bet · GB01AU14 · 1987-12-31 00:00:00 — Men även den tekniska revolutionen inomindustrin har gått Bergslagen i stort sett spårlöst förbi. Storfinansens brist på ansvar för Bergslagen har inteersatts av statliga styrningar och initiativ. Avfolkning och sysselsättningsproblem känneteck nar därför Bergslagen och detta trots en mycket långvarig högkonjunk- . Det enda som kan rädda Bergslagen från fortsatt "kräftgång" ären nyindustrialisering med samhällelig styrning av investeringar, lokalisering av -yo statligverksamhet och en kraftig satsning på uppbyggnad av en slagkraftig AU1987/88:14 infrastruktur i hela Bergslagen. Det nu lagda "Bergslagspaketet" har varitefterlängtat. Det framställs av regeringen som ett miljardpaket där det utlovasmellan 1 650 till 2 000 jobb på de berörda orterna. Löften som innehåller mångaosäkra moment eftersom regeringen tyvärr saknar styr- och maktmedel. Det saknasäven en beslutsam politisk handlingslinje för Bergslagens framtid. Alltförmycket av regeringens politik sker på storfinansens villkor och genom att lockaföretagen med frikostiga "morötter". Det saknas en planeradutveckling som gör insatserna hållbara och verkningsfulla för befolkningen iBergslagen. Skall Bergslagens utveckling vändas krävs nya ochkraftfulla åtgärder. Samhällsplanering och regionalpolitiska målsättningar kaninte göras beroende av storföretagen och marknadens kortsiktiga villkor. Detgäller för samhället att planera på . Instrument som i dagunderordnas marknadens villkor kan lösgöras för nya roller, främst gäller detlöntagarfondsystemet och statsföretagsverksamheten. Löntagarfondsystemet, bl.a. Mellanfonden, spelar i dagingen regionalpolitisk roll. tar dessa fonder medel uravfolkningsregioner och placerar dessa i aktier i storföretag på annat håll.Mellanfonden bör för Bergslagskommunerna ges i uppdrag att under entreårsperiod skapa ca 1 000 nya jobb genom att satsa sitt kapital på ett heltnytt sätt. Även statsföretag skulle i Bergslagen kunna få en ny ochhelt annorlunda roll än . En nationell industriutveckling medutgångspunkt i de nya näringarna i kombination med Bergslagens traditionellanäringar förutsätter en stark och målmedveten ägargrupp. Ett statsföretag medmer av samhällsekonomisk inriktning än dagens mycket strikta företagsekonomiskainriktning skulle kunna vara en av de injektioner Bergslagen behöver. Trots Bergslagspaketets miljardomfattning saknas degrundläggande riktlinjerna och de medvetna satsningarna på infrastrukturen.Kommunikationerna med Bergslagspendeln finns inte med, telekommunikationernasaknas, satsningar på vägar är begränsade etc. Bergslagen måste också med detsnaraste få en högskola som utbildar högt kvalificerade arbetare, forskare etc.Över huvud taget måste regionens ungdom kunna erhålla utbildning som även kanavslutas med en attraktiv högskoleutbildning. Naturligtvis skall sedan dennakunskap kunna användas inom Bergslagsregionen. Det behövs nu ett samlat infrastrukturpaket förBergslagen. Enligt utskottets mening måste regeringen lägga fram ettsamlat förslag, som kan ge Bergslagen den utvecklingsmöjlighet som så välbehövs. Västerbergslagen har ett särskilt utsatt läge genom attden industriella utarmningen har slagit hårt mot regionen. För Smedjebackensvidkommande måste regeringen utarbeta särskilda insatser, både vad avserkonkreta arbetstillfällen och satsningar på infrastrukturen. Regeringen måstedärför återkomma med förslag till åtgärder. Inte heller beträffande och kommunerfinns det några förslag om varaktig sysselsättning. Som framhålls i motion A20är det ett krav att regeringen engagerar sig på ett mer aktivt sätt för dessakommuner. 4 1987/88. När Bergslagsproblematiken diskuterats så har ofta.Hallstahammar- AU 1987/88:14 hamnat vid sidan av. har inte ansetts behöva stöd, : medanHallstahammar fått ändrad stödområdesinplacering, orn än tillfälligt.Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag om åtgärder som kan trygga ochförbättra sysselsättningen på dessa orter. är inte bara Bergslagen. I det lilla samhälletMorgongåva, med i huvudsak en enda störreindustri, hotas nu 200 personeräv avsked om inte annan produktion/ägare kantillföras orten. Här krävs ett ansvarstagande av både ägare och samhälle,varför denna nu så aktuella och drastiska förändring bör föranleda åtgärderfrån regeringens sida. I första hand krävs ett ägaransvar med konkret innehålloch i andra hand ett regeringsinitiativ för att trygga jobben på orten. I propositionen föreslås också ett antal åtgärder i norraSveriges inland. För del kan man konstatera att åtgärderna ärotillräckliga. , Som