bet · GB01UbU32 · 1987-12-31 00:00:00 — om urval m. m. till högskoleutbildning (prop. 1987/88:109) UbU 1987/88:32 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1987/88:109 () om urval m.m. tillhögskoleutbildning jämte motioner. Regeringenhar i proposition 1987/88:109 1. att godkänner vad somi propositionen har förordats om behörighet, 2. att godkänner vad somi propositionen har förordats om urval, 3. att bemyndigarregeringen att inrätta en tjänst som professor i enlighet med vad som harförordats i propositionen. delsberett tillfälle att ta del av vad som i propositionen har anförts omsärskilda behörighetsvillkor, meritvärdering av betyg, särskilda urvalsmetodersamt rätt att överklaga beslut. Motioner med anledning av proposition 1987/88:109 l987/88:Ubl5av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande avarbetslivserfarenhet för tillträde till socionomutbildningen. 1987/88:Ub16 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om högskoleprovet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nieritpoäng förarbetslivserfarenhet, 3. att avslår förslagetom anmälningsavgift för högskoleprovet. 1987/88:Ubl7av m. fl. (m) vari yrkas 1 1987/88. 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen UbU1987/88:32 anförts om syftet med behörighets- och urvalsreglerna för tillträde till högskoleutbildning, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att minska densociala snedrekryteringen till högskolan, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om det relativabetygssystemets negativa inverkan på högskolans tillträdessystem, 4. att beslutar att förallmän behörighet skall krävas minst betyget 3 i svenska och engelskamotsvarande två årskurser på tvåårig linje i gymnasieskolan, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om att utbildning som ställerlägre krav än vad som anges i den allmänna behörigheten inte bör klassificerassom högskoleutbildning, 6. att med avslag påregeringens förslag om s.k. självprövningsrätt för vissa studerande beslutaratt sådan rätt endast skall få gälla för vissa enstaka kurser av främst fort-och vidareutbildningskaraktär och då generellt för samtliga sökande, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighetsgivande prov isvenska och engelska, 8. att som sin meningger regeringen till känna att det för längre och mer krävandehögskoleutbildning skall vara möjligt att som särskilt förkunskapskrav krävagenomgången minst treårig studieförberedande gymnasieutbildning, 9. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inplacering i urvalsgruppav sökande med folkhögskoleutbildning, 10. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om individuell prövning avsökande till högskoleutbildning, 11. att som sin meningger regeringen till känna att andelen antagna efter särskild prövning ochantagna med utländsk förutbildning i normalfallet tillsammans inte skallöverstiga av linjens platser, 12. att som sin meningger regeringen till känna att den andel som antas i betygsurvalet inte skallunderstiga , om inte synnerliga skäl föreligger, 13. att som sin meningger regeringen till känna att meritpoäng för arbetslivserfarenhet inte skallges vid urval till högre utbildning, 14. att som sin meningger regeringen till känna att konkurrenskomplettering med betyg skall varamöjlig, 15. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om yrkeslivserfarenhet som grundför högre studier, 16. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagning av studerandemed utländsk förutbildning, 17. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att viktning av betygskall kunna tillämpas vid urval till högre studier, 18. att som sin meningger regeringen till känna att en förut- sättning för att deltagarei komvux skall få delta i betygsurvalet är att UbU 1987/88:32betygsnormerande prov skall ha tillämpats i utbildningen, 19.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom urval till fristående kurser. 1987/88:Ubl8av m. fl. (c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande kunskaper isvenska och engelska som grund för allmän behörighet, 2. att beslutar att hosregeringen begära utredning och förslag rörande värdering av för vissautbildningar relevant arbetslivserfarenhet, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande könskvotering, 4. att beslutar att hosregeringen begära utredning och förslag rörande övergäng till mer lokalintagning fill högskolan. 1987/88:Ubl9av och (vpk) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagning till högskolan avfolkhögskoleelever. 1987/88:Ub20av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i mofionen anförts om särskild lämplighetsprövning vid urvaltill läkarutbildning. I987/88:Ub2lav m. fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studiefärdighetsprovetbör utformas olika för skilda linjer, 2. att som sin meningger regeringen fill känna vad i motionen anförts om att vid fördelningen av platsernapå linjer bör hälften av platserna reserveras till sökande med högst tre årgamla betyg, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta krav för denallmänna behörigheten, 4. att med avslag päregeringens förslag om s. k. självprövningsrätt beslutar att sådan rätt skallges fill alla sökande till vissa fristående kurser av fort- ochvidareutbildningskaraktär efter beslut av antagningsmyndighet, 5. att hos regeringenbegär förslag till en ordning med viktade betyg i enlighet med vad som anförtsi motionen, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att förbättraslutbetyg från gymnasiet, 7. att hos regeringenbegär att UHÄ får i uppdrag att utforma regler som innebär att tidigareakademiska kurser utgör en merit vid urvalet till linjer, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bedömningen av utländskautbildningar. 1987/88:Ub22av och () vari yrkas att beslutaratt sökande till högskoleutbildning som har såväl avgångsbetyg frångymnasieskolan som studieomdöme från folkhögskolan som behörighetsgrund prövasbåde i kvotgruppen för treårig eller tvåårig gymnasieskola och i betygsurvaletsundergrupp för studieomdömen. 1987/88:Ub23 av . (m, fp, c) vari yrkas att hos UbU 1987/88:32 regeringenbegär att universitets- och högskoleämbetet skall fä i uppdrag . att fastställaregler för en särskild bedömning av sökande med särskild kompetens fill vissautbildningslinjer vid teknisk högskola och till ekonomlinjen i enlighet medvad som anförts i motionen. 1987/88:Ub24av och () vari yrkas att beslutar attelever som är behöriga i mer än en undergrupp själva får välja vilken grupp deskall tillhöra vid tillträde fill högskolan. Motioner från allmänna motionstiden I986/87:Ub326av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att specialkurserna inomkost och konsumfion ges ett meritvärde för inträde till högre utbildning. 1986/87:Ub807 av m. fl. (m) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringenfill känna vad som i motionen anförts om attförkunskapskraven till högskoleutbildning skall tillgodose behovet av goda språkkunskaper.Motiveringen återfinns i motion 1986/78:U509. Motioner från allmänna motionstiden t987/88:Ub218av och () vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att specialkurserna inom kost och konsumtion ges ett meritvär de till högre utbildning. l987/88:Ub232av () vari - såvitt nu är i fråga -yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombibehållandet av konsumtionslinje, konsumentekonomiska specialkurser ochinternathushållsskolor samt behovet av meritvärdering av denna utbildning(delvis). 1987/88:Ub246av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 20.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom s. k. viktade betyg, 22.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätt att komplettera betyg. l987/88:Ub296av och () vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbildningen vid lanthushållsskolor skall ge meritpoäng. l987/88:Ub344av Hans Nyhage (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behörighets- UbU 1987/88:32kompletteringens påverkan på betygsmedelvärdet. 1987/88:Ub345av och Hans Nyhage (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om att alla eleverskall ha rätt att genom kompletterande studier förbättra sina betyg och fätillgodoräkna sig dessa betyg i merithänseende. l987/88:Ub362av m. fl. (m, fp, c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförtsom förkunskapskrav i språk för vissa utbildningar och om tillgodoräknande avbetyg i frivilligt studerat språk vid ansökan till högskoleutbildning. 1987/88:Ub510av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om antagning av studerandemed samisk- och finskspråkig bakgrund till läkarutbildning vid Umeåuniversitet. l987/88:Ub565av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 22.att som sin mening ger regeringen till känna att den s.k.direktantagningskvoten skall höjas från till . l987/88:Ub600av () vari yrkas att hos regeringen begär att deti den aviserade propositionen om regler för tillträde till högskolan läggs framförslag om lokal antagning till lärarutbildning i enlighet med vad som anförtsi motionen. l987/88:Ub613av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att hosregeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift att kartlägga ochanalysera orsakerna till den sociala snedrekryteringen samt framlägga en planmed förslag till en genomgripande reform på området. l987/88:Ub806av m.fl. (m) vari - såviu nu är i fråga - yrkas 19.att beslutar om én garanti för direktövergång från gymnasieskolatill högskola om fr. o. m. . Förslageni propositionen sammanfattas kort i det följande. Förslagens olika delaråterfinns under resp. underrubrik i betänkandet. Beträffandekraven på allmän behörighet för högskolestudier föreslås ingen förändring.Däremot innebär förslaget beträffande särskild behörighet en viss skärpning avförkunskapskravet, då betyg 3 regelmässigt kommer att fodras i varje ämne somkrävs för behörighet fill viss utbildningslinje. Vilka ämnen som krävs försärkild behörighet föreslås fastställas av universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) för varje linje. Den s.k. självprövningsrätten för sökande till friståendekurs föreslås UbU 1987/88:32 utvidgas så att den sökande som är ochhar arbetslivserfarenhet själv skall kunna bedöma om vederbörandesförkunskaper uppfyller såväl de allmänna som de särskilda behörighetsvillkorensom kan gälla för sådan kurs. Det nya systemet för urval bland sökande tillutbildningslinjer föreslås ske på grundval av betyg från gymnasieskolan ochmotsvarande utbildningar inom vuxenutbildning eller genom ettstudiefärdighetsprov, högskoleprovet. Folkhögskoleelever skall kunna antas påsina studieomdömen. Fördelningen av platser mellan gruppen för betygsurval ochgruppen för urval med hjälp av högskoleprov skall enligt propositionen kunnavariera mellan olika utbildningslinjer. Platserna för betygsurval föreslås dockvara lägst en tredjedel och högst två tredjedelar av det totala antaletfillgängliga platser. Regeringen eller UHÄ föreslås besluta om hur mångaplatser som bör tillfalla vardera urvalsgruppen. Vid fördelningen av platsermellan grupperna avses hänsyn tas till utbildningens innehåll och tillsammansättningen av gruppen sökande. Högskoleprovet skall enligt propositionen kunna genomgåsett obegränsat antal gånger och resultatet vara giltigt i två är. Provet, somfår genomgås tidigast efter avslutad gymnasieutbildning, kommer att ge0,0 -2,0 poäng. För att stimulera äldre sökande till högskolan föreslåsatt 0,5 poäng skall ges till de sökande som har mer än fem årsarbetslivserfarenhet och som söker i provurvalsgruppen. Studerande med utländsk förutbildning föresläs antas påsamma villkor som studerande med svensk förutbildning. Deras studiemeriterskall bedömas och jämföras med svensk förutbildning. Enstaka studeranden skall enligt propositionen kunna antaspå grund av särskilda skäl. En försöksverksamhet med nya urvalsmetoder föresläsinledas för att ge erfarenheter . Lokala högskolestyrelser skall enligt propositionenbesluta om urval tiU frislående kurser. Härvid skall betyg, högskoleprov,tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet, behov av utbildning samt särskildaskäl användas som urvalskriterier. Lottning skall dock undvikas. Rätten att överklaga beslut om antagning föreslås finnaskvar. Dä arbetet med högskoleprovet kommer att öka i betydelseoch omfattning föreslås verksamheten få en fastare organisation, dels genom atten tjänst som professor i pedagogik, särskilt pedagogiska mätningar, inrättasvid i , dels genom att ett vetenskapligt rådinrättas för att följa verksamheten. Urvalssystemet för utbildningslinjer föreslås träda ikraft , medan regler för urval till kurser samt förändringar ibehörighetsreglerna bör kunna tillämpas tidigare. Sammanfattningav partiernas motioner UbU 1987/88:32 Deövriga riksdagspartiernas principiella synpunkter samt deras förslag medanledning av propositionen sammanfattas kort i det följande. Förslagens olikadelar med motiveringar återfinns under resp. underrubrik i betänkandet. Imofion 1987/88:Ubl7 har moderata samlingspartiet (m) redovisat sina förslag medanledning av propositionen. Inledningsvis hävdas i motionen att regeringensförslag till förändrat tillträdessystem inte undanröjer de negativakonsekvenser som är en följd av dagens system: taktikläsandet i gymnasieskolan,otillräckliga förkunskaper hos de högskolestuderande och onödiga väntetidermellan gymnasieskola och högskola. Motionärerna anser att tillträdesreglerna istörsta möjliga mån måste beakta de sökandes faktiska kunskaper. Behörighetsreglernaskall garantera att de som antas också har tillräckliga förkunskaper för attklara av de tilltänkta studierna. Urvalsreglerna måste utformas så att de antassom har de bästa förutsättningarna att med gott resultat klara av studierna. Imotionen förespråkas därför att treårig studieförberedande gymnasieutbildningskall krävas för längre och mer krävande högskoleutbildning. Kraven på svenskaoch engelska i den allmänna behörigheten skall skärpas. Motionärerna avvisarden föreslagna utvidgade s. k. självprövningsrätten, att äldre studerandesjälva skall få avgöra om de är behöriga till fristående kurser. Vidareskall enligt motionen vid urval mellan behöriga sökande merparten tas in pågrundval av betyg. Övriga sökande bör antas i ett provurval. Sökande medutländsk förutbildning skall enligt motionärerna antas i särskild ordning.Utrymme bör skapas för att efter individuell prövning anta sökande med särskildbakgrund och/eller meriter som inte lätt kan omvandlas till meritpoäng. Imofionen avvisas meritvärdering av arbetslivserfarenhet och propor-fionellkvotering mellan sökande från olika grupper. Slutligen förespråkas i motionenmöjligheter att införa viktning av betyg och rätt att genom komplettering höjabetyg. (fp) erinrar i sin mofion 1987/88:Ub21 inledningsvis om att det i slutet av1970-talet i huvudsak rådde politisk enighet om att bl. a. med nya regler vidgatillträdet till högskolan och skapa en "högskola för alla". Dock blevdet snart uppenbart att tillträdesreglernas utformning ledde till konfliktermellan skilda mål som finns för högre utbildning. Att bereda "nya"grupper tillträde har i vissa sammanhang kommit att stå i motsats tillberättigade önskemål om att ungdomar som lämnar gymnasiet skall få en högskoleplatsutan onödig väntan. En annan uppenbar konflikt har varit den mellan mångasökandes ambifioner att studera och deras bristande förkunskaper. Motionärernapekar på att vissa förändringar har gjorts av tillträdesreglerna och att nuföreslås ytterligare angelägna förändringar, vilka dock inte anses tillräckligaför att undanröja alla brister. Imotionen föreslås därför att studiefärdighetsprov skall ges ökad bety delse vid urval till utbildningslinjer. Provet skall mäta olika intresse- och ' kunskapsprofiler beroendepå linje. Fler platser måste garanteras sökande ,UbU 1987/88:32 frångymnasiet. Motionärerna anser att antagningsmyndigheten skall avgöra vilkakurser som skall omfattas av den s. k. självprövningsrätten, vilken i så fallskall omfatta alla sökande. Ombegreppet allmän behörighet skall behållas anser motionärerna att kraven måsteskärpas till genomgånget treårigt gymnasium. Dispens skall dock kunna ges förvissa kortare högskoleutbildningar. Dispensgivningen skall vara generös tilldess att gymnasieskolans tvååriga linjer har förlängts till . Imotionen hävdas vidare att redan nu bör ta ställning för viktadebetyg. Regeringen bör med utgångspunkt i tillträdesutredningens förslagåterkomma med ett förslag. Vidare skall det vara möjligt att förbättra betygfrån gymnasiet. Visst meritvärde bör ges för relevant arbetslivserfarenhet,liksom för sådan tidigare genomgången högskoleutbildning som är relevant förden sökta utbildningen. Slutligenpåpekas i motionen att prövningen av studerande med utländsk examen måste görasutifrån en helhetssyn på de sökandes förkunskaper. (c) hänvisar i sin motion 1987/88:Ubl8 till den parlamentariska utredning ombetygssystemet som partiet tidigare föreslagit. Ett mera kunskapsrelateratbetygssystem bör eftersträvas. Betygen måste i merithänseende kompletteras medhänsyn till olika typer av praktiska och konstnäriiga färdigheter hos desökande. Motionärerna menar därför att ett system för urval tillhögskoleutbildning som bygger pä nuvarande relativa betygssystem inte kanutgöra någon mer långsiktig lösning på urvalsproblemet, varför den aktuellareformen ses som ett provisorium. Medhänsyn till elevernas studiesituation bör den allmänna behörigheten skärpastill minst betyg 3 i svenska och engelska enligt tillträdesutredningensförslag. De som inte uppnår dessa betyg måste garanteras kompletteringsutbildning. Förutomdet generella meritvärdet av allmän arbetslivserfarenhet anser motionärerna attdet finns anledning att för vissa utbildningar också ge meritvärde för relevantarbetslivserfarenhet. För könskvotering måste i varje enskilt fall särskildaskäl kunna åberopas. Slutligenföresläs att frågan om övergång till mer lokal antagning till högskolan skallutredas. Därigenorii skulle högskolornas självständighet stärkas och enprofilering underlättas. Ivänsterpartiet kommunisternas (vpk) motion 1987/88:Ubl6 hävdas att ökade satsningarmåste göras på högskolan för att öka rekryteringen i syfte att öka andelen somgår vidare till högre utbildning. Den förestående minskningen avungdomsgenerationerna understryker kravet på sådana insatser. Mofionärernaanser att de sociala, könsmässiga och regionala hinder som alltjämt finnsmåste undanröjas och pekar på att införande av stu-dielönesystem alltmerframstår som det mest verkningsfulla medlet att bryta den socialasnedrekryteringen. Antagningssystemet till högskolan anses dock också ha storbetydelse..Olika metoder måste enligt motionärerna prövas för att få ungdomarutan akademiska tradifioner att fortsätta stu-dera på högskolenivå, inteminstipå delängre s.k. presfigeutbildningarna. .'. Enligtmotionen bör målsättningen vara att helt komma bort från betygs- UbU 1987/88:32konkurrensen i gymnasieskolan och finna andra mätmetoder för antagning.Studiefärdighetsprovet anses vara en sådan modell, som kontinuerligt börutvärderas. Utformningen av provet, liksom konsekvenserna av en vidgadprovantagning, bör noggrant granskas och värderas av och ansvarigamyndigheter. Den föreslagna anmälningsavgiften om . avslås avprincipiella skäl. Arbetslivserfarenhetbör enligt motionen värderas högre än vad regeringen föreslår. I motionenföreslås att 15 månaders yrkesarbete skall ge 0,5 poäng och att arbeteskall ge 1 poäng. Arbetslivserfarenhet bör kunna tillgodoräknas såväl i sambandmed högskoleprovet som vid betygsurvalet. Pägrundval av bl.a. tillträdesutredningens betänkande (SOU 1985:57) Tillträdetill högskolan har regeringen lagt fram proposition 1987/88:109 om urval m. m.till högskoleutbildning. Fråganom den sociala snedrekryteringen tas upp i tvä motionsyrkanden, nämligen imotionerna 1987/88:Ubl7 (m) yrkande 2 och 1987/88:Ub613 (s). Imotion 1987/88:Ubl7 hävdas att det vare sig är möjligt eller önskvärt att medhjälp av tillträdesreglerna i positiv riktning förändra den sociala rekryteringentill högskolan. Positiva förändringar aiises dock kunna åstadkommas genominsatser av föräldrar och genom den påverkan som kan utövas i det underiiggandeskolsystemet. Genom att ta till vara varje enskild elevs förutsättningar påbästa sätt kommer alla studerande som har förutsättningar härför att kunnarekryteras till för dem och sanihället lämplig utbildning. Stor betydelse förrekryteringen till högskolan har också utformningen av studiemedelssysterii,arbetsmarknadsutsikterna och lönepolitiken. Enligt motionärerna torde detviktigaste instrumentet för att förändra den sociala snedrekryteringen tillhögskolan vara att se till att en satsning på högre utbildning blir enekonomiskt lönsam investering. Enligtmotion l987/88:Ub613 är den sociala snedrekryteringen till högre utbildninguppenbar. Ingen som helst förbättring har inträffat ,tvärtom kommer den av allt att döma att öka. Motionärerna begär därför att enutredning skall tillsättas av regeringen med uppgift att kartlägga ochanalysera orsakerna till den sociala snedreki-yteringensamt framlägga en planmed förslag till strategiska åtgärder. Utskottetvill inledningsvis konstatera att ett av målen för högskölepoli-tiken är att åstadkommaen vidgad social rekrytering. Utskottet delar därför motionärernas oro över derapporter söm visar att den sociala snedrekryteringen till högskolan består.Skillnaderna i rekrytering till högskolan från olika socialgrupper är väldokumenterade och kräver inga nya lindersökningar. Orsakerna till dessaskillnader är flera. viktigaste är enligtutskottets mening geografiska, ekonomiska och attityd- UbU 1987/88:32mässiga. Degeografiska orsakerna bör reduceras genom dimensionerings- ochlokaliseringspolitik, vilket i stor utsträckning också skett genom utbyggnadenav nya universitet och högskolor samt decentraliserad undervisning. Deekonomiska orsakerna bör reduceras genom förbättringar av studiestödet. Enförbättring har också skett genom beslutet om studiemedel som fattatsav (prop. 1987/88:116, SfU 1987/88:26). Här återstår dock enligtutskottets uppfattning mycket att göra. Ytteriigare utbyggnad av det statligastudiestödet behöver göras. Deattitydmässiga orsakerna till den sociala snedrekryteringen till högskolanspelar enligt utskottets mening en betydande roll. Denna grupp av faktorersynes också vara de svåraste att komma åt med åtgärder från statsmakternassida. Här återstår, såvitt utskottet kan bedöma, det allra mesta att'göra. Dettar att få genomslag för åtgärder i dessa avseenden. Skillnader mellansocialgrupperna i det nu diskuterade avseendet visar sig redan tidigt iskolsystemet, vid tillval på högstadiet och vid val av linje i gymnasieskolan.Enligt utskottets bestämda uppfattning måste därför alla befattningshavare,t.ex. lärare och syo-konsulenter, och alla beslutsinstanser i hela skolsystemetpå olika sätt uppmärksamma den sociala snedrekryteringen och de mekanismervarigenom denna uppstår.