bet · GB01AU13 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening var det fel att redan efter två ärförändra stödreglerna med hänsyn till de berättigade krav på långsiktighet enpresumtiv stödmottagare har rätt att stilla på de villkor som statsmakternaställer upp för beviljande av regionalpolitiskt stöd. Utskottet föreslårdärföratt sysselsättningsstödet i stödområde C äterinförs. Utskottetsställningstagande bör ges regeringen till känna. (/e/i att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande sysselsättningsstödet attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:A426 yrkande 5, 1987/88:A451,1987/88:A461 yrkande 5, 1987/88:A482 yrkande 11, 1987/88:A490 och1987/88:A49ryrkande 1 samt med avslag på motion 1987/88:474 yrkande 4 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stödformen nedsättning av socialavgifter (mom. 19) , och (allam) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjarmed "De nu" och på s. 52 slutar med "på anslaget" bort haföljande lydelse: Såsom anförs i partimotion A484 från moderatasamlingspartiet är det nödvändigt att i ökad utsträckning använda generellakostnadssänkande medel i regionalpolitiken. Ett sätt att utforma en sådankompensation är att sänka lönekostnaderna för näringslivet. Förutom i bör socialavgifterna sänkas även iandra delar av landet med stora regionala problem. Därför bör uttaget av desociala avgifterna minskas inom stödområde A och inom stödområde B. Denna nedsättning bör gälla samtliganäringsgrenar inkl. de affärsdrivande statliga verken. Däremot bör nedsättningeninte gälla övriga delar av den offentliga sektorn. Denna avgiftsned-sättningbör träda i kraft . Regeringen bör återkomma med förslag tilländringar i den aktuella lagstiftningen. MotionernaA474,A478 och A486 tillstyrks i motsvarande delar. sammanhangetbehandlade motioner bör med hänvisning till vad som ovan AU 1987/88:13anförts inte föranleda någon åtgärd. (/e/i-att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande stödformen nedsättning avsocialavgifter att med bifall till motionerna 1987/88:A474 yrkande 3,1987/88:A484 yrkande 2 och 1987/88:A486 yrkande 2 samt med avslag påmofionerna 1987/88:A420, 1987/88:A426 yrkande 3, 1987/ 88:A44i i motsvarandedel, 1987/88:A443, 1987/88:A46I yrkande 2, ' 1987/88:A462 yrkande 12,1987/88:A465 yrkande 2 i motsvarande det och 1987/88:A482 yrkandena 12 och 13som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stödformen nedsättning av socialavgifter (mom. 19) och (båda fp) anser (/e/i-att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "De nu" och på s. 52 slutar med "på anslaget"bort ha följande lydelse: Såsom anförs i partimotion A426 (fp) bör nedsättningen avsocialavgifterna koncentreras till de regioner som har de störstaregionalpolitiska problemen. I avvaktan på att en generell regionaldifferentiering genomförs, vilket utskottet föreslår i det följande, börnedsättningen av socialförsäkringsavgifterna utgå från gällandestödområdesgränser och läggas där de bäst behövs. Utskottet anser därför attden nuvarande sänkningeri av socialförsäkringsavgifterna i helaNorrbottens län i stället bör omfatta samtliga kommuner inom stödområde A. De ovan förordade förändringarna i gällande regler förnedsättning av socialförsäkringsavgifterna innebär en kraftig förstärkning avkonkurrenskraften hos företagen i de norrländska inlandskommunerna och dåsärskilt . Med den geografiska fördelning nedsättningen får enligt utskottetsförslag finns heller ingen anledning att undanta någon kategori av företag frånbefrielse utan den bör gälla all icke offentlig verksamhet. Enligt utskottets mening skulle en ytterligaredifferentiering av uttaget av socialavgifter efter regioner och kommunerinnebära en betydande lokaliseringsstimulans och därmed främja en utvecklingmot regional balans. Ett exempel som kan nämnas i detta sammanhang är systemeti , där man har betydande skillnader i avgiftsuttag mellan t.ex.Osloregionen och . Det norska systemet bör studeras inom ramen förden regionalpolitiska utredningen i syfte att ta fram ett underlag för beslutom differentiering av socialavgifterna över landet. Regeringen bör återkomma med förslag till ändringen i denaktuella lagstiftningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts börövriga isammanhanget behandlade motioner inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. (/e/i-att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande stödformen nedsättning av socialavgifter att med bifall till motion 1987/88:A426 yrkande 3 samt 107 med avslagpä motionerna I987/88:A420, 1987/88:A441 i motsva- . AU 1987/88:13 rande del,1987/88:A443, 1987/88:A46I yrkande 2, I987/88:A462 yrkande 12, 1987/88:A465 yrkande 2 i motsvarande del, 1987/ 88:A474yrkande 3, 1987/88:A482 yrkandena 12 och 13, 1987/ 88:A484yrkande 2 och 1987/88:A486 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Stödformen nedsättning av socialavgifter (mom. 19). och (båda c) anser (/e/iatt den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "De nu " och på s. 52 slutar med "på anslaget"bort ha följande lydelse: Såsom anförs i partimotion 1987/88:A462 (c) samt icenterns kommittémotion 1987/88:A482 bör nedsättningen av socialavgifternakoncentreras till de regioner som har de största regionalpolitiska problemen. 1avvaktan pä att en generell regional differentiering genomförs, vilketutskottet föreslår i det följande, bör nedsättningen avsocialförsäkringsavgifterna utgå frän gällande stödområdesgränser och läggasdär de bäst behövs. Utskottet anser därför att den nuvarande sänkningen avsocialförsäkringsavgifterna i hela i stället böromfatta samtliga kommurier inom stödområde A samt kommuner i som nuär inplacerade i stödområde B. Gällande regler innebär vidare att i utgåren avgiftsreducering för tillkommande sysselsättning om . per årsarbetare,vilken lämnas i form av ett bidrag till kostnaden för argbetsgivaravgifterna.Ett motsvarande bidrag lämnas även för att täcka kostnaden för egenavgifter.Enligt vår mening bör även en sådan reducering ske med beaktande av problemensomfattning i olika områden. I kommuner belägna i , inom stödområdenaA och B bör därför nedsättningen vara . De ovan förordade förändringarna i gällande regler förnedsättning av . socialförsäkringsavgifterna innebär en kraftig förstärkning avkonkurrenskraften hos företagen i de norrländska inlandskommunerna. Med dengeografiska fördelning nedsättningen får enligt utskottets förslag finnsheller ingen anledning att undanta någon kategori av företag från befrielse,utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statliga företag. Enligt utskottets mening skulle en ytterligaredifferentiering av uttaget av socialavgifter efter regioner och kommunerinnebära en betydande lokali- seringsstimulans och därmed främja enutveckling mot regional balans. Utskottet vill i detta sammanhang peka påsystemet i , där man har betydande skillnader i avgiftsuttag mellan t.ex.Osloregionen och . Det norska systemet bör noggrant analyseras ochstuderas inom ramen för den regionalpolitiska utredningen i syfte att ta framett underlag för beslut om differentiering av socialavgifterna över landet. Som framhålls i motionerna A462 och A482 (c) börregeringen återkomma med förslag till ändring i den aktuella lagstiftningen.Med hänvisning till vad som ovan anförts bör övriga i sammanhanget behandlademotioner inte föranleda någon åtgärd frän sida. delsatt utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse: ' 19.beträffande stödformen nedsättning av socialavgifter AU 1987/88:13 attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:A462 yrkande 12 och 1987/88:A482yrkandena 12 och 13 samt med avslag på motionerna 1987/88:A420, 1987/88:A426yrkande 3, 1987/88:A441 i motsvarande del, 1987/88:A443, 1987/88:A46I yrkande2, 1987/ 88:A465 yrkande 2 i motsvarande del, 1987/88:A474 yrkande 3,I987/88:A484 yrkande 2 och 1987/88:A486 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Stödformen nedsättning av socialavgifter (mom. 19) (vpk) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "De nu" och på s. 52 slutar med "på anslaget"bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i de principiella invändningar somanges i motion A441 (vpk) mot att använda nedsättning av socialavgifter som ettregionalpolitiskt medel. Socialavgifterna syftar till att finansiera vårtlands medborgerliga sociala rättigheter och allmänna nyttigheter, och de bördärför vara likartat utformade i hela landet. Som motionärerna anger finns detdärtill flera skäl utöver de principiella som talar för att denna subventiontill företagen bör upphöra; bl.a. saknar staten möjlighet till såväl insyn somkrav på motprestation från företagens sida. Dessa starka invändningar motavgiftsnedsättningen uppvägs pä intet sätt av några påvisbara fördelar.Tvärtom talar mycket för att avgiftsnedsättningen ger mycket liten utdelning ijämförelse med de selektiva medel som står till statsmakternas förfogande.Detta har påvisats i en studie som utförts inom nationalekonomiskainstitutionen vid . bör avslå det angivna budgetäskandet. Utskottet återkommer i det följande till de anslagsfrågorsom föranleds av vad som ovan förordats. 1 detta sammanhang föreslås attriksdagen i ett uttalande till regeringen ansluter sig till vad som här sagtsom att avgiftsnedsättningen i skall upphöra. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet motion A441 i motsvarande del. Övriga motioner avstyrks. (/e/i att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande stödformen nedsättning avsocialavgifter att med bifall till motion 1987/88:A441 i motsvarandedel samt med avslag på motionerna 1987/88:A420, I987/88:A426 yrkandes,1987/88:A443, 1987/88:A46I yrkande 2, I987/88:A462 yrkande 12, 1987/88:A465yrkande 2 i motsvarande del, 1987/88:A474 yrkande3,1987/88:A482 yrkandena 12och13,1987/88:A484yrkan-de 2 och 1987/88:A486 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder och program för utveckling av landsbygden (mom. 20) , och (allam) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande som pä s. 54börjar med "Utskottet '09 har" och på s. 55 slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: Stora delar av de utvecklingsmässigt svaga regionernabestår av glesbygd. AU 1987/88:13 Genom jord- och skogsbruketsstrukturrationalisering har förutsättningarna för att leva på landsbygdenförändrats. Det har resulterat i en betydande avfolkning. Utskottet delar uppfattningen i bl.a. motion A447 (m) attden socialdemokratiska politiken i hög grad har medverkat till att avfolkaglesbygden. Inom den sociala sektorn har den kommunala monopolställningen letttill att ett antal servicefunktioner koncentrerats till centralorterna. Utarmningenav landsbygden har på många håll gått mycket långt. En politik som underlättar bosättning pä landsbygden ärväsentlig inte bara för de som bor på landsbygden utan även för resten avbefolkningen. En avfolkad landsbygd innebär inte bara att landskapsbildenradikalt förändras utan även att vår egen bild av ändras. Många människor söker rekreation i naturen, genom att ägaeller hyra fritidshus eller genom turism och bidrar därmed till en levandelandsbygd. Detta kan underlättas bl.a. genom generösare skattebestämmelser ochregler för byggnadslov. Goda kommunikationer är avgörande för möjligheterna att bopå landet. Det finns inget realistiskt alternativ till den privata bilen förlandsbygdens befolkning den är nödvändig. Det innebär att skatteökningarriktade mot bilismen slår allra hårdast mot landsbygdens befolkning. Det är inte i sig något negativt att många personer sombor på landsbygden arbetar i större orter. 1 princip skall man ha rätt attsjälv välja sin bostad. Många anser att fördelarna med att bo på landsbygdenväl uppväger de ökade kostnaderna och tidsåtgången för att pendla. En stor del av befolkningen på landsbygden ärJsensionärer. För dem är det väsentligt att det finns en väl fungerande socialservice som även landsbygdens befolkning kan utnyttja. Minst lika väsentligtär att den informella hjälp och det stöd som man där ofta lämnar varandra kan vidmakthållas.Även av den anledningen är det väsentligt att yngre människor ges möjlighetatt bo på landsbygden. Bl.a. har jordförvärvslagen försvåratkombinationssysselsättning på landsbygden. Den förändrade lagen kandelvis förväntas minska problemen och medverka till att utvecklingen kanbrytas. Utskottet anser emellertid att enskilda personer i princip fritt börkunna förvärva jordbruksmark. Jordbruksproduktionen i glesbygd har betydelse främst frånsysselsättningssynpunkt. Även från beredskaps- och försvarssynpunkt harjordbruksproduktionen emellertid betydelse, eftersom den innebär attlandsbygden är befolkad i alla delar av värt land. Det är väsentligt att lantbrukarna i kompenserasför de, i förhållande till andra delar av , sämre förutsättningarna föratt bedriva jordbruk. Detta sker genom det s.k. Norrlandsstödet. Stödet är avregionalpolitisk karaktär och bör överföras till de regionalpölitiskaanslagen. Därvid bör också stödets exakta utformning prövas. 1 stora delar av vårt land är skogsbruket och de tillskogen knutna förädlingsindustrierna de viktigaste näringsgrenarna. minskadreglering tillhör de åtgärder som enligt utskottets mening.bör vid- 110 tas föratt underlätta för skogsbruket. Det finns tillväxtkraft på den svenska landsbygden. Ivissa fall har dock AU 1987/88:13 utflyttningen gått så långt att det ärnödvändigt att med skattemedel subventionera viss verksamhet. För dettaändamål har det s.k. glesbygdsstödet inrättats. Genom glesbygdsstödet har t.ex.ett antal lanthandlare kunnat fortsätta sin verksamhet, sompensionärer kunnat fä varor hemsända och affären kunnat vara ett serviceorganför t.ex. systembolag och apotek. Glesbygdsstödet har emellertid framför alltbetydelse för tillkoms- , ten av sysselsättningsmöjligheter som ett komplementtill skogs- och jordbruk. Glesbygdsstödet har störst betydelse för inland.Där råder speciella förhållanden med långa avstånd och gles bebyggelse. Varjearbetstillfälle betyder mycket för att upprätthålla den befintliga servicen. En framsynt landsbygdspolitik får inte bortse från denroll som kulturen har för människors vilja och förmåga att skapa en levandelandsbygd. En decentralisering av kulturstödet kan utgöra ett viktigtinslag i en god regionalpolitik, och det statliga stödet till bl.a.länsinstitutionerna måste utformas så att det möjliggör regionala och lokalalösningar med förankring i bygdens kultur. Hembygdsföreningar och hemslöjdsföreningar förvaltar ochför vidare rika kulturtraditioner, och de bör ges goda förutsättningar attverka och därmed bidra till landsbygdens liv. Särskilda insatser bör göras föratt ta till vara resp. bygds karakteristiska kulturmiljö. Sammantaget innebär utskottets ställningstagande attregeringen bör ta initiativ till ett samlat utvecklingsprogram för landsbygden.Vad utskottet anfört om ett utvecklingsprogram för landsbygden som bör gesregeringen till känna tillgodoser i väsentliga delar de i sammanhangetbehandlade motionerna. dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffande åtgärder och program för utveckling avlandsbygden att med anledning av motionerna 1987/88:A402, 1987/88:A447, 1987/88:A448, 1987/88:A462 yrkande' 14 och 1987/ 88:A482 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder och program för utveckling av landsbygden(mom. 20) och (båda c) anser (/e/i att den del av utskottets yttrande som pä s. 54börjar med "Utskottet har" och på s. 55 slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: En central del i en politik för en decentralistiskutveckling och en bra miljö är insatserna för att utveckla landsbygden. En levande landsbygd har stor betydelse för långt fler än dem som bor pä landsbygden. Som framhålls i partimotion A462 (c) bör landsbygden fä sin rättmätiga del av de statliga insatser som satsas på utveckling och infrastruktur. Statsmakterna och de statliga myndigheterna har tagit liten eller ingen hänsyn till lands bygden. Den alltkraftigare befolkningskoncentrationen efter regeringsskiftet 1982 hotarstora landsbygdsområden. Utarmningen har gått så långt att det AU 1987/88:13 nu krävs inflyttning av ungdomar och unga familjer om bygderna skallha en reell chans att långsiktigt överleva. Utskottet vill understryka att en positiv utveckling avlandsbygden och skärgärden förutsätter en helhetssyn. Infrastrukturen måstebyggas upp i form av vägar, service, kulturutbud m.m. Det behövs såvälnyetablering av företag som utveckling av befintliga företag. Småindustrier,hantverk, hemslöjd, turism m.m. är exempel på verksamheter som kan utgöra komplementtill landsbygdens basnäringar. På den rena landsbygden och i skärgården ärsysselsättningen av naturliga skäl främst anknuten till jord- och skogsbrukmed binäringar och fiske. Del är enligt utskottets mening väsentligt att ihuvudsak all som är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen.Odling av energigrödor och energiskog bör få stor betydelse för förnyelsen avenergisystemet. En väsentlig förutsättning för en sådan positiv utveckling äratt det finns en reell vilja hos statsmakterna att skapa en marknad förinhemska bränslen, bl.a. drivmedelsetanol. Skatt bör ej utgå på inhemsktproducerad drivme-deletanol. Utskottet delar vidare uppfattningen i motion A462 (c) attfler enskilda människor bör ges tillfälle att på hel- eller deltid äga ochbruka egen jord. Kombinationssysselsättningar och olika typer avbrukningskombinaioner är önskvärda och måste underlättas. Det är också särskiltviktigt att insatser görs för att förbättra kvinnors möjligheter på landsbygden. Det krävs enligt utskottets mening att betydande resurseravsätts för att stödja projekt som syftar till att främja landsbygdensutveckling. En sådan satsning skulle även visa att statsmakterna menarnågonting med de positiva uttalanden som gjorts i anledning av den pågåendelandsbygdskampanjen. Utskottet föreslår därför att 100 milj. kr. anvisas påett särskilt anslag för landsbygdsutveckling. Dessa medel skall avse projektsom ej kan finansieras över de ordinarie länsanslagen. Länsstyrelserna och deför landsbygdsfrågor ansvariga länsnämnderna bör få stor frihet att vidbidragsgiv-ningen bedöma vilka projekt som skall stödjas. Enligt utskottets mening bör dessutom med tillstyrkan avmotion A462 (c) ett utvecklingsprogram för landsbygden tas fram utifrån deriktlinjer som angivits ovan. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär att övriga i sammanhanget behandlade motioner kananses i huvudsaklig del vara tillgodosedda. dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffande åtgärder och program för utveckling avlandsbygden att med bifall fill 1987/88:A462 yrkande 14 och 1987/88:A482 yrkande 6 samt med anledning av motionerna 1987/ 88:A402, 1987/88:A447och A1987/88:A448 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Höjda beloppsgränser för stöd till företag i glesbygd(mom. 22) (), (), () och 112 Godin (fp) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 57 som börjar med "Enligt AU 1987/88:13 utskottets"och slutar med "propositionens förslag" bort ha följande lydel- Glesbygdsstödet är en stödform som visat sig ge goda effekter.Det är enligt utskottets mening önskvärt att man inom ramen för detta stöd kanfinansiera såväl större som mindre investeringar. Den i propositionen föreslagnahöjningen av maximibeloppen för avskrivningslån till företag godtas avutskottet. Däremot är inte höjningen av avskrivningslånen till uthyrningsstugortillräcklig. Avskrivningslån till uthyrningsstugor bör utgå med 75 000 kr.Detta bör ges regeringen till känna. Därmed är motsvarande förslag i motionernaA425 och A482 tillgodosedda. (/e/i att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande höjda beloppsgränser för stödtill företag i glesbygd att med anledning av dels propositionen i motsvarande del, dels mofionerna 1987/88:A425 yrkandena 1 och 2 och 1987/ 88:A482 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Möjligheten att lämna servicebidrag m.m. (mom. 23) (), (), () och () anser (/e/iatt den del av utskottets yttrande på s. 57 sombörjar med "När det" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Regeringen föreslår att stödet fortsättningsvis börbenämnas sevicebi-drag och höjas till . , vilket utskottetansluter sig till. Utskottet delar även uppfattningen att stöd skall få utgå imer än . bör dock som anförs i motion A483 ävenfortsättningsvis besluta om det förlängda stödet. Vad utskottet ovan anfört med tillstyrkan av motion A483bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffandemöjlighet att lämna servicebidrag m.m . attriksdagen (/e/i med anledning av motion 1987/88:A483 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, dels bifaller vad i övrigt anförs ipropositionen i,motsvarande del. Äldre arbetslösas företrädesrätt till IKS (mom. 25) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Utskottet konstaterade" och på s. 58 slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att I KS-verksamheten på ett mera offensivt och långsiktigt sätt bör användas som ett regionalpoli tiskt instrument. En förutsättning för detta är att kravet på äldre arbetslösas företrädesrätt slopas. Utskottet tillstyrker därförmotion A482 i motsvaran- ' ' 3 8 1987/88. dels attutskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse: AU 1987/88:13 25. beträffande äldre arbetslösas företrädesrätt till IKSatt med bifall till motion 1987/88:A482 yrkande 4 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stöd till glesbygdsskolor (mom. 27) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 58 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "hänvisninghärtill" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A406 (s) att mångaglesbygdskommuner har svårt att underhålla och anpassa skollokalerna. Glesbygdskommuneroch i vissa fall kommuner i övrigt har utvecklingsprojekt på gång med syftetatt både rationalisera och öka kvaliteten på un-, dervisningen.Utskottet föreslår därför att stödformen för sarnhällelig service, stödet tillsamlingslokaler eller glesbygdsstödet skall kunna anpassas till att omfattanybyggnad eller om- och tillbyggnad av glesbygdsskolor av typ grundskoleenhet. Vad utskottet anfört bör med tillstyrkan av motion A406ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 27 bort ha följande lydelse: 21. beträffande stöd till glesbygdsskoloratt med bifall till motion 1987/88:A406 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Regionalpolitiskt stöd vid etablering avläkarpraktik (mom. 28) , och (allam) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 58 som börjarmed "Utskottet framhöll" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: I likhet med motion A417 (m) anser utskottet att det ärangeläget att förbättra läkarförsörjningen inom de glest befolkade delarna ilandet. Därför bör reglerna ändras så att länsanslaget för regionalpolitiskaändamål också kan användas till stöd vid etablering av läkarpraktik i deregionalpolitiska stödområdena och andra glesbygdsområden. Utskottetsställningstagande bör med tillstyrkan av motion A417 ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 28 bort ha följandelydelse: 28. beträffande regionalpolitiskt stöd vid etablering avläkarpraktik attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A417somsin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört. Medelsanvisningtill anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. AU 1987/88:13 (mom. 32) Under förutsättning av bifall till reservation 7 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 60 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "har begärt" bortha följande lydelse: