bet · GB01JoU11 · 1987-12-31 00:00:00 — om vattenvård och internationella miljövårdsfrågor Ettsextiotal motionsyrkanden behandlas i betänkandet. Flertalet innehåller förslagom åtgärder till skydd för havsområdena kring . De omfattar delsåtgärder som bör vidtas i vårt eget land, dels även vilken internationellaktivitet som kan utövas från svensk sida för all förmå andra länder att minskasina utsläpp. Utskottet avstyrker dessa motioner med hänvisning till attfrågekomplexet gjorts till föremål för en utredning som resulterat i enAktionsplan mot havsföroreningar och att en miljöpolitisk proposition förväntasunder innevarande . Utskottet beklagar att den aviserade propositionenkommer att föreläggas så sent att de eventuellaförslag som kommer att redovisas inte kommer att gälla förrän under nästavalperiod. Ett tillkännagivande härom föreslås i betänkandet. Ävenvissa andra motionsyrkanden om vattenvård tas upp och avstyrks. I ett särskiltavsnitt behandlas internationella miljöpolitiska frågor av mer övergripandenatur. Även dessa motioner avstyrks. Till betänkandet harfogats 8 reservationer (s,m,fp,c,vpk). 1986/87:Jo417av m.fl. (fp), vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av internationellt samarbete för att rädda miljön i och , 2. altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samråd med fiskenämnden vid planerade utfyllnader av grunda havsvikar. 1986/87:Jo704av m. fl. (m), vari yrkas (såvitt nu är i fråga (yrkande 13) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt svenska reningsverk skall utrustas med fungerande kvävereduktion. 1986/87:Jo707av m. fl. (c), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 2,4, 11 och 14), 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att Sverigesinternationella miljöagerande bör förstärkas i enlighet med motionen. 1Riksdagen 1987/88.16 saml. 2. att beslutar begära att regeringen tar initiativ till en JoU1987/88:11 internationell konferens om miljö- och naturresurshushållning, 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att fullfölja beslut om en internationellluftvårdskonferens (skall vara luftvårdsfond). 11.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om åtgärder för att minska föroreningarna av haven. 14.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om jordbruk och miljö. 1986/87:Jo709av (), vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sättande av gränsvärden för högstaacceptabla halt av bekämpningsmedel i sjöar, vattendrag och grundvattentäkter. 1986/87:Jo714av och (), vari yrkas såvitt nu är i fråga(yrkandena 1 och 2) 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående svenskt initiativ förbildandet av en , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett svenskt initiativ tillett gemensamt nordiskt program för miljöförbättringar i ochatt för detta ändamål utnyttja den speciella låneordningen i NordiskaInvesteringsbanken. 1986/87:Jo729av m. fl. (s), vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder motkväveläckage i sölvatten. 1986/87:Jo732av och (), vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett miljövårdsprogram skyndsamt bör utarbetas i syfte att förbättra och möjligheter att överleva som fiskevatten, 2. attriksdagen hos regeringen begär att ansvariga länsorgan och andra berörda myndigheter, framför allt på , ges direktiv om att kända föroreningskällor saneras och att miljöbrott beivras. 1986/87:Jo743av och (), vari yrkas såvitt nu är ifråga (yrkandena 1, 2, 3 och 6), 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljösituationen iÖstersjön, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljökontroll avÖstersjön baserad på systematiska undersökningar, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande avintensivstudieområden i södra , 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om kraftfulla svenska insatser vad gäller det internationellasamarbetet i . 1986/87:Jo750av och (), vari yrkas såvitt nu är i fråga(yrkande 1), att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om intensifieringar av det internationella miljövårds- JoU 1987/88:11 arbetet för att påskynda överenskommelser om minskade utsläppav luftföroreningar. 1986/87:Jo757 av m. fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 3 och 4), 1. att hos regeringen begär att ett handlingsprogrammot havsföroreningarna för , och skyndsamt utar betas, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativtill en särskild , 4. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om situationeni . 1986/87:Jo763 av m. fl. (c,m), vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om ett utvidgat åtgärdsprogram för att förbättra havsmiljön ibl. 1986/87:Jo790 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsbeträffande nödvändigheten av snabba åtgärder vad gäller PCB-förekomsten isjöar och vattendrag. 1986/87: Jo802 av (), vari yrkas såvitt nuär i fråga (yrkandena 2, 4 och 5), 2. att hos regeringen begär att kraftigarepåtryckningar skall utövas på för att ytterligare minska svavelutsläppen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att analysresurserna för analys avdioxin förstärks, 5. att riksdagenhos regeringen begär att fastställer juridiskt bindandegränsvärden för utsläpp av dioxiner i enlighet med motionen. 1986/87:Jo803 av m. fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 9, 10, 11, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29,30, 31 och 61), 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att talan bör väckas mot och vid Internatio nella domstolen i för dessa länders föroreningar av andra länders territorier, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om tekniskt och ekonomiskt avtalmed på miljöskyddsområdet, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en ökad svensk aktivitet isyfte att begränsa gränsöverskridande luftföroreningar, 20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om övergång till kalk somfällningskemikalie i kommunala avloppsreningsverk, 21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utökad och bättre samordnadkarlläggning av våra kusthav, 22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kraftfullare svenska insatservad gäller internationellt samarbete om våra kusthav. 24. att som sin meningger regeringen tillkänna vad i motionen JoU 1987/88:11 anförts om internationelll samarbete bland Östersjö-staterna i syfte att minskautsläppen av klorerade substanser och giftiga tungmetaller, 25. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utsläppen frånmassaindustrierna, 26. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stopp för utsläpp av dioxin, 27. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om somföroreningskänsligl område med särskilda restriktioner för alla skadligautsläpp, 28. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av kväveläckagetfrån jordbruket, 29. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om programmet för träda ijordbruket, 30. att hos regeringen begärförslag om handlingsprogram bl. a. för minskat kväveläckage för helavästkusten, 31. att hos regeringen begärförslag om höjning av gödselmedelsavgiften, 61. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny internationell miljövårdskonferens. 1986/87:Jo806 av (), vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen uppdrar åt att i samråd mednaturvårdsverket ta fram och distribuera aktuell information till utländskafartyg som trafikerar svenska hamnar om gällande lagstiftning avseendenedskräpning till havs samt informera om på vilket sätt den svenska västkustenhar drabbats, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om bättre mottagningsservice för handelsfartygensavfall. 1986/87:Jo807 av och (), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om alt prova förutsättningarna för att via internationellaavtal bojkotta (svartlista) rederier som på säkra grunder ertappas med miljöskadandeverksamhet. 1986/87:Jo809 av m. fl. (vpk), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1. att hos regeringen begär skyndsamma initiativi och andra internationella organ för att förbättra situationeni berörda havsområden, 3. all hos regeringen begär att ett programom reduktion av kväveutsläpp från lantbruk, reningsverk, industrier m. m. till de berörda havsområdena görs upp . 1986/87:Jo810 av m. fl. (vpk), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 1) att hos regeringen begär att åtgärderomedelbart vidtas så att föroreningarna i minskas. 1986/87:Jo812 av m. fl. (s), variyrkas 1. att begär alt regeringen förklarar hela södraKattegatt och som särskilt föroreningskänsliga områden. 2. att i övrigt som sin mening ger regeringentill känna vad som i JoU 1987/88:11 motionen anförs om behovet av åtgärderför att stoppa föroreningarna till havsmiljön. 1986/87:J08I3 av m. fl. (m), variyrkas att begär att regeringen upptar diskussioner med randslaternarunt i syfte dels att få till stånd en skärpning av konventionen,dels att åstadkomma en bättre efterlevnad av densamma. 1986/87: J08I4 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsnär det gäller att skydda de grunda vikarna. 1986/87:Jo815 av m. fl. (s), variyrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kraftfulla insatser börvidtas för att reducera utsläppen av föroreningar i , 2. att riksdagenbegär att regeringen upptar förhandlingar med och om att begränsautsläppen från dessa länder i havsområdet. 1986/87:Jo822 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att utredaanvändningen av glykol och dess miljöeffekter samt komma med förslag tillåtgärder. 1986/87:Jo833 av m. fl. (fp), vari yrkasmed hänvisning till vad som anförts i motion A497, att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om länets miljöproblem. 1986/87:Jo834 av m. fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 8, 9, 10 och 11), 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om attKattegatt, och skall förklaras som föroreningskänsliglområde med särskilda restriktioner för alla utsläpp, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att etthandlingsprogram för minskat kväveläckage och minskade kväveutsläpp börupprättas för hela Skånekuslen, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om attmiljöövervakningssystemet för havsområdena byggs ut, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om svenskt arbete för ökatsamarbete kring och . 1986/87:Jo835 av (), vari yrkas såvitt nu äri fråga (yrkande 3) att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om internationella överenskommelser på luftvårdsområdet. uttalade att vården av havsmiljön börges hög prioritet. Behovet av forskning och snabba åtgärder för att förbättramiljön i ochVästerhavet underströks särskilt liksom behovet av JoU 1987/88:11miljöfrämjande åtgärder och forskning även från grannländernas sida. Uttalandetgjordes med anledning av motioner och mot bakgrund av en utvärdering frånHelsingforskommissionen om miljösituation där klara belägg gavsför att tillståndet i havet undergått en snabb försämring under de senasteåren. Utskottet framhöll att det vid sidan av eutrofieringsproblemen är avsärskild vikt att de förgiftningsskador uppmärksammas som härrör frånkemikalier och från metaller. Sälstammarnas öde utgör härvidlag en allvarligvarningssignal, framhöll utskottet vidare. Orsakssammanhangen måste klargörasoch åtgärder vidtas för att i möjlig mån eliminera föroreningskällorna (JoU1985/86:17, rskr. Iaugusti 1986 beslöt regeringen att tillsätta en aktionsgrupp mot havsföroreningar,med företrädare för berörda verk och departement och med statsrådet som ordförande.På aktionsgruppens uppdrag, och i samarbete med berördamyndigheter m.fl. har utarbetat en aktionsplan, som imaj 1987 överlämnats till regeringen. Iaktionsplanen slås fast att de havsområden som omger är utsatta förallvarliga miljöhot och att långtgående föroreningsbegränsande åtgärder måstevidtas både nationellt och internationellt. Allrahögst prioritet ges åtgärder för att begränsa tillförseln av stabila organiskaämnen samt växtnäringsämnen (kväve och fosfor). Viktigt är också att arbetetför att begränsa utsläppen av toxiska metaller och olja ges fortsatt högprioritet. information om aktionsplanen framhålls inledningsvis bl.a.följande. Slutsatseroch bedömningar i aktionsplanen bygger på befintligt kunskapsunderlag. Trotsatt detta är mycket omfattande, finns ändå stora brister och osäkerheter inomolika områden. Planen bör därför revideras och nya mål och medelpreciseras, där så erfordras. fram till en sådan revision bör ettsystematiskt arbete bedrivas för att förbättra beslutsunderlaget. Aktionsplanenär inte tänkt som en heltäckande genomgång av alla länkbara störningsformer,utan syftar till att peka ut de viktigaste områdena, där ytterligare insatserkrävs. Det är viktigt att understryka att denna prioritering inte skall tolkasså att behov saknas av åtgärder mot andra typer av miljöstörningar.Miljöskyddslagen m.fl. andra lagar reglerar sådana störningar , ochskall givetvis tillämpas även framgent, även om en viss miljöfråga intesärskilt lyfts fram i aktionsplanen. Deåtgärder som diskuteras är bedömda och prioriterade utifrån den miljönsbehov, men förslagen får i regel effekter även på andra medier än havet. Somunderiag för förslagen har översiktliga sammanställningar gjorts av olikakända föroreningar som tillförs havsmiljön. Inventeringen omfattar såvälinhemska källor som tillförsel från andra länder, inklusive långväga luft- ochvattentransport. Både punktkällor och diffusa källor har beaktats. Existerandekunskaper vad gäller effekter, eller risk för effekter, av tillfördaföroreningar har värderats. Iaktionsplanen slås fast att de havsområden som omger är utsatta förallvarliga miljöhot. Trots att varken belastningsnivåer för olika typer av föroreningar,eller spridnings- och effektmekanismer är fullständigt kända, JoU1987/88:11 är det helt klart att långtgående föroreningsbegränsande åtgärdermåste vidtas både nationellt och internationellt. De svenska föroreningsutsläppen påverkar i första handvåra egna kustområden, och bidraget till föroreningsbelastningen på de öppnahavsområdena är som regel litet. Undantag utgör främst utsläppen av kloreradorganisk substans från skogsindustrin, vissa metallutsläpp, samt tillförseln avnärsalter till . Miljöskyddsarbetet måste därför i betydligt högregrad än inriktas mot att minska utsläppen från andra länder. Både i det nationella och internationella arbetet måsteallra högst prioritet ges åtgärder för att begränsa tillförseln av stabilaorganiska ämnen samt växtnäringsämnen (kväve och fosfor). Viktigt är också attarbetet för att begränsa utsläppen av toxiska metaller och olja ges fortsatthög prioritet. Ätgärder mot utsläpp av grumlande ämnen, och nedbrytbaraorganiska ämnen har lägre prioritet, även om lokala eller regionalaförhållanden i det enskilda fallet kan motivera väl så långtgående åtgärdskrav. I aktionsplanen redovisas följande bild av vattenmiljönlängs våra kuster. Haven runt utsätts för många skilda slag avföroreningspåverkan, och i olika hög grad. Betydande lokal påverkan är vanlig ianslutning till större industrier, industrikomplex, kraftverk, etc. Områdenautanför storstäderna är påverkade av tidigare och pågående kommunala utsläpp.De kustområden som mottar föroreningarna från stora jordbruksområden ärpåverkade av dessa. tillförs föroreningar från petrokemiskindustri samt från skogsindustri och annan industri i södra och ocksåfrån andra länder, som och ,genom transport medhavsströmmarna. har blivit så eutrofierat attvissa bottnar drabbats av syrebrist. Bl.a. är situationen iLaholmsbukten och särskilt allvarlig. Havsområdet mottar avsevärdaföroreningsmängder från jordbruk, kommuner och industri, både i ochDanmark. är relativt kraftigt förorenat av bådeindustriella och kommunala utsläpp, samt av närsalttillförselfrån jordbruket.Genom sker också en stor transport av närsalter från , uppefter den svenska . Situationeni är likartad den i . och torde vara den minstföroreningspåver-kade kuststräckan i landet. Det är viktigt att området skyddasfrån en ökad föroreningsbelastning. Delar av är belastade av tidigareföroreningsutsläpp, främst kommunala. kust är starkt belastad främst avskogsindustrins utsläpp av bl.a. klorerade organiska ämnen och av några få, menstora, punktutsläpp av metaller. I samarbete mellan ochkustlänsstyrelserna har bildats tre s.k. åtgärdsgrupper, en förÖresund-Kattegatt-Skagerrak, en för egentliga och en för BottniskaViken. Arbetet har inriktats på sammanställning av föroreningsbelastning, miljökvalitetsbeskrivningaroch åtgärdsprogram för jordbruk, tätorter och enskilda fastigheter(glesbebyggelse), fiskodling och hamnverksamhet. Samarbetet inom åtgärdsgrupperna har varit av stort värdenär det gäller att hantera havsmiljöfrågorna. Åtgärdsgruppernas fortsattaarbete bör inriktas dels mot samordning och utvärdering av recipientkontrollen,dels mot sådana åtgärdsfrågor som särskilt lämpar sig för regionalt samarbete,t.ex. inom jordbruket eller för industribranscher som tillständsprövas av länsstyrelserna. Internationelltagerande - allmänna överväganden JoU 1987/88:11 Under denna rubrik lämnas följande redogörelse inaturvårdsverkets information om aktionsplanen. delar hav med många andra länder, vilkas utsläpppåverkar miljökvalitén på olika sätt. Vi deltar därför i många fora förinternationellt samarbete. är viktig när det gäller attminska föroreningsbelastningen på , inklusive ,, Bälthaven och upp till en linje från till Göteborg.Konventionen gäller , , , , ochÖsttyskland och omfattar såväl sjöfarts- och bekämpningsfrågor somföroreningar från landbaserade källor och långväga lufttransport. Dumpning ärförbjuden inom konventionsområdet. samarbetar med i , bl.a. om skogsindustrifrågor och organiska miljögifter. Kommittén svararför ländernas rapportering av miljöövervakningsdala, för , tillHelsingfors-konventionen. Bilaterala samarbetsavtal finns med inomÖresunds-kommissionen när del gäller och, som ett särskilt avtal,beträffande åtgärder mot förorening. Mer eller mindre formaliseratsamarbete med finns på flera punkter. Dessutom har vi i mångaspecialfrågor informellt samarbete med flera av de västeuropeiska länderna, ochäven med andra OÉCD-länder, främst , och . Bilaterala avtal om miljösamarbete finns också med ,, och , där frågor av gemensamt intressediskuteras. Inom bedrivs arbete i ett antalolika grupper, varav några direkt berör havsmiljöfrågorna. fattade denordiska miljöministrarna principbeslut om en "plan för nordiskt agerandemot havsföroreningar". är av stor betydelse och berör utsläppfrån landbaserade källor i , , , , ,, , , , , och . Även EG harundertecknat konventionen. Genom , som hålls på miljöministernivå,har den politiska betydelsen av arbetet inom ökat. Del s.k. Köpenhamnsavlalet mellan , , Norgeoch avser nordiskt samarbete vad gäller rapportering och bekämpning avoljeutsläpp. ECE-konvenlionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar får ökad betydelse allt eftersom insikten om vikten avluftnedfallet ökar. Dumpning, dvs. kvitlblivning av avfall till havs, reglerasi ett globall perspektiv av , och för ochNordsjön genom . Många länder har helt upphört att dumpaavfall (bl.a. ), eller begränsat omfattningen av sin dumpning. Förbränningav miljöfarligt avfall till havs är en svårlöst delfråga. På sjöfartens område finns internationellaöverenskommelser ingångna att motverka vattenförorening från fartyg. Deviktigaste är MARPOL 73/78, och SOLAS -74. IÖstersjöområdet gäller för all slags avfall frånfartyg och globalt gäller för oljeutsläpp bestämmelser om transporter i bulk av kemikalier som ärfarliga för den miljön trädde i kraft . MARPOL-konventionenhar dessutom tre frivilliga annex vilka omfattar förpackat gods som är farligtför den miljön,toalettavfall respektive fasta föroreningar. Till dessa annex har ännu JoU1987/88:11 intetillräckligt många stater anslutit sig varför del är osäkert när de träder i har otvivelaktigt lett till attoljeutsläppen från fartyg avsevärt reducerats. Det finns skäl anta att även deövriga delarna, efter det att de trätt i kraft kommer att medverka till enförbättring av den miljön. bör, mot denna bakgrund, fortsättaarbetet med att få även de tre frivilliga annexen internationellt accepterade. Enligt svensk lagstiftning skall hamnarna ta emot avfallutan kostnad för fartyget. Denna princip har från svensk sida alltid hävdatsvara viktig för att förhindra utsläpp i havet. I tycksemellertid utvecklingen f.n. vara på väg åt fel håll. Detta förhållande bör tasupp på regeringsnivå i kontakterna med staterna vid och problemet böräven belysas i kontakter med Nordsjöländer. är det svårt att få genom krav på nyaregler inom IMO då antagit en resolution som säger att implementeringav de befintliga regelverken skall prioriteras framför utarbetande av nyaregler. De existerande reglerna medför dock, om de tillämpas, att sjöfartenjämförd med övriga föroreningskällor med all sannolikhet bidrar med enförhållandevis ringa del till föroreningen av den miljön. Samordnade mät- och övervakningsprogram för havsområdenafinns främst inom Paris-, Oslo- och Helsingforskonventionerna. () har en betydelsefull roll i dettaövervakningsarbete genom att man samordnar och utvärderar mätdata från Paris-och . ICES bör kunna utnyttjas effektivare bl.a. genom attges en motsvarande roll också när del gäller . Omfattande interkalibreringar av vattenanalyser, oftastsamordande av ICES, har krävts för att åstadkomma en nödvändig kvalitetssäkringav analysdata. Motsvarande aktiviteter inom luftområdet bör, så långt möjligt,samordnas mellan Paris- och Helsingforskonventionerna och det övervakningsprogram(EMEP) som är kopplat till konventionen om långväga transporteradeluftföroreningar. har i flera fall tagit på sig en tung roll iinternationellt miljövårdssamarbete, och många exempel finns på frågor someffektivt och uthålligt drivits genom betydande arbetsinsatser från svensksida. Erfarenheterna av hittillsvarande internationellt samarbete pekar klartpå att en kombination av politiskt agerande på hög nivå och handfast arbete medatt ta fram vetenskapliga och tekniska beslutsunderlag är effektivt. Arbetet äri hög grad långsiktigt, och resultaten får ofta bedömas i ett tidsperspektiv avflera decennier. Genom hög aktivitet i förhandlingar beträffandeinternationella överenskommelser om tekniska åtgärder, har det i flera fallvarit möjligt för att skynda på en i övrigt tämligen långsaminternationell process. Åtaganden att samla in och sammanställa data om utsläppfrån olika branscher, och halter av föroreningar i olika havsområden har visatsig vara ett ändamålsenligt sätt alt påverka andra länder. För att kunna driva det internationella åtgärdsarbetetframåt, är det nödvändigt att i ökad utsträckning satsa på en vetenskapligargumentering på kvalificerad nivå. För att kunna övertyga andra länder omallvaret i de framtida miljöhoten måste de bästa forskarna medverka i detinternationella samarbetet. har arbetat fram handlingsprogram förHelsingforskommissionen, och .