bet · GB01SoU22 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa anslag till hälso- och sjukvård m.m. (prop.1987/88:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1987/88:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /89 lill hälso- och sjukvård, såvitt avser punkterna E 3-5, E8-14 och E 16-22. I samband med regeringens förslag till medelsanvisningarför ett antal olika ändamål på hälso- och sjukvårdens område behandlarutskottet 41 motionsyrkanden om olika sjukvårdsfrågor, bl.a, rörande personal-och rekryteringsfrågor, köerna inom sjukvården, nämnden förundervisningssjukhusens utbyggande (NUU), rättspsykiatri och specialistvård. Utskottet tillstyrker förslagen i budgetpropositionen ochavstyrker samtliga motioner. När del gäller vissa motionsyrkanden om avveckling av NUUreserverar sig utskottets m-, fp- och c-ledamöter. I frågan örinpersonalrekryieringen lill vårdområdet och vissa lednings- och ansvarsfrågorreserverar sig utskottets fp-, c- och vpk-ledamöter lill förmån för egnamotionsyrkanden. Vpk-ledamoten reserverar sig också till förmån för vissamotionsyrkanden om vårdpersonalens arbetstider. Utskottets m-, c- ochvpk-ledamöter reserverar sig även till förmån för etl motionsyrkande omspecialislljänster inom mödra-och barnhälsovården. Ytterligare sjureservationer har avlämnats (m, fp, c, vpk), i huvudsak till förmån för egnamotionsyrkanden. Del föreligger också ett särskilt yttrande (m). Proposition1987/88:100 bil. Hälso- och sjukvård m.m. Regeringen har under punkterna E 3-E 5 (s.71-76), E 8-E 14(s. 77-88) och E 16-E 22 (s.89-100) föreslagit E 3. att till /89 anvisar ett förslagsanslag av , E 4. att lill Statens rältsläkarstalioner /89 anvisar ett förslagsanslag av . 1987/88.12 saml. att till Rätispsykiairiska stationer ochkliniker för budgetå- SoU 1987/88:22 ret 1988/89 anvisar ett förslagsanslagav , E 8. att till för /89 anvisar ett förslagsanslag av 5 990 000kr., E 9. att till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar för /89 anvisar ett förslagsanslag av , E 10. all till för /89 anvisar ett förslagsanslag av 3 380 000kr., E 11. alt till Statens bakteriologiskalaboratorium; Uppdragsverksamhet för /89 anvisar ettförslagsanslag av , E 12. att till Statens bakteriologiskalaboratorium: Centrallaboratorieuppgifter för /89 anvisar ettförslagsanslag av , E 13. att till Statens bakteriologiskalaboratorium: Försvarsme-dicinsk verksamhet för /89 anvisar ettförslagsanslag av , E 14. att till Statens bakteriologiskalaboratorium: Utrustning för ,'89 anvisar ett reservationsanslagav , E 16. att till Epidemiberedskap m.m. /89 anvisar etl förslagsanslag av , E 17. att till Bidrag till Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut för /89anvisar ell anslag av , , E 18. att till Bidrag till allmän sjukvård m.m.för /89 anvisar ett förslagsanslag av 4 , E 19. att till Specialistutbildning av läkarem.m. för /89 anvisar etl reservationsanslag av , E 20. alt lill Beredskapslagring och utbildningm.m. för hälso-och sjukvård i krig för /89 anvisar ettreservationsanslag av , E 21. att till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. för /89 anvisar etl förslagsanslag av , E 22. alt lill Investeringsersäitningar enliglläkarulbildningsav-tal m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslagav . 1987/88:So212 av m.fl. (c) vari yrkas,såvitt här är i fråga, 2. att riksdagenhos regeringen begär att överläggningar tas upp med Kommun- och Landstingsförbundeni syfte all förstärka vårdyrkenas ställning i enlighet med det anförda, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts beträffandeinsatser för att öka vårdutbildningarnas attraktivitet. 1987/88:So236 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt härar i fråga, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning avvårdpersonal angående skador uppkomna på grund av misshandel av barn ochkvinnor. 1987/88:So277av (c) vari yrkas SoU 1987/88:22 1. att beslutar om ett anslag på 50 000 kr.till FRI i enlighet med motionen, 2. alt hos regeringen begär att utredninggörs om möjligheter all skapa etl rehabilileringscenter i enlighet med motionen. 1987/88:So401 av (rh) vari yrkas allriksdagen som sin , mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omekonomiskt stöd , till utbildning i hjärl-lungräddning. 1987/88:So402 av i och () vari yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en riksenhet inom den psykiatriska vården. 1987/88;So413 av Margö och (vpk)vari yrkas att hos regeringen begär åtgärder för all införaregelbundna hälsokontroller för män för upptäckt av prostatacancer. 1987/88:So416 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts angåendeförsöksverksamhet med kortare arbetsdag för vårdpersonal. 1987/88:So418 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ätteninventering bör göras beträffande nuvarande omfattning av toxoplasmos, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undersökning och behandling av gravida kvinnor med avseendepå toxoplasmos. 1987/88:So426 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitthär är i fråga, 4. alt riksdagenhos regeringen begär en redovisning för utfallet av den av förra åretsvårriksdag beviljade ersättningen till sjukvårdshuvudmännen för att öka kapaciteteni fråga om gråstarroperationer, operationer för nya höftleder ochhjärlkärloperationer, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en sådan lag som innebär att patienter, sominte inom rimlig tid kan få behandling inom del egna skall ha rätttill behandling inom ett annat landsfingsområde eller hos privat vårdgivare pådel egna landstingels bekostnad. 1987/88:So430 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av regionala hjälpcentra för flyktingbarn. 1987/88:So437 av och AgneHansson (fp, c) vari yrkas all hos regeringen begär åtgärder sominnebär alt thoraxkirurgi som specialitet kan etableras inom sydöstrasjukvårdsregionen vid i . 1987/88:So438 av och Carl-JohanWilson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapslager av bandageartiklar för bl.a.stomiopererade. 1987/88:So443av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar SoU 1987/88:22alt lill nytt anslag anvisa etl reservationsanslag om . Motiveringen återfinns i motion Sf517. 1987/88:So461 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringeri lill känna att nämnden förundervisningssjukhusens utbyggnad (NUU) skall avvecklas och alt demedel som fördelas av nämnden i stället fördelas enligt de principer som angesi motionen. 1987/88:So462 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en samordning av det rättsmedicinska,rättskemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendet i enlighet med vad somanförts i motionen. 1987/88:So464 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen ger utredningen organisationpå 90-talel yllerligare direktiv all se över möjligheterna för hemförlossningarbåde inom den offentliga sjukvårdens ram och utom, 1987/88:So465 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen lill känna alt nämnden förundervisningssjukhusens utbyggnad (NUU) skall avvecklas och att demedel som fördelas av nämnden i stället fördelas enligl de principer somanges i motionen. 1987/88:So467 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen lill känna att deinvandrarkvinnor som så önskar bör ha räll all bli undersökta av kvinnliggynekolog. 1987/88:So476 av Margö m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbegäratt regeringen i samarbete med vidtar åtgärder för allminska vårdpersonalens helgijänstgöring enligl motionens förslag, 2. att riksdagenbegär att regeringen i samarbete med gör en översyn avvårdpersonalens möjligheter lill yrkesulveckling och befordringsvägar ochinitierar projektverksamhet i syfte att utvidga nu befintliga utvecklingsmöjligheter. 1987/88;So479 av () vari yrkas 1. alt riksdagenbegär all regeringen kartlägger konsekvenserna av de pågåeridésjukhusnedläggriingarna ur beredskapssynpunki, 2. att riksdagensorn sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omberedskapsdelegationens yttrande över föreslagna nedläggningar av sjukhus. 1987/88:So480 av m.fl. (s) vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om lPM:sangelägna behov av resursförstärkningar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i övrigt anförts om psykosocialmiljömedicin i motionen. 1987/88:So486av och () vari yrkas att SoU 1987/88:22som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om omedelbaraåtgärder för att minskade långa väntetiderna förrättspsykiatriskaundersökningar och om ytterligare resurser för denna verksamhet. 1987/88:So489 av m.fi. (c, m, fp) vari yrkasalt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom all fasta paviljongen vid Väslerviks sjukhus bör behållas som riksenhet. 1987/88:So492 av och ()vari yrkas att , riksdagensom sin mening ger regeringen till känna alt specialistläkare inomgynekologi/obslelrik och barnsjukdomar samt övrig specialistutbildad vårdpersonal,t.ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor och kuratorer skall ha sin givna platsinom primärvården. 1987/88:So496 av och () variyrkas att hos regeringen begär att en probleminventering görs och attdärefter ell åtgärdsprogram utarbetas vad gäller vårdområdet och där särskiltsjuksköterskornas situation beaktas. 1987/88:So500 av m.fl. (m, s, fp, c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts dels om information till rökare om behovet av tätalungkonlroller, dels all statshälsan, företagshälsovården och vårdcentralernarutinmässigt skall informera och aktivt erbjuda rökare upphostningsprov. 1987/88:So502 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att Spri utvecklar och anpassar instrument försvenskaförhållanden inom kvalitetskontroll/kvalitetsbedömningar i omvårdnadsarbete, 2. att riksdagenhos regeringen begär att Spri prioriterar arbetsuppgiften spridning avinternafionella och nationella forskningsresultat som gäller kvalitetsbedömningaroch kvalitetskontroll i omvårdnadsarbete, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ledning ochansvarsfrågor inom vårdområdet, 4. att riksdagenhos regeringen begär alt Spri får i uppdrag att presentera en samlad bild av deförsök med förändrad vårdorganisation som pågår runt omkring i landet. 1987/88:So504 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förändringar i de rutiner som diskriminerarfäder enligt vad i motionen anförts, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om rätt förmannen all stanna kvar pä BB efler förlossningen. 1987/88:So507 av () vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omHärnösands sjukhus. Mofiveringen återfinns i motion A493. 1987/88:So603 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt här är i fråga, 3. att som sin mening ger regeringen lillkänna vad i motionen anförts omen kartläggning av pappors möjligheter att stanna kvar på SoU 1987/88:22förlossningsavdelningarna efter förlossningen. Motiveringen återfinns i motionA801. Det rättsmedicinska, rättskemiska och kriminaltekniskaundersökningsväsendets organisation I motion 1987l88:So462 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om en samordning av det rättsmedicinska,rällskemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendet i enlighet med vad somanförs i motionen. Motionären anför alt eftersom det rättsmedicinskaundersökningsväsendet i första hand är en rättsfunktion sä bör det därmed varaen statlig uppgift. Motionären anser att de tre nämnda myndigheterna bör samordnastill en myndighet. Det är angeläget alt den nya myndigheten har en organisationsom är självständig i förhållande till olika partsintressen. Motionären finnerdel angelägel all den nya myndigheten blir en helt självständig myndighet underjusfitiedepartementet. har till uppgift attutföra undersökningar av rältskemisk och blodgruppsserologisk art samt altbedriva annan hithörande verksamhet med praktiskt och vetenskapligt syfte.Laboratoriet är uppdelat på en toxikologisk-kemisk och en blodgruppsserologiskavdelning. Statens rättsläkarstaliöner har lill huvudsaklig uppgiftatt utföra rättsmedicinska undersökningar av olika slag såsom obduktioner,undersökningar av misshandlade eller för brott misstänkta personer samtlaboralorieundersök-ningar. Rättsläkarstationer finns i , , , och . har som huvudsakligaarbetsuppgifter att utföra kriminaltekniska undersökningar åt polis- ochåklagarmyndigheter samt domstolar och att bedriva självständig forskning inomsitt verksamhetsområde. Regeringen beslutade att tillkalla en särskildutredare med uppdrag alt utreda del rättsmedicinska, rättskemiska ochkriminaltekniska undersökningsväsendets organisation m.m. Den s.k.RRK-ulredningen avlämnade sitt betänkande (Ds S 1986:3)Samordning av det rättsmedicinska, rättskemiskaoch kriminaltekniskaundersökningsväsendet. Utredningen föreslår att den kemiska avdelningen vidnuvarande statens rättskemiska laboratorium samordnas med statenskriminaltekniska laboratorium. De sex rätlsläkarslalionerna föreslås bliregionala rättsmedicinska enheter inom den nya myndigheten, statensrätlstekniska laboratorium. Utredningen föreslår att skallbli huvudman för laboratoriet under regeringen och justiliedepartemenlet. Av budgetpropositionen (bil. 7 s. 72 f.) framgår allRRK-utredningens belänkande har remissbehandlats och bereds iregeringskansliet. Utskottetkonstaterar att frågan om en samordning av det rättsmedicinska, SoU1987/88:22 rättskemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendet nyligenvarit föremål för en utredning och att utredningsförslaget bereds iregeringskansliet. Utskottet anser att resultatet av detta beredningsarbetebör avvaktas och avstyrker därför motion So462 (fp). Bibehållande av den fasta paviljongen i I motion 1987/88:So402 av i ochLena (båda s) hemställs alt som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en riksenhet inom denpsykiatriska vården. Motionärerna tar upp den lilla grupp patienter som kräveralldeles speciella vårdinsatser och som finns på den fasta paviljongen påVästerviks sjukhus. Motionärerna anför alt dessa patienter blir för få för skall kunna ha terapi och annan verksamhet i grupp och att patienternariskerar isolering om de skall vårdas regionall. bör enliglmotionärerna uttala att god vård i detta fall skall ges företräde framföröppenhet och närhet och att den riksenhet som finns vid sjukhusbibehålls. I motion 1987/88:So489 av m.fl. (c, m, fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alt den fasta paviljongen vid bör behållas somriksenhet. Enligt motionärerna talar såväl vårdpolitiska som regionalpolitiskaskäl för att Västerviksenheten bör vara kvar som riksenhet. Utskottet har behandlatmotioner med motsvarande innehåll, senast i betänkandet SoU 1986/87:16 (s.27-30). 1 del nämnda belänkandet redovisas den nuvarande vårdorganisationen förbl.a. psykiskt störda lagöverträdare och vissa utredningsförslag om denframtida vården av sådana patienter. Betänkandet innehåller också referat avutskottets tidigare uttalanden. Vid sin senaste behandling av frågan erinrade utskottetinledningsvis om att vården av psykiskt sjuka och då även psykiskt stördalagöverträdare är en angelägenhet för sjukvårdshuvudmännen och att dessa därförbeslutar i frågor om lokalisering av vården m.m. Utskottet fastslog att detdock ankommer på riksdag och regering att bestämma om den allmänna inriktningenav den psykiatriska vården lika väl som för annan hälso- och sjukvård.Utskottet hänvisade vidare till att en ny lagstiftning om den psykiatriskatvångsvården och behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare övervägs iregeringskansliet och att även frågor om den framlida organisationen av vårdenav särskilt vårdkrävande patienter kommer all behandlas i del .sammanhanget.Utskottet utgick därför ifrån att får tillfälle att la ställning fillde framtida riktlinjerna för vården av de särskilt vårdkrävande patienterna ochdärmed även fill sådana frågor som antalet vårdnivåer och behovet av särskildariksenheter inkl. den fasta paviljongen i Väslervik. Utskottet uttalade ocksåalt i avvaktan härpå självfallet inga åtgärder bör vidtas som är ägnade allföregripa beslut. Utskottet avstyrkte därmed de då aktuellamotionerna. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därförmotionerna So402 (s) och So 489 (c, m, fp). Långaväntetider för rättspsykiatriska undersökningar SoU 1987/88:22 Linotion l987/88:So486 av och ()hemställs all som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionenanförtsom omedelbara åtgärder för att minska de långa väntetiderna förrätispsykiairiska undersökningar och om ytterligare resurser för dennaverksamhet. Även frågan om de långa väntetiderna för rätispsykiairiskaundersökningar bar återkommande behandlats av utskottet, under förra riksmöteti två betänkanden. 1 betänkandet SoU 1986/87:15 riktade utskottet skarpkritik mol vänteti derna för rätispsykiairiska undersökningar. Sålunda konstaterade ulskoltet att den situation som råder slår i uppenbar strid med gällande lag och uttalade alt allvarliga ansträngningar måste göras för alt komma till rätta med de rådande missförhållandena. Utskottet ansåg - i likhet med justilieulskollel i etl yttrande lill socialutskottet - alt de av då beslutade åtgärderna inte var tillräckliga. Enligl utskottets mening måste också övervägas att ställa mera resurser till förfogande för den rätispsykiairiska undersökningsverksamheten så att den kö som finns kan arbetas av. Utskottet erinrade vidare om del arbete som pågår inorn med alt r'eformera den psykiatriska tvångsvården (jfr föregående avsnitt). Utskottet ansåg emellertid all förhållandena på de rätispsykiairiska kliniker na var sådana att en lösning av problemen inte kan anslå i avvaktan på en större och mer tidskrävande reform. Utskottet uttalade därför all regeringen omgående måste vidta åtgärder för alt avhjälpa de rådande missförhållande na. Vad utskottet sålunda uttalat beslutade sedermera ge regering en fill känna (rskr, 109). ' Vid behandlingen av budgetpropositionen 1986/87; 100 ochanslaget till de rätispsykiairiska stationerna och klinikerna (E 5) återkomutskottet lill frågan om de långa väntetiderna. Utskottet erinrade (SoU1986/87:16 s. 22-27) om sina uttalanden men konstateradeatt de av socialministern anvisade åtgärderna från sida intevar tillräckliga. Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande att detmåste övervägas all ställa mera resurser lill förfogande för denrätispsykiairiska undersökningsverksamheten, så all den befintliga kön kanarbetas av. Utskottet uttalade all regeringen borde återkomma till idenna del. Vad ulskoltet anfört om resurserna för rätispsykiairiskaundersökningar beslutade som sin mening ge regeringen lill känna (RD1986/87:90, rskr. Utskottet gjorde i del nämnda betänkandet också visstuttalande i frågan om huvudmannaskapet för del rättspsykiatriskaundersökningsväsendet. har därefter träffat avtal medvissa landstingskommuner om alt utföra rätispsykiairiska undersökningar påhäktade. Under /88 genomförs sålunda en tidsbegränsad undersökningsverksamheti samarbete med och läns landstingskommuner i syftealt minska kön av häktade. Regeringen godkände dessaöverenskommelser om samarbete. har utfärdat tillägg lillföreskrifterna om upptagningsområden för statens rätispsykiairiska kliniker ochstationer [SOSFS (M) 1987:20], vilka gäller t.o.m, . arbetar med att ta fram allmänna råd förutformningen av SoU 1987/88:22 de rättspsykiatriska utlåtandena. Dessaskalf sedan kompletteras med föreskrifter. I budgetpropositionen konstateras (s. 76) altorganisationens problem att fullgöra sina uppgifter sammanhänger med vissastrukturella brister som bör få sin lösning i samband med all rättspsykiatrinkan samordnas med allmänpsykiatrin. Utvecklingen anses ha visat attdet går att effektivisera verksamheten inom den nuvarande organisationen. Närdel gäller anslaget för verksamheten anges att viss uppräkning gjortsbelräffande lönemedlen. Utskottet erinrar om de uttalanden som tidigare gjorts ombehovet av omedelbara åtgärder för all komma till rätta med missförhållandenamed de långa väntetiderna för rätispsykiairiska undersökningar. Lägel ingerännu stor oro. De åtgärder som regeringen vidtagit kan inte ansestillfredsställande. Ulskoltet förutsätter alt stora ansträngningar nu görs förall man skall kunna komma till rätta med problemen. 1 avvaktan på regeringensaviserade förslag angående psykiatrisk tvångsvård samt rättspsykiatrinsorganisation är det dock enligl utskottets mening inte påkallatmed något ytterligare initiativ från sida. Utskoftet avstyrkerdärför motion So486 (c). Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen under E 5. Rätispsykiairiska stationer och kliniker. () är ettfristående institut under . Institutet har till uppgift attutveckla, värdera och förmedla kunskap om psykosociala risksitualioner,riskgrupper och riskreak-lioner i den mänskliga miljön. Verksamheten omfattarmålinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information medsärskild inriktning,på praktisk tillämpning inom social-, hälsovårds- ocharbetsmarknadsområdena samt på problem med anknytning till dessa områden. InomIPM finns tre enheter, en för allmän social miljö och hälsa, en för arbetsmiljöoch hälsa saml en för vårdmiljö och hälsa. I motion l987/88:So480 av m.fl. (s)hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lPM:s angelägna behov av resursförstärkningar (yrkande I). Vidarebegärs ell tillkännagivande lill regeringen om vad som i övrigt anförs ompsykosocial miljömedicin i motionen (yrkande 2). Motionärerna anför all IPM är enav de myckel få myndigheter som direkt har till uppgift alt bedriva och spridaresultaten av en mycket angelägen forskning som sker utifrån en avstatsmakterna i olika forkningspolitiska sammanhang efterlyst helhetssyn. Föratt IPM fortsättningsvis skall kunna fullgöra sina uppgifter på ell effektivtsätt och för alt möta en allt större efterfrågan behöver IPM enligtmotionärerna tillföras ytterligare resurser i enlighet med vad IPM redovisat isin senaste anslagsframställning. Medlen bör ställas lill institijlelsförfogande. Utskottetdelar den grundläggande synen i motion So480 (s) att kunskaperna SoU1987/88:22 om denpsykosociala miljöns inverkan på hälsa och välbefinnande behöver utvecklasoch att IPM med sin verksamhet har en viktig uppgift att fylla på Utskottet anser det också angeläget att IPM:s verksamhet kan bedrivaseffektivt och all instilutets tvärvetenskapliga och ivärsektoriella forskningoch övriga verksarnhet även fortsättningsvis kan hålla en hög kvalitet.Det kan tilläggas alt flera fackliga organisationer har uttalat sitt stöd IPM har granskats av en grupp sakkunniga. Dessafann vid sin granskning att en personalförslärkning var väl motiverad. Deframhöll att IPM hade ett högt internationellt anseende och att verksamheter iform av utredning, utbildning, informafion/dokumenlalion och rådgivningsservicevar av stor omfattning och hade hög kvalitet. I budgetpropositionen anför socialministern (bil. 7,s. 82)att hon anser del angelägel att IPM:s verksamhet kan bedrivas så effektivi sommöjligt inom de ramar angav vid institutets tillkomst. Med hänsynfill de skäl IPM anfört fill stöd för alt undantas från huvudförslaget hardärför endast ett begränsat huvudförslag tillämpats vid beräkningen av nästabudgetårs anslag Utskottet utgår ifrån att regeringen ytterligare övervägerde sakkunnigas förslag. I avvaktan härpå finner utskottet del inte påkallat mednågon åtgärd från sida med anledning av motion So480 (s), varför denavstyrks. Ulskoltet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningenunder E 10. Ett stort antal motioner tar upp frågan om den framlidarekryteringen av personal till vårdområdet.