bet · GB01FiU25 · 1987-12-31 00:00:00 — om datapolitik för statsförvaltningen (prop. 1987/88:95delvis, 1987/88:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet propositionen omdatapolitik för statsförvaltningen och fyra mofioner som är väckta medanledning härav. Utskottet behandlar också fyra motioner från den allmännamotionsfiden. Tre av dessa har överlämnats från försvarsutskottet fillsammansmed ett eget yttrande. De behandlade mofionsyrkandena avstyrks avfinansutskottet. Delar av budgetproposifionens bilagor 2 och 15, som rördatafrågor och statskontoret, behandlas också i betänkandet. Utskottet tillstyrker de anslagsförslag som framläggs ochhar i övrigt inget att invända mot det som anförs i propositionstexterna. Företrädarna för , , moderatasamlingspartiet och kommunisterna har reserverat sig vad gällerföljande områden. - Fortsattinriktning av datapolitiken för statsförvaltningen (fp, c) samt (vpk) - Den statligapersonalens kompetens inom ADB-området (m), (fp), (c) och (vpk) - Arbetsmiljö (m,fp, c) - Säkerhet ochsekretess (m, fp. - ADB-invesferingar(m, fp, c) samt (vpk) - Standardiseringoch normering (ni) - Samverkanmellan stat, kommun och landsfing (c) - DAFA och (m) Dessutom har företrädarna för och folkpartietavgivit särskilda yttranden som behandlar förvaltning och omprövning avADB-system resp. forskning och utveckling och datorcentralen QZ. I betänkandet behandlar utskottet dels proposition 1987/88:95 om datapolitik förstatsförvaltningen, med undantag av bilaga 2 som överlämnats tillutbildningsutskottet, deb proposition 1987/88:100 bilaga 2 Gemensamma frågor ivad avser punkterna 11 Statsrådsgruppen för datafrågor och 12Statsförvaltningens ADB-användning, 1 1987/88. dels demed anledning av proposifion 1987/88:95 väckta mofionerna FiU 1987/88:23 1987/88:Fil3 av och (), i vadavser yrkandena 1-6, 1987/88:Fil4av m.fl. (vpk), 1987/88:Fil5av m.fl. (m), 1987/88:Fil6av m.fl. (fp). dels deunder allmänna motionsfiden väckta mofionerna l987/88:Fi411av (), 1987/88:Fö501av m.fl. (fp), 1987/88:Fö511av m.fl. (c), . 1987/88:Fö526av m.fl. (m). Utskottet har berett försvarsutskottet, socialufskoftetoch arbefsmarknads-utskottet fillfälle att avge yttrande över proposition1987/88:95 jämte motioner. har avstått från att yttra sig.Inkomna yttranden (FöU 1987/88:2 y och AU 1987/88:2 y) återfinns som bilagortill betänkandet. har med sitt yttrande överlämnatmotionerna 1987/ 88:Fö501, 1987/88:Fö511 och 1987/88:Fö526. Utskottet har också vid en särskild hearing inhämtatsynpunkter från generaldirektör , statskontoret. I proposttion 100 bilaga 2 () harregeringen - efter föredragning av statsrådet - berett riksdagentillfälle att deb fa del av vad som anförts i proposifionen omstatsrådsgruppen för datafrågor m.m. (punkt 11), dels fa del av den fill propositionen fogadesammanfattningen av statskontorets rapport (1988:2) Användningen av ADB istatsförvaltningen 1988 (punkt 12). I proposition 100 bilaga 15 () harregeringen - efter föredragning av statsrådet - under punkterna B 1och B 2 föreslagit dels att - i avvaktan på en särskild proposifion i ämnet -fill Statskontoret för /89 beräkna ett ramanslag av 70 282 000kr., dels aft - i avvaktan på en särskild proposition i ämnet -fill Anskaffning av ADB-ufrusfning för /89 beräkna ettreservationsanslag av . I proposition 95 har regeringen - efter föredragning avstatsrådet och - delsberett tillfälle att ta del av vad som inledningsvis anförts i F'U1987/88:25 propositionen, deb i bilaga 1 föreslagit 1. att till statskontoret för /89 anvisaett ramanslag av ,. (avsnitt 9), 2. att tillAnskaffning av ADB-utrustning för /89 anvisa ettreservationsanslag av . (avsnitt 10), 3. aft medge attdatorutrustning beställs - utöver tidigare medgivet belopp - fill ett värde avhögst . (avsnitt 10), delsberett tillfälle att i övrigt ta del ay vad som anförts i bilaga 1. Fortsattinriktning av datapolitiken för statsförvaltningen 1987/88:Fil3 av och () variyrkas 1. atf beslutar att som sin mening ge regeringentill käima vad som i mofionen anförts om datapolitikens inriktning. 1987/88:Fil4 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om en demokrafisk arbetsorganisation som mål för datoriseringen. ' 1987/88:Fil6 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförs om integritet och offentlighet. Den statliga personalens kompetens inom ADB-området 1987/88:Fil3 av och () variyrkas 3. aft beslutar att som sin mening ge regeringenfill känna vad som i motionen anförts beträffande den regionalpolitiskabetydelsen av myndigheternas datorutveckling. 1987/88:Fil4 av m.fl. (vpk)vari yrkas 3. atf som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om frigörande av mänsklig kapacitet viadatoriseringen. 1987/88:Fil5 av m.fl. (m) vari yrkas 1. atf som sin mening ger regeringen tilL kännavad som i motionen anförs angående kompetensutvecklingen inom dataområdet. 1987/88:Fil6 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. aft som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförs om samarbete med privata utbildningsarrangörer och universitetens resurser,' . 3. atf hos regeringen begär aft SIPU ges ettbestämt datum när arbetet med jämställdhefsarbetef skall vara slutfört. Arbetsmiljö FiU 1987/88:25 1987/88:Fil3 av och () variyrkas 5. atf beslutar atf som sin mening ge regeringenfill känna vad som i mofionen anförts beträffande arbefsmiljöfrågor ianslutning till ADB-utveckling och terminalarbete. 1987/88:Fil5 av m.fl. (m) vari yrkas 2. atf som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående eventuella hälsorisker vid bildskärmsarbete. I987/88:Fil6 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående aftfrågan om bildskärmars egenskaper överlämnas till arbetarskyddsstyrelsen förställningstagande, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförs om handikappadesarbetsmöjligheter och datorstödda arbetsplatser. 1987/88:Fil5 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendesårbarhetsarbefefs organisation, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendestatskontorets uppgifter i förhållande fill affärsverken. 1987/88:Fil6 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförs om ansvaret för säkerhetsarbetet. 1987/88:Fö501 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till mofiveringen i mofion 1987/88: K403 - yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerhet ochsårbarhet. 1987/88:Fö511 av m.fl. (c) vari - medhänvisning fill motiveringen i motion 1987/88:K412 - yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär aft en parlamentarisk sårbarhetsberedning tillsätts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omparlamentarisk medverkan i datautvecklingsarbetet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts omdecentralisering av dataregistren. 1987/88:Fö526 av m.fl. (m) vari - medhänvisning till motiveringen i motion 1987/88:K431 - yrkas 1. atf riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts orn hanteringenav sårbarhetsfrågorna inom , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avsårbarhetsanalys i samband med utredningsförslag om inrättande av nya register. 1. atf riksdagenhos regeringen begär förslag till krav på kryptering av FiU 1987/88:25sekretessbelagd information vid datakommunikation, 2. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omsammanställning öch försäljning av informafion som kan vara fill skada förrikets säkerhet. Förvaltning och omprövning av ADB-system 1987/88:Fil3 av och () variyrkas 2. att beslutar hos regeringen begära attförnyelsearbetet av de stora myndigheternas datorsystem sker underparlamentarisk medverkan och med inriktning mot decentralisering enligt detanförda. 1987/88:Fil3 av och () variyrkas 4. att beslutar aft som sin mening ge regeringentill känna vad som i mofionen anförts beträffande myndigheternas ansvar för upphandling en och om statskontorets konsultroll. 1987/88:Fil4 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. aft som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om en självständig och sammanhållen besfällarsfrategiför staten. 1987/88:Fil5 av m.fl. (m) vari yrkas 5. aft som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående behovet av att ändra anslags- och beslutssystemen vid anskaffning av statlig datorutrustning. 1987/88:Fil6 av m.fl. (fp) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i mofionen anförs om att statsförvaltningens ADB-invesferingar skallbehandlas som andra investeringar utan anmälning till statskontoret. 1987/88:Fi411 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts omutökat beslutsunderlag beträffande myndigheternas datorisering. 1987/88:Fil5 av m.fl. (m) vari yrkas 6. atf som sin mening ger regeringen fill kännavad som i mofionen anförs angående standardisering. Samverkan mellan stat, kommun och landsting 1987/88:Fil3 av och () variyrkas 6. atf beslutar atf som sin mening ge regeringenfill känna aft kommunerna självständigt bör utveckla sina datasystem utancentrala direkfiv. DAFA ochESKA FiU 1987/88:25 1987/88:Fil5 av m.fl. (m) vari yrkas 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeprivatisering av DAFA, 8. att riksdagensorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeESKA-koncernen. Fortsatt inriktning av datapolitiken förstatsförvaltningen '' Den statliga förvaltningen är föremål för ett intensivtförnyelsearbete. Målet för defta förnyelsearbete är atf skapa en effekfivoffenfiig sektor som erbjuder hög kvalitet och god service på medborgarnasvillkor. Viktiga instrument i förnyelseprocessen är utveckling av organisafionoch arbetsformer samt av kompetens och informationsteknologi. Grunden för reformarbetet på datapolitikens område istatsförvaltningen är enligt propositionen de rikfiinjer för den framfidadatapolitiken som regering och riksdag angav 1985 (prop. 1984/85:220, FiU 1985/86:5,rskr. Dessa riktlinjer innebär bl.a. aft användningen av datateknikenskall främja utvecklingen av den offenfiiga verksamheten samt de anställdaskompetens och ansvarstagande, att den personliga integriteten skall värnas omoch atf sårbarheten hos datasystemen skall minskas. Riktlinjerna utgörtillsammans med det inledningsvis nämnda effektivifefsmålef samt strävandenamot ökat ansvar för myndigheter och småskalig ADB-användning utgångspunkt förreformarbetet på datapolitikens område i statsförvaltningen. Utvecklingen på dataområdet har varit mycket snabb såvälinom statsförvaltningen som inom andra områden i samhället. Enligtstatskontorets uppskattningar har antalet daforsfödcia arbetsplatser istatsförvaltningen, inkl. universitets- och högskolesektorn samt affärsverken,mer än tredubblats . fanns det 22 000 datorstöddaarbetsplatser i statsförvaltningen och 1987 var motsvarande antal 73 000.Datoriseringen inom statsförvaltningen har haft en rad posifiva effekter, t.ex.bättre service, minskade kostnader, bättre information från myndigheterna,effektivare' uppföljning och utvärdering av myndigheternas verksamhet samteffektivare ärendehandläggning. Den framfida utvecklingen av ADB i statsförvaltningen bör.som anges i proposifionen, ske ufifrån de olika verksamheternas behov och medkrav på besparingar. Utformningen av ADB-användningen måste också ta fasta påatf den stafiiga personalens kompetens skall tillvarafas och utvecklas och påbehovet av hög arbetstillfredsställelse och god arbefsplatsergonomi. Informationsteknologinger också tekniska möjligheter att eliminera verkningarna av olikafunktionsnedsäffningar hos människor - dels kan handikappade erbjudas arbete,dels kan kontakter mellan förvaltningar och medborgare underlättas. Enligt motion FiU av och () ärde centrala utgångspunkterna för datapolitiken hur den enskildes integritetskall kunna stärkas,hur samhällets sårbarhet skall minimeras och hur datasystemets FiU1987/88:25 uppbyggnad påverkar samhällsufbyggnaden i stort. I motionenframhålls angelägenheten av att bryta ned de centrala systemen till små lokalasystem. I partimotionen Fil4 (vpk) framhålls att målet fördatoriseringen inom statsförvaltningen bör vara en demokratiskarbetsorganisation. Genom datoriseringen kan en mer demokrafisk struktur ochorganisation byggas upp och en mindre ojämlik löne- och fjänstefördelningframgå. Enligt motionen kan datoriseringen i stället i särnsta fall fa siguttryck som befäster och fördjupar tendenser till fragmenfisering av detmänskliga arbetet. Ett annat mål för datoriseringen är aft frigöra mänskligkapacitet för mer kvaliflcerade insatser. I motion FilS (m) framhålls, utan att något särskiltyrkande