bet · GB01UbU1 · 1987-12-31 00:00:00 — med elva ledamöter kan bestå av tvåstuderande, tre lärare, fem företrädare för allmänintressen samt rektor, enstyrelse med tretton ledamöter av tre företrädare för de studerande, trelärare, sex företrädare för allmänintressen samt rektor och en styrelse medfemton ledamöter av tre företrädare för de studerande, fyra lärare, sjuföreträdare för allmänintressen samt rektor. Suppleanter skall kunna utsesefter framställning av högskolestyrelse. När det gäller företrädare för allmänna intressen villutskottet stryka under att de bör utses efter de personliga förutsättningarnaatt fullgöra styrelseuppgiften. De bör först och främst ha ett starktpersonligt engagemang för högskolans utveckling och därutöver vara särskiltförtrogna med områden som på olika sätt har anknytning till högskoleenhetenseget verksamhetsområde. Också personer som inte har någon sådan anknytning,t.ex. ledande kulturpersonligheter, bör kunna komma i fråga. Bland företrädarnaför allmänna intressen bör även kunna finnas personer som har kännedom om ochförankring i det omgivande samhälle i vilket högskoleenheten verkar. Regeringen bör med utgångspunkt i nu angivna principer fåföreskriva att styrelse för en högskoleenhet för konstnärlig utbildning skallha annan sammansättning än vad som utskottet förordat. Detsamma bör gällastyrelsen för . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:127 och motionerna 1986/87:Ub89yrkande 2 delvis, 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub91 yrkande 3 samtmed avslag på motionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis,1986/87:Ub89 yrkande 1 delvis, 1986/87:Ub91 yrkandena 1 och 2, 1986/ 87:Ub93 yrkande2, 1986/87:Ub96 yrkandena 1 och 2, båda delvis, samt 1986/87:Ub812 yrkande 30antar 18 § lagförslaget med i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknadelydelse. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att regeringen fårföreskriva att rektorsämbetet i stället för högskolestyrelsen skall svara försådana tillsättningar av lärartjänster m.m. som detankommer på högskoleenheten att besluta om. bör UbU 1987/88:1således anta lagförslaget i vad avser 17 §. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 4. beträffande styrelsen för enhögskoleenhet att i fråga om det i proposition 1986/87:127 framlagdaförslaget till lag om ändring i högskolelagen (1977:218) med anledning avproposition 1986/87:127 och motionerna 1986/87:Ub89 yrkande 2 delvis,1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub91 yrkande 3 samt med avslag påmotionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 1986/87:Ub89 yrkande 1delvis, 1986/87:Ub91 yrkandena 1 och 2, 1986/87:Ub93 yrkande 2, 1986/87:Ub96yrkandena 1 och 2, båda delvis, och 1986/87:Ub812 yrkande 30 dels antarförslaget såvitt avserattl7 § ändTas, dels antar 18 § med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknade lydelse, Styrelsen för en högskoleenhet (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Genom regeringens" och på s. 10 slutar med "avser 17§" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en ny och genomgripandeförändring av högskolestyrelsernas sammansättning inte bör göras förrän fråganprövats ingående i en särskild utredning i samband med den tidigare nämndaöversynen av högskolans centrala, regionala och lokala ledning. I en sådanutredning bör ingå företrädare för de berörda inom högskoleväsendet samt enallsidig parlamentarisk representation. När utredningen överväger frågan om högskolestyrelsernasframtida sammansättning bör en sammansättning med lekmannamajoritet inteuteslutas. bör avslå lagförslaget i vad avser 17 och 18 §§ samt somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet här anfört. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande styrelsen för enhögskoleenhet att i fråga om det i proposition 1986/87:127 framlagdaförslaget till lag om ändring i högskolelagen (1977:218) med bifall tillmotionerna 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 1986/ 87:Ub89 yrkande 1delvis, 1986/87:Ub91 yrkande 1 och 1986/87:Ub96 yrkande 1 delvis, med anledningav motion 1986/87;Ub96 yrkande 2 delvis samt med avslag på proposition1986/87:127 och motionerna 1986/87;Ub89 yrkande 2 delvis, 1986/87:Ub90 yrkande2 delvis, 1986/87;Ub91 yrkandena 2-3, 1986/87:Ub93 yrkande 2 och 1986/ 87;Ub812yrkande 30 dels avslår förslaget såvitt avser att 17-18 §§ ändras, dels som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Högskolestyrelsesordförande m.m. (mom. 5-8) UbU 1987/88:1 Underförutsättning av bifall till reservation 2 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Vad utskottet" och slutar med "här anfört" bortha följande lydelse: Utskottet anser att det nya förslaget från regeringen börinnebära att rektor som är ordförande i styrelsen och att suppleanterbör finnas. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet anser att högskolorna själva bör få nomineraföreträdarna för allmänna intressen ev. genom en elektorsförsamling. Riksdagenbör därför bifalla yrkande 4 i motion 1986/87:Ub91. dels att momenten 5-7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 5. beträffandehögskolestyrelses ordförande attriksdagen med avslag på proposition 1986/87:127 och med anledning av motion1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 6. beträffandesuppleanter i högskolestyrelse attriksdagen med avslag på proposition 1986/87:127 och med anledning av motion1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 7. beträffande nominering m.m. av företrädare förallmänna intres sen i högskolestyrelse att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:Ub91 yrkande 4 och med anledning av motion1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels att moment 8 i utskottets hemställan bort utgå. Högskolestyrelses ordförande m.m. (mom. 5-8) Under förutsättning av bifall till reservation 4 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Vad utskottet" och slutar med "här anfört" bortha följande lydelse: Utskottet anser att inte nu bör ta ställningtill frågan om en förändring i vad gäller ordförande och suppleanter istyrelsen. Då utskottet i det föregående avstyrkt förslagen om enförändring nu av högskolestyrelses sammansättning m.m. (reservation 4) börriksdagen avslå motionerna 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub91yrkande 4 i vilka nomineringen av styrelsens allmänföreträdare behandlas. dels att momenten 5-7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande högskolestyrelses ordförande att med avslag på proposition 1986/87:127 och motion 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 20 6. beträffande suppleanter i högskolestyrelse UbU 1987/88:1 att med avslag på proposition 1986/87:127 och motion 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 7. beträffande nominering m.m. av företrädare förallmänna intres sen i högskolestyrelse attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub90 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub91yrkande 4, dels att moment 8 i utskottets hemställan bort utgå. Avskaffande av regionstyrelserna och högskoleregionernasamt ändring av fakultetsnämnds och sektionsnämnds verksamhetsområde (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 13 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns det ettstort behov av ett regionalt organ för samverkan och utveckling inomutbildningssektorn. Regionstyrelserna spelar t. ex. en stor roll när detgäller utveckling avs. k. nätverkshögskolor, t. ex. Bergslagens tekniskahögskola och högskoleutbildningen i "". Sådanasamverkansprojekt behövs även i fortsättningen, t. ex. i den sydöstra delen avlandet. Ett regionalt organ behövs även för fortsatt samverkan mellan denstatliga och den . Mot denna bakgrund anser utskottet attriksdagen bör avslå regeringens förslag att avskaffa regionstyrelserna ochhögskoleregionerna. Såsom föreslås i centermotionerna bör en utredning nugöras om hur en ytterligare decentralisering inom högskoleadministrationen kangenomföras. Utredningen bör omfatta den centrala, regionala och lokalaledningen av högskolan. Enligt utskottets uppfattning finns det också skälatt iutredningen överväga en decentralisering av gymnasie-, vuxenutbildnings- ochfolkbildningsfrågor från () till den regionala nivån ochregionstyrelserna. Utskottet anser att med bifall till motion1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis, som sin mening bör ge regeringentill känna vad utskottet här anfört. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 9. beträffande avskaffande av regionstyrelserna ochhögskoteregio-nerna samt ändring av fakultetsnämnds och sektionsnämnds verksamhetsområde attriksdagen i fråga om det i proposition 1986/87:127 framlagda förslaget till lagom ändring av högskolelagen (1977:218) med bifall till motionerna 1986/87:Ub87yrkande 1, 1986/87:Ub88 yrkandena 1 och 2, båda delvis, 1986/87:Ub89 yrkande 1delvis och 1986/87:Ub96 yrkande 1 delvis, med anledning av motionerna 1986/87:Ub96yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub628 yrkande 1 och med avslag på proposition1986/87:127 samt motionerna 1986/87:Ub89 yrkande 2 delvis, 1986/87:Ub90yrkande 1, 1986/87:Ub679 yrkande 1 och 1986/87:Ub812yrkandena 28 och 29 dels avslår lagförslaget i den mån UbU 1987/88:1 detinte omfattas av vad utskottet hemställt under moment 4, dels som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Högskolestyrelses ansvar för vissa uppgifter (mom.10, motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 7 och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående (reservation 7) avstyrktregeringens förslag att avskaffa regionstyrelserna. I enlighet därmed föreslårutskottet att avslår motionerna 1986/87:Ub90 yrkande 3 och1986/87:Ub93 yrkande 1, vilka gäller frågor om överförande av uppgifter somåvilar regionstyrelserna till andra myndigheter. Frågan om arbetsfördelning mellan högskoleenheterna (mom. 12) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "och 7" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att en sådan arbetsfördelning bör görasmellan högskoleenheterna som föreslås i motion 1986/87:Ub91. Denna innebär attden forskningsförberedande utbildningen (utbildning på 60-poängsnivå ellerhögre) bör koncentreras till högskoleenheterna med fasta forskningsresurser ochtill de gamla universitetsfilialorterna, dvs. högskolorna i , ochKarlstad. I reservation 2 till utskottets betänkande UbU 1986/87:21 har yrkatsatt särskilda medel skall ställas till de tre senare högskolornas ochuniversitetets i förfogande för förstärkning av deras utbildning.Utskottet anser vidare att övriga högskolor utan fasta forskningsresurser börkoncentrera sin verksamhet till att i huvudsak avse postgymnasial yrkesutbildning.I reservation 3 till utskottets betänkande UbU 1986/87:21 har dessa tankarvidareutvecklats och 20 milj. kr. begärts i syfte att förstärka dessahögskolors verksamhet. Utskottet anser att nu bör bifalla yrkandena6 och 7 i motion 1986/87:91 och göra ett uttalande om arbetsfördelning mellanhögskoleenheterna i enlighet med vad som anförts i motionen. dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 12. beträffande frågan om arbetsfördelning mellanhögskoleenheterna attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub91 yrkandena 6 och 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Remissammanställning UbU 1987/88: i Bilaga 1 Universitets- och högskoleämbetet När det gäller LIE-anslaget utgår UHÄ från att denanslagstekniska lösning som skisseras i propositionen är en övergångsåtgärd iavvaktan på ett reformerat anslags- och styrsystem. UHÄ accepterar en sammansättning av högskolestyrelsernamed majorir tet för allmänföreträdare mot bakgrund av att styrelserna föreslåsfå mera övergripande uppgifter och regionstyrelserna avskaffas. Kunskap, engagemangoch övriga personliga kvalifikationer måste vara avgörande när ledamöter utses.Högskolan bör liksom få medverka vid utseendet av allmänföreträdare.UHÄ föreslår att företrädare för de anställda endast får närvaro- ochyttranderätt i styrelsen. I stället för tre representanter för de anställdaföreslår UHÄ att tre ledamöter som företräder verksamheten skall ingå istyrelsen. De studerande bör företrädas av två ledamöter. För att få majoritetför allmänföreträdarna måste dessas antal utökas till sju. Rektor bör somhittills vara högskolestyrelsens ordförande. UHÄ är inte främmande för att manskall kunna ta hänsyn till högskolans storlek och ansvarsområde vid bestämmandeav antalet ledamöter. UHÄ tillstyrker att regionstyrelserna avskaffas och attregionindelningen upphör. Högskoleenheter med fasta forskningsresurser Styrelsen vid i tillstyrker attLIE-anslaget anvisas direkt till berörda högskoleenheter. Med hänvisning till den enhetliga opinionen inomuniversitetet avstyrker universitetsstyrelsen regeringens förslag i fråga omhögskolestyrelsen. Universitetsstyrelsen föreslår endast två ändringar iförhållande till vad som gäller, nämligen att representanterna för deanställda endast skall ha närvaro-och yttranderätt och alt högskoleenheten gesrätt att medverka i nomineringen av allmänrepresentanterna. Konsistoriet vid i tillstyrker attLIE-anslaget fördelas direkt till berörda högskoleenheter. Konsistoriet avstyrker att högskolestyrelsenssammansättning ändras. I en styrelse måste vid sidan av rektor ingå företrädareför verksamheten utsedda av lärarna. De studerandes representation bör vidareges sådan form och omfattning att kontinuitet i deras medverkan garanteras. Enligt konsistoriet bör regionstyrelserna upphöra somutbildningsmyndighet i sin nuvarande form, men bör man belysamöjligheterna att föra över regionstyrelsernas regionalpolitiskautredningsuppgifter till ett organ som är gemensamt för länen i nuvarandehögskoleregioner. Styrelsen för i tillstyrker attLIE-anslaget anvisas direkt till berörda högskoleenheter. Universitetsstyrelsen förordaratt företrädare förverksamheten och förde studerande ges en starkare ställning ihögskolestyrelserna i enlighet med yrkandenai motion 1986/87:Ub90 (fp). Styrelsen anser således att högskole- UbU 1987/88:1styrelse vid enhet med fasta forskningsresurser skall ha 15 ledamöter varavBilaga 1 åtta företrädare för allmänna intressen, tre företrädare förverksamheten (lärare) och tre företrädare för de studerande. Rektor skall ingåoch vara ordförande. Vid mindre enheter kan ledamöterna vara färre.Företrädarna för de anställda skall endast ha närvarorätt och yttranderätt.Suppleanter skall finnas. I vad gäller nomineringen av ledamöter anseruniversitetsstyrelsen att regeringens beslut bör föregås av kommunikationmellan och universitetsledningen. Universitetsstyrelsen tillstyrker att avskaffasoch att regionindelningen upphör. Styrelsen för i tillstyrker attLIE-anslaget anvisas direkt till högskolorna. Styrelsen avstyrker förslagen om ändringar ihögskolestyrelsernas sammansättning, då man anser att den nuvarande styrelsenfungerar väl. Förslaget om att avskaffa regionstyrelserna ochregionindelningen avstyrks då regionstyrelserna även fortsättningsvis behövsför regional planering och samordning, medverkan i forskningsanknytningsarbetetoch stöd till de regionala högskolorna. Styrelsen för i anser attLIE-anslaget bör disponeras av högskoleenheterna och föras in isektorsanslagen. Universitetsstyrelsen avstyrker förslaget att nu förändrahögskolestyrelsernas sammansättning. Om en förändring av högskolestyrelsernaändock sker - med majoritet för allmänföreträdarna - förordar styrelsen attantalet ledamöter skall vara 13, varav sju allmänföreträdare och sexrepresentanter för högskolan (två studerande, tre verksamhetsföreträdare ochrektor). Styrelsen avvisar bestämt tanken att elektorsförsamlingarna skulleutse allmänrepresentanterna. Styrelsen för i tillstyrker en ändringav högskolestyrelsernas sammansättning under förutsättning att ett nytt anslags-och styrsystem utformas så att högskolornas självbestämmanderätt stärks.Inflytandet från verksamheten och de studerande bör emellertid öka med tvåresp. bör företrädare för de anställda endast gesnärvaro-och yttranderätt. Ifråga om nominering. av företrädare för allmännaintressen anser universitetsstyrelsen att högskoleledningen bör ha möjlighetatt under hand föra fram sina förslag till regeringen. Styrelsen för tekniska högskolan i behandlarenbart frågan om högskolestyrelsernas sammansättning. Man anser att nuvarandehögskolestyrelser fungerar väl och att sammansättningen inte behöver ändras.Om en förändring ändock sker - med majoritet för allmänföreträdarna -framhåller styrelsen att det är nödvändigt med en förstärkning avrepresentationen för lärare och studenter. I en styrelse med ändradsammansättning bör de fackliga representanterna ges närvaro- och yttranderätt. Styrelsen för () anser attdet inte finns behov av att ändra styrelsens sammansättning. Omemellertid en majoritet 24 för allmänföreträdare ärvillkoret för en framtida decentralisering av UbU 1987/88:1 befogenheter föreslås enstyrelse med 15, alternativt elva ledamöter där Bilaga 1 forskningens ochutbildningens intressen är företrädda vid sidan av de studerande och deanställda. Ur CTH:s synvinkel är allmänföreträdarnas engagemang och kompetensviktigare än deras antal och samlade röststyrka. CTH anser att allmänföreträdarnabör utses efter en dialog med berörd Rektorsämbetetvid högskolan i - som av tidsskäl inhämtat styrelseledamöternassynpunkter under hand - ställer sig bakom regeringens förslag om en majoritetför representanterna för allmänna intressen i en högskolestyrelse med elvaledamöter. Vilka allmänföreträdare som utses bör bedömas utifrån tyngdpunkteni verksamheten vid den enskilda högskolan. Företrädare för verksamheten måsteenligt rektorsämbetet finnas i styrelsen. I gengäld bör de anställda endast gesnärvaro- och yttranderätt. tillstyrker att regionstyrelsernaavskaffas. Konsistorietvid tillstyrker att LIE-anslaget anvisas direkt tillberörda högskoleenheter. Konsistoriethar inget att erinra mot förslaget att allmänföreträdarna ges majoritet istyrelsen. bör ges möjlighet att nominera personer med starktpersonligt engagemang för och med kunskap inom områdensom anknyter till verksamheten. Med hänsyn till att företrädare för forskningoch utbildning måste finnas med i styrelsen, föreslår konsistoriet följandesammansättning: sex företrädare för allmänna intressen, rektor tillikaordförande, två företrädare för verksamheten, en för de studerande och en förde anställda. Konsistoriet tillstyrkeratt regionstyrelserna avskaffas. Styrelsenför högskolan för lärarutbildning föreslår en styrelse om 15 ledamöter varavsex företrädare för allmänna intressen, tre för verksamheten, tre för deanställda och tre för de studerande. Styrelsen tillstyrker attregionstyrelserna avskaffas. Högskolor utan fasta forskningsresurser Högskolornai , , , och uttalar sig för regeringensförslag beträffande LIE-anslaget. Styrelsernavid högskolor utan fasta forskningsresurser har lämnat följande synpunkter påhögskolestyrelsernas sammansättning. Högskolani biträder regeringens förslag beträffandehögskolestyrelsernas sammansättning med de ändringar som föreslås i motion 1986/87:Ub93,nämligen att samtliga ledamöter utses av regeringen, att personliga suppleanterbör finnas kvar och att en av de tre företrädarna för de anställda skall varalärare vid högskoleenheten. Högskolani har tidigare uttalat sig för en majoritet av allmänföreträdarei högskolestyrelserna men anser att frågan kräver ytterligare analys. föreslår en styrelse med majoritet för UbU 1987/88:1verksamhetsföreträdarna och med enbart närvaro- och yttranderätt för Bilaga 1 personalorganisationernas företrädare. Högskolani föreslår att man avvaktar med beslut till dess förslag föreligger omhögskolans framtida anslags- och styrsystem. En parlamentarisk utredning börtillsättas för att närmare analysera konsekvenserna av regeringens förslag. Högskotan i Jönköpingtillstyrker regeringens förslag i sin helhet. Högskotani anser att frågan om högskolestyrelsernas sammansättning bör utredasytterligare. Högskolan är negativ till minskningen av antalet företrädare förverksamheten. Högskotani tillstyrker regeringens förslag i sin helhet, men anser att treföreträdare för verksamheten, dvs. lärare och personal skall ingå i styrelsenoch nomineras av de fackliga organisationerna. De fackliga företrädarna börendast ha närvaro- och yttranderätt. Suppleanter för ledamöterna bör utses. Högskolani anser att företrädare för verksamheten, de anställda och destuderande bör ges majoritet i högskolestyrelsen och att den nuvarandesammansättningen bör bibehållas. Personliga suppleanter skall finnas ochnuvarande ordning för utseende av ordförande i styrelsen skall gälla även ifortsättningen. Högskolani anser att det bör tillsättas en parlamentariskt sammansatt utredningmed uppgift att närmare studera den framtida ansvarsfördelningen mellanregionala och centrala nivåer inom högskolesystemet. Utredningen bör bl.a.utgå från att lärare och studenter skall vara väl företrädda i högskolestyrelserna. Högskolani har inget att invända mot att företrädare för de - allmänna intressenafår majoritet i styrelsen (sex ledamöter), men anser att två företrädare förverksamheten också måste ingå. Övriga ledamöter bör vara rektor och tvåstuderanderepresentanter. Företrädare för de fackliga organisationerna börendast ges närvaro- och yttranderätt. Högskolani tillstyrker en styrelse med elva ledamöter bestående av sexföreträdare för allmänna intressen. Dessa bör utses av regeringen, menhögskolan bör informellt få delta i nomineringsarbetet. Övriga fem platser börbesättas med företrädare för högskolan, nämligen två lärare/ forskare, tvåstuderande och rektor. De fackliga företrädarna bör endast ges närvaro- ochyttranderätt. Personliga suppleanter bör finnas för samtliga ledamöter istyrelsen. Högskolani anser att högskolestyrelserna skall ha elva ledamöter samt majoritetför de allmänna intressena. I övrigt bör styrelsen bestå av två företrädare förverksamheten, två företrädare för de studerande samt rektor. De fackligaföreträdarna bör endast ges närvaro- och yttranderätt. De ledamöter som skallföreträda allmänna intressen utses av regeringen efter förslag från högskolansstyrelse. Högskolani anser att det bör tillsättas en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppgift att närmare utreda förslagen i propositionenoch att analysera dess konsekvenser. Högskolani anser att beslutsunderlaget är alltför bristfälligt för UbU1987/88:1 att man skall kunna ta ställning till regeringens förslag. Frågornabör därför Bilaga 1 utredas ytterligare. Högskolornai , , , , , Boråsoch uttalar sig för förslaget om regionstyrelsernas avskaffande.Högskotorna i , , , , ochÖstersund vill ha en fortsatt utredning innan ställning tas till regionstyrelsernasframtid. ,, och i tillstyrker attLIE-anslaget kanaliseras direkt till högskoleenheterna. Övriga högskolor berörinte frågan i sina remissvar. Flertalet uttalar sig för ett avskaffande avregionstyrelserna. Beträffandehögskolestyrelsernas sammansättning har de konstnärliga högskolorna ingenerinran mot regeringens förslag till särbestämmelser för dessa högskolor. Regionstyrelseni högskoteregion betonar i sitt remissyttrande att decentraliseringav högskoleutbildningen utanför högskoleorten - centrala och -har kommit att få en allt större betydelse i Stockholmsregionen.Regionstyrelsen har därvid fungerat som den sammanhållande länken mellanhögskolor, kommuner och olika intressenter, t.ex. näringslivet.