framhålls i motion A17 (vpk) har befolkningsutvecklingen iVästerbottens inland under en lång följd av år varit negativ. Under perioden1960-1985 har inlandets befolkning minskat från 84 000 till 62 000 personer ochväntas fortsätta minska i samma takt. En sådan "utveckling" måstehejdas om inlandet skall överleva. I propositionen förekommer en blandning av redan kändaåtaganden från statens sida med löften om nya insatser. För Västerbottenminskas paketet dessutom eftersom det skalldelas med både ochVästernorrlands län. Vidare är det några kommuner i inlandet som inte alls fårnågra riktade åtgärder. Så är fallet t.ex. med kommun. föreslagna åtgärder är således otillräckliga ochbehöver därför kompletteras. Skall de regionalpolitiska målsättningarna uppfyllas något så när, måste helt andra åtgärder till. Regeringen bör därför, efter samråd med länsmyndigheter, återkomma till med förslag om åtgärder för inland. Utskottet vill också peka på att en stor andel avutflyttningen från norra. inland utgörs av unga kvinnor. Utskottet instämmer med uppfatt ningen i motion A19 (vpk) att kraftfulla åtgärder behövs för ökad kvinnlig , sysselsättning i regionen. För detta ändarinål bör, som framhålls i motionen, anvisas 100 milj. kr. När det gäller finns i propositionen i stortsett inga regionalpolitiska insatser. Utskottet finner de i motion A20föreslagna tre åtgärderna utgöra en god grund för en bättre utveckling iVärmlands län. För det första måste länet få en större andeladministrativa arbeten. Regeringen bör därför utarbeta förslag omutlokalisering av statligt verk eller myndighet till . I sammanhangetbör det noga prövas om lokälise-; ringen kan ske till annan ort i länet änKarlstad. För det andra måste lokala studiecentra fördecentraliserad högskoleut bildning i länet byggas upp. Regeringen måste därför till högskolan i och berörda kommuner anvisa medel för en sådan åtgärd. För det tredje måste de mineral- och malmfyndigheter somfinns i länet allvarligt analyseras. Därför måste länet få ett särskilt anslagför prospekte-ring av intressanta fyndigheter. Inte minst bör i sammanhangetbeaktas de guldfyndigheter som finns bl.a. i länets västra delar. Vad utskottet med tillstyrkan av motionerna A17, A19 ochA20 anfört om AU 1987/88:14 insatsernas inriktning i Bergslagen och norra inland bör ges regeringen till känna. Övriga i sammanhangetupptagna motioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse; 1. beträffande insatsernas inriktning ochomfattning att med bifall till motionerna 1987/88: A17,1987/88: A19och 1987/88:A20 yrkandena 2, 7, 12, 14 och 15 samt med avslag på motionerna1987/88: A18, 1987/88: A27,1987/88:A29 yrkande 1, 1987/ 88:A30yrkande1,1987/88:A31 yrkandena 1 och6samt 1987/88:A477 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Bergslagsdelegationens roll och uppgifter (mom. 2) och ( båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13som.börjar med "Det nu " och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse: Som framhålls i motion A29 (c) bör Bergslagsdelegationenbli ett mera permanent organ, bl.a. med tanke på behovet av samordnade ochoffensiva insatser för att utveckla Bergslagen. Därmed skulle delegationenkunna överta ansvaret för . Delegationen skulle dåtillföras tjänster för detta ändamål, föriagda till regionen, men replierandepå berörda universitet. Det framstår som angeläget att frågan omledningsorganisationen för får entillfredsställande lösning innan regionstyrelserna avskaffas den 1 juli 1988.Detta är-som framhålls i motion A29 (c) - nödvändigt för att kunna fullföljaoch intensifiera insatserna för att vidareutveckla projektet . Regeringen bör sålunda återkomma till medkonkreta förslag beträffande Bergslagsdelegationen och Bergslagens tekniskahögskola i enlighet med vad utskottet - med tillstyrkan av motion A29 i dennadel -anfört. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande Bergslagsdelegationens rolloch uppgifter att med bifall till motion 1987/88:A29 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Intensifierade insatser på landsbygden (mom. 3) och (båda c) anser dels att den del av utskotte;ts yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion A29 (c) utgör insatserna för attutveckla landsbygden en central del i en politik för en decentralistisk utveckling ochen bra miljö. En levande landsbygd har stor betydelse för långt fler än dem som bor på landsbygden. Landsbygden måste därför få sin rättmätiga del av de statliga insatser som satsas på utveckling och infrastruktur. Det krävs sålunda nya "grepp" för att bryta den negativa utvecklingen på landsbygden. Statsmakterna och de statliga myndigheterna har hittillstagit mycket liten AU 1987/88:14 hänsyn till de speciella förhållanden sområder på landsbygden. I t.ex. den närings-, bostads- och utbildningspolitiskaplaneringen regleras nästan helt behovet av en positiv utveckling pålandsbygden. Vidare kan nämnas att ca 50 lokalkontor för försäkringskassandragits in trots att uttalat sig i annan riktning. Beslutet att förafolkbokföringen från församlingarna drabbar också landsbygden hårt. Sammantagethar regeringen vidtagit ett 50-tal åtgärder som motverkar en positivlandsbygdsutveckling. Utskottet delar vidare uppfattningen i motion A29 att denav initierade landsbygdskampanjen tillförs erforderliga resurser iSverige. I annat fall riskeras att kampanjen får avslutas . Slutligen vill utskottet framhålla betydelsen förlandsbygdens utveckling av en helhetssyn på planeringen av infrastruktur,bebyggelse, service, kulturutbud m.m. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A29 i aktuelladelar anfört om landsbygdens utveckling bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande intensifierade insatser pålandsbygden att med bifall till motion 1987/88:A29 yrkandena 3 och 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Styrmöjligheterna över företagens investeringar(mom. 4, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"Utskottet har " och slutar med "det anförda " bort haföljande lydelse: Utskottet har i frågan om statsmakternas möjligheter attstyra näringslivets investeringar och nyetableringar en motsatt uppfattning iförhållande till motionärerna. Regering och riksdag skall styra näringslivetgenom generella lagar och förordningar, inte genom "påtryckningar"eller direkt styrning. Det formaliserade lokaliseringssamrådet har ocksåhittills varit till föga hjälp för områden som har regionalpolitiska problemoch kan t.o.m. verka hämmande för näringslivets utveckling. Med det anfördaavstyrks motion A20 i aktuell del. Styrmöjligheterna över företagens investeringar(mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "det anförda"bort ha följande lydelse: Som anförs i vpk-motionen A20 visar regeringensmisslyckande i att skaffa fram nya industrijobb till på regeringens uppenbara brist på styrmedel. Regeringens flathet visas när storföretag med miljonvinster etablerar sig på orter som har regionalpolitiska problem och då"smörjs" med allehanda förmåner, frisläppande av investeringsfonder osv. Företagen kräver dessutom en total uppställning från kommunerna med flygplatser, 32 vägar,service m.m. På detta sätt kan kommunerna komma i beroendeställ- AU1987/88:14 ning i förhållande till storföretagen. Det är sålunda hög tid att regeringen ges styrmedel somger den möjlighet att aktivt påverka företagens investeringar och etableringari stället för det nu "tandlösa" lokaliseringssamrådet. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A20 i denna delanfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande styrmöjligheterna över företagensinvesteringar att med bifall till motion 1987/88:A20 yrkande 10 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Inplacering i stödområde av kommunerna ,Osthammar, , , och (mom. 6) (), (), (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet vill slutligen" och slutar med "ochSäter" bort ha följande lydelse: När det gäller Säters kommun finns det emellertid starkaskäl för en temporär inplacering i stödområde. I kommunen väntas betydandesysselsättningsproblem när det centrala mentalsjukhuset nu till stor delavvecklas. Kommunen har också ett stort antal pendlare till . När nuBorlänge blivit temporärt stödområde försvåras situationen för Säters kommungenom att de närliggande kommunerna ingår i stödområde. Som framhålls imotionerna A20 (vpk) och A21 (c) bör således Säters kommun på samma sätt somBorlänge inplaceras i stödområde. Vad utskottet med tillstyrkan av motionerna A20 och A21 ivad avser Säters inplacering i stödområde anfört bör ges regeringen till känna.Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks i tillämpliga delar. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande inplacering i stödområde av kommunernaTierp, , , , och att dels medbifall till motionerna 1987/88:A20 yrkande 9 i motsvarande del och 1987/88:A21yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominplacering i stödområde av Säters kommun, delsavslår motionerna 1987/88:A23, 1987/88:A24 yrkande 2, 1987/ 88:A25 yrkande 2och 1987/88:A28 yrkande 3 i motsvarande del. Inplaceringi stödområde av kommun (mom. 7) AU 1987/88:14 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Likaså avstyrks " och slutar med "kommun" bort ha följande lydelse: kommun påverkas starkt av . Kommunen tillhör Borlängeregionen och har ett stortantal invånare som arbetar på . Även i övrigt har stora problem påsin arbetsmarknad. Som framhålls i motion A20 (vpk) uppstår orimligatröskeleffekter öm inte liksom inplaceras i stödområde. Med tillstyrkan av motion A20 förordar utskottet attGagnefs kommun inplaceras i stödområde vilket bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort-.ha följandelydelse: 7. beträffandeinplacering i stödområde av kommun attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A20 yrkande 9 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Återinförande av sysselsättningsstödet i stödområdeC (mom. 8) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet tar" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Avskaffandet av sysselsättningsstödet har inneburit atthårt drabbade bygder, bl.a. i Bergslagen och , fått' försämrademöjligheter att upprätthålla sysselsättningen. Utskottet delar uppfattningen imotionerna A24 och A30 att sysselsättningsstödet bör återinföras i stödområdeC. Väd utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande återinförande avsysselsättningsstödet i stödområde C att med bifall till motionerna 1987/88:A24 yrkande 3 och 1987/88:A30 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Folkhögskolekurser i anslutning tilllandsbygdskampanjen (mom. 9) (), (), (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "I motion" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig positivt till tanken att tilldelafolkhögskolorna en ny uppgift i strävandena att utveckla landsbygden och därmed ge dem en aktiv roll i regionalpolitiken. Folkhögskolorna har en god spridning över hela 34 landet.Det gäller även om Bergslagen och norra inlandet. De bör kunna ge AU1987/88:14 ett viktigt bidrag till den pågående landsbygdskampanjen genom atttillhandahålla specialutbildning som är anpassad till de särskildaförhållanden som råder på landsbygden. De folkhögskolor som är intresserade aven sådan utbildningsverksamhet bör kunna erhålla särskilt statligt stöd härför. I motionerna I987/88:A26 (c,m,fp) och I987/88:A20 (vpk)föreslås vidare att den utbildning det här gäller skall jämställas med arbetsmarknadsutbild ning och därmed berättiga till utbildningsbidrag. Utskottet instämmer häri. Bidragsreglerna bör ändras så att de som studerar inom lokala projekt resp. deltar i en efter landsbygdens behov anpassad yrkesutbildning vid folkhögs kola skall kunna erhålla utbildningsbidrag enligt samma grunder som . deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Utskottet föreslår att det uppdras åt regeringen attnärmare överväga formerna för utbildningsverksamhetens uppläggning ochfinansiering enligt nu angivna riktlinjer. Härav föranledda förslag börföreläggas i vårens kompletteringsproposition. Vad utskottet med tillstyrkan av de aktuella yrkandena imotionerna A20 och A26 anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande folkhögskolekurser i anslutningtillJandsbygdskam-panjen attriksdagen med bifall till motionerna 1987/88:A20 yrkande 19 och 1987/88:A26 somsin mening ger regeringen till känna vad-utskottet anfört. Medelsanvisningen till anslagetArbetsmarknadspolitiska. insatser i Bergslagen (mom. 11) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sortibörjar med "Motionärerna föreslår" och slutar med "motionA29" bort ha följande lydelse: Utskottet godtar de av regeringen föreslagnaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna i Bergslagen men anser liksom centerpartietatt personalförstärkningen till arbetsförmedlingen bör kunna finansieras genomen fortsatt neddragning av den centrala administrationen inomarbetsmarknadsverket. Den kostnadsbesparing som uppnås härigenom, 9,milj. kr.,bör komma till uttryck genom att det nya anslaget sänks med rriotsvarandebelopp.. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. att med anledning av propositionen ochmotion 1987/88:A29 yrkande 10 till Arbetsmarknadspolitiska insatser i Bergslagenpå tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisningentill anslaget Särskilda AU 1987/88:14 arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m. (mom. 12) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet anser" och på s. 19 slutar med "milj. "bort ha följande lydelse: Det är utskottets uppfattning att utbildningsinsatser iolika former bör prioriteras före andra kortvariga arbetsmarknadspolitiskainsatser. En sådan åtgärdsinriktning är särskilt motiverad i Bergslagen medhänsyn till de omständigheter som där kommer att vara rådande. I likhet medmoderata samlingspartiet anser utskottet att det finns skäl att godtaregeringens förslag till medel för bl.a. den s.k. flaskhalsutbildningen. Däremot bör avvisa regeringsförslaget att 50 milj.kr. skall ställas till förfogande för ospecificerade utvecklingsprojekt isamband med ASEA:s expansion i . Dessa projekt bör kunnaförverkligas inom ramen för företagets normala verksamhet i samband med denplanerade expansionen. Vad utskottet med anslutning till motion A28 (m) anförtinnebär att motionerna A20 (vpk) och A30 (fp) inte påkallar någonriksdagens åtgärd. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. att med bifall till motion 1987/88: A28yrkande 1, med anledning av propositionen samt med avslag på motionerna 1987/88:A20 yrkande 4 och 1987/88:A30 yrkande 5 i motsvarande del till Särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisningen till anslaget Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m. (mom. 12) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet anser" och på s. 19 slutar med "milj.kr." bort ha följande lydelse: Utskottet anser Hksom folkpartimotionen att det ärtveksamt att subven tionera personalutbildning på det sätt som det föreslagna utbildningsstödet implicerar. Regionalpolitiken måste syfta till likabehandling. Alla företag inom regionen som kan anses ha förutsättningar att expandera bör ha möjlighet att erhålla stöd till utbildning. Detta är inte minst viktigt med tanke på de mindre företagens betydelse . En förutsättning för att kunna bedöma förutsättningarna för ett företag är en god kännedom om lokala och regionala förhållanden. I enlighet med vad motionärerna anför bör de av regeringen föreslagna.medlen fördelas med 50 milj. kr. på tionde huvudti telns anslag B 3. Arbetsmarknadsutbildning, att av länsarbetsnämnden i länet användas för utbildning i företag, och med 50 milj. kr. huvudtitelnsanslag C 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m., att av länssty- AU1987/88:14 relsen i länet disponeras för projektverksamhet och övriga medanslaget avsedda former av företagsstöd. Med det anförda tillgodoses till en del syftet medmotionerna A20 (vpk) och A28 (m). Dessa motioner påkallar därmed inte någonytterligare åtgärd. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. att med bifall till motion 1987/88:A30yrkande 5 i motsvarande deldels avslår propositionen i vad avser begäran omanslag på tilläggsbudget II tillSärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m. samtmotionerna 1987/88:A20 yrkande 4 och 1987/88: A28 yrkande 1, dels tillArbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /88 undertionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , dels ocktill Regionala utvecklingsinsatser m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1987/88 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 50 000 000kr. Medelsanvisningen till anslaget Särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun m.m. (mom. 12) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet anser" och på s. 19 slutar med "milj.kr." bort ha följande lydelse: Det är som vpk anför i högsta grad betänkligt att ge ettföretag som ASEA med dess miljardvinster ett samhällsstöd på 100 milj. kr. förpersonalutbildning och andra, icke närmare angivna insatser. Företaget börsjälvt svara för vidareutbildningen av sin personal. Statens stöd bör begränsastill de utbildningsinsatser som görs för personal som övertas från pågrund av de förestående förändringarna inom det företaget. Motionerna A28 (m) och A30 (fp) bör inte leda till någonriksdagens åtgärd. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. att dels med anledning avpropositionen samt med avslag på motionerna 1987/88: A28 yrkande 1 och 1987/88:A30 yrkande 5 i motsvarande del till Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärderi kommun m.m. på tilläggsbudget II på statsbudgeten för /88 anvisar ettreservadonsanslag av , dels med bifall till motion 1987/88:A20yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omanslagets användning. Medelsanvisningentill anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. AU 1987/88:14 till (mom. 14) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Vad först" och slutar med "" bort haföljande lydelse: Såsom anförs i motion 1987/88:A28 bör ABha alla finansiella förutsättningar att klara sin utbyggnad utan hjälp ävstatliga budgetmedel. Regeringens förslag om lokaliseringsstöd tillkoncei"nen bör följaktligen avslås av .