så attonödiga handelshinder inte uppstår. Enskilda har som tidigare nämntsmedgetts rätt att tillämpa strängare arbetsmiljöregler än de direkdv somantagits enligt den nya harmoniseringsmetoden, om detta anses nödvändigt bl.a.med hänsyn dll människors liv och hälsa. måste i samarbetet med EGockså förbehålla sig rätten att utfärda de arbetsmiljöregler som ansesnödvändiga för att säkerställa medborgarens liv och hälsa. Den nuvarandesamverkan med arbetsmarknadens parter måste också kunna bibehållas; En samordning mellan , EFTA-länderna och EG bör,anför statsrådet, i största möjliga utsträckning ske inom ramen förinternationella organisationer och standardiseringsorgan, genom nordisktsamarbete, samt bilateralt med EG inom ramen för vårt arbetsmiljöavtal.Möjligheten att träffa kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter somreglerar arbetsmiljöförhållanden kan eventuellt påverkas genom en ökadintegration, anförs det. Utskottet delar regeringens bedömning om vikten avinternationell samverkan på arbetsmiljöområdet. Denna samverkan får, som anförsi propositionen, inte rubba den höga ambitionsnivån i fråga om en godarbetsmiljö. "Onödiga" handelshinder som orsakas av en specifik svenskorganisation av arbetet på området bör emellertid undvikas. Utskottet villvidare framhålla det angelägna i att berörda myndigheter och arbetsmarknadensparter bereds möjlighet att på ett tidigt stadium följa eller delta istandardiserings-och föreskriftsarbete. I sammanhanget kan även erinras om att redanenligt gällande avtal med och samt frihandelsavtal med EG har attöverväga om tekniska föreskrifter som innebär handelshinder är nödvändiga föratt skydda liv och hälsa (jft SoU 1985/86:12 och 1986/87:14). I motion U2 av GöranMagnusson m.fl. (s) begärs att alkohol och tobak skall UU 1987/88:24undantas från integradonsarbetet med EG. () framhåller i Bilaga 6 motion So409 yrkande 1 - som väckts under allmänna motionstiden -att bör samarbeta med i kampen mot cancer och ansluta sigtill en gemensam europeisk strategi mot tobakens skadeverkningar. EG-kommissionenpresenterade ett brett upplagt handlingsprogram mot cancer.Inom ramen för programmet föreslås åtgärder för att minska tobaksrökningen. Someftersträvansvärda mål har angivits bl.a. att medlemsländerna senast den 1januari 1993 skall ha förbjudit tobaksreklam, försäljning av tobaksvaror påflygplatser och färjor samt rökning i offentliga lokaler. Även pris- ochskatteproblemadken tas upp. Ytterligare moment i programmet är bl.a.TV-informadon och proklamerandet av som "cancerår". som består av ledande cancerforskare inrättades för arbetetmed programmet. är representerat i kommittén genom enobservatör. Iett förslag från Kommissionen till direktiv angående harmonisering avpunktskatter på cigaretter hänvisas dll att det, är nödvändigt med enskattenivå som är förenlig med kommissionens hälsopolitik så som den angetts ibl.a. handlingsprogrammet mot cancer. Aktionsprogrammet har förelagtshälsovårdsministerkommittén. Arbetet fortgår även inom Kommissionen som heltnyhgen har lagt fram förslag till harmoniseringsdirektiv angående begränsningav tjärinnehåll resp. medicinska varningstexter på tobaksvaror. Äveni frågan om alkoholdrycker har Kommissionen lagt fram förslag om harmoniseringav beskattningen. På alkoholområdet föreslås en beskattningsnivå söm skiljersig kraftigt från den svenska. Isammanhanget kan anmärkas att () Europaregion år1984 antog en resolution om bl.a. en målsättning att minska totalkonsumdonen avalkohol fram . Även medverkade i resoludonen. Ipropositionen anges (s. 108 f.) att utsikten att snabbt nå enighet omKommissionens förslag beträffande harmonisering av punktskatter på ifrågavarandeområden har satts i fråga. Det konstateras att en anpassning till EG:sskattesatser skulle kunna strida mot svensk alkoholpolitik. Utskottetkonstaterar att det inom EG-organen bedrivs ett relativt omfattande arbete somsyftar till att begränsa tobakskonsumtionen. Enligt utskottets mening är detvärdefullt med ett samarbete mellan och i fråga om åtgärder för attuppnå en sådan konsumtionsbegrånsning. Det anförda ligger väl i linje medmotion So409 (m) yrkande 1, som därför inte påkallar någon åtgärd. Riksdagensalkoholpolitiska beslut innebär bl.a. att prismekanismen bör utnyttjassom ett akdvt alkoholpolitiskt instrument. Enligt dessa rikthnjer måste därförpriserna på alkoholdrycker vara höga och minst följa med i den allmännaprisutvecklingen. Utskottet förutsätter att integrationsarbetet i förhållandedll EG inte bedrivs på ett sådant sätt att det försvårar en effekdv svenskalkoholpolitik. Det sagda hindrar självfallet inte ett interna-donelltsamarbete på alkoholområdet syftande till minskad konsumtion. Utöver det anförda föranleder propositionen och motionernainte några UU 1987/88:24 uttalanden från socialutskottets sida. Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), MaudBjörnemalm (s) och (vpk). (vpk) anser att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 95 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"1986/87:14)" bort ha följande lydelse: Utskottet kan konstatera att vid en"harmonisering" på arbetsmiljöområdet kommer i direkt konflikt medEG-ländernas krav och interna politik. Inom arbetsmiljöområdet är det särskiltviktigt att bevara den nadonella självständigheten för lagstiftning,föreskrifter m.m. och möjligheter att förstärka de demokratiska rättigheternapå arbetsplatserna för de arbetande och deras fackliga organisationer.Utskottet motsätter sig därför starkt en "harmonisering" påarbetsmiljöområdet. 7 1987/88. 1987/88:7 y om och den västeuropeiska integrationen (prop.1987/88:66) UU1987/88:24 Bilaga 7 har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1987/88:66 om Sverigeoch den västeuropeiska integrationen jämte modonerna 1987/88:U2-U7, 1987/88:U522, 1987/88:U523 och 1987/88:U524. I propositionen föreslär regeringen att riksdagengodkänner de av föredragande statsrådet förordade riktlinjerna i propositionenskapitel 1. Vidare bereds tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om och den västeuropeiska integrationen. begränsar sitt yttrande över propositionenoch motionerna till att avse de delar som rör massmedier och turism. I propositionen redovisas att det sedan början på1980-talet bedrivs arbete inom på att utforma gemensamma regler förTV-sändningar från satelliter. De rekommendationer som tagits framinom behandlar bl.a. användningen av satellitkapacitet,upphovsrättsliga frågor och audiovisuell produktion. Inom rampågår arbete på att utforma en konvention rörandegränsöverskridande sändningar. Bland de frågor som diskuteras är vilken statsom i olika fall skall vara ansvarig för efterlevnaden av reglerna, regler förprograminnehåll, reklam och sponsring. Detta konventionsarbete har tillkommitgenom ett enhälligt beslut av samtliga länder - alltså även - vidett fackministermöte 1986. De Europeiska Gemenskapernas (EG) högsta beslutande organ- Kommissionen - har lagt fram förslag om bl.a.reklamregler öch upphovsrätt. Inom Kommissionen pågår arbete som syftar till enenhetlig reglering för att undanröja de hinder för distribution av TV-programövergränserria som de olika EG-låndernas regler anses utgöra. konventionsarbete syftar till att sändandeoch mottagande länder skall komma överens om gemensamma regler för programsändningar som når ut över gränserna. Avsikten är att dessa regler skall vara bindande för de länder som tillträder konventionen, vilket innebär att ländernas 98 nationellalagstiftning måste anpassas till konventionsbestämmelserna. UU 1987/88:24 En viktig skillnad mellan de båda regelsystem som ärunder utarbetande Bilaga 7 är att EG-regleringen syftar till attåstadkomma en enhetlig reglering av nationell medielagstiftning ägnad attunderlätta spridningen av program , mellan , medan söker balansera ambitionen att underlätta spridningenav program mellan länder och kraven på nationell flexibilitet. När det gäller deltagande i arbetet pä attutforma en konvention redovisas i propositionen att tillhör de länder inom ram som verkar för en bindande överenskommelse om att program som innehåller våldsskildringar, pornografi eller hets mot folkgrupp inte skall vara tillåtna. I två motioner framförs synpunkter på och önskemål omSveriges agerande i det pågående arbetet på att utforma ett europeisktregelsystem företermedieområdet. påpekar i motion U5 att det är angeläget attslå vakt om den nationella televisionen som det internationellamediesaniarbetet bör intensifieras. Motionärerna anser att innehållet iTV-sändningar som når ut över de nationella gränserna bör regleras'genomöverenskommelse om etiska regler. Med anledning av dessa synpunkter vill utskottet framhållaatt det är angeläget att en överenskoriimelse med bindande reglerför sändningaröver gränserna kommer till stånd. I likhet med föredragande statsrådet anserutskottet att det är önskvärt att en europeisk konvention utformas medhänsynstagande till de enskilda staternas självständighet och till de småländernas språk och kultur. För svenskt vidkommande är det viktigt att ettframtida europeiskt regelsystem är så flexibelt att det går att förena medyttrandefrihetsreglerna samt lagstiftningen öm våldsskildringar och pornografi. Utskottet instämmer även i föredragande statsrådets ochmotionärernas bedömning att det är nödvändigt att värna om den nationellatelevisionen. De uppgifter som statsmakterna lagt på som ettföretag i allmänhetens tjänst innebär att företaget har ansvar för att främjabl.a. den fria åsiktsbildningen och kulturens utveckling, Radiosprogramverksamhet är en viktig kulturpolitisk faktor i det svenska samhället. Med hänvisning till vad som anförts får de synpunkter påden internationella mediepolitiken som förs fram i motion U5 anses vara i alltväsentligt tillgodosedda. Moderata samlingspartiet tar i motion U7 upp dét arbetesom pågår inom och EG på att utforriia ett regelsystem på massmedieområdet. Motionärerna tar särskilt upp frågan om utformningen av och innehållet i reklamsändningar. De påpekar att i det förslag till Europarådskonvention som diskuteras är intaget ett förbud mot att sända reklam riktat rinot ett speciellt land. För del skulle ensådan bestämmelse kunna innebära att reklam för multinationella produkter skulle vara tillåten men däremot inte reklam för varor och tjänster som säljs endast i . De hävdar att om kommer att biträda en Europarådskonvention skulle detta innebära en inskränkning i EG:s beslutsmöjligheter på ett område som är 99 viktigtbåde för individernas valfrihet och för företagens frihet att konkurre- UU1987/88:24 ra.Motionärerna anför att det för de svenska konsumenterna vore bäst om Bilaga7 deföreslagna EG-reglerna skulle gälla även i . De förordar därför att iutarbetandet av förslag till bör verka för såliberala regler som möjligt beträffande vidaresändning av radio- och När det gäller reklam i TV-sändningar delarkulturutskottet föredragande statsrådets uppfattning att det år angeläget attsatellitsändningarna inte används för att kringgå de svenska reglerna om reklami TV. Det är därför väsentligt att arbetar för att åstadkomma bindanderegler för sändningar över gränserna. Utskottet viU även peka på attlagutskottet i yttrande (LU 1987/88:7 y) till utrikesutskottet tar upp frågorom marknadsföringsregler för satellitsånd TV-reklam. Utöver vad som anförs föranleder propositionen ochmotionerna i här aktuell del inte något uttalande från kulturutskottets sida. EG saknar formellt en enhetlig turistpolitik.Internationellt deltar aktivt i och i () för utvecklingen av en gemensam turistpolitik. Ävenflera av de delmål som Kommissionen satt upp för att utveckla den inremarknaden år av stor betydelse. Det gäller bestämmelser om bl.a. frigränspassage, harmoniserad transportpolitik, skatteregler för resande ochungdomsutbyte. Turismen har i takt med ökad fritid fått en växandebetydelse och är redan i mänga europeiska länder en viktig ekonomisk faktor.Det internationella resandet inbringar ca tillSverige. använder svenska turister utomlands. ISverige omsätter turistnäringen ca . De nordiskaländerna har ett nära samarbete på turistområdet genom en särskildturistkommitté under . Föredragande statsrådet anser att den gradvisa framväxtenav en enhetlig turistpolitik inom EG kan få betydande konsekvenser för densvenska turistnäringen. bör därför söka nya vägar för samarbetet med EG-helst tillsammans med övriga nordiska och EFTA-länder - i syfte att skapa enenhetlig marknad för utomeuropeisk turism och ett ökat turistresande inomVästeuropa. framhåller i motion U6 betydelsen av attungdomar från de europeiska länderna besöker . Motionärerna förordardärför att staten i samråd med ideella organisationer som skall främja lågpristurism speciellt inriktad på ungdomar. Deanser att det vore önskvärt om en sådan turistsatsning kunde utformas så attkontakter med svenska ungdomar underlättades. En viktig aspekt av turismen är de ökade möjligheterna attse och lära känna andra länder och kulturer än den egna. Det är därför, sommotionärerna påpekar, värdefullt om ungdomar från olika europeiska länder fårtillfälle att lära känna vårt land. Vissakonkreta åtgärder för att underlätta ungdomars resande har vidtagits 100 på europeisk bas. Denfranska regeringen lanserade ett s.k. UU 1987/88:24 ungdomskort somberättigar till rabatter på bl.a. resor, kultur-, idrotts- och Bilaga 7fritidsaktiviteter. Vid europeiska ungdomsministerkonferens antogs enrekommendation om att skulle låta undersöka möjligheterna attinföra ett europeiskt ungdomskort. Frågan kommer enligt vad utskottet inhämtatatt tas upp dels vid en av den franska regeringen arrangeradkonferens, dels vid en ungdomsministerkonferens i regi. Infördessa konferenser pågår enligt vad utskottet inhämtat inom regeringskanslietett beredningsarbete i samråd med bl.a. svenska ungdomsorganisationer ochberörda organ på turistområdet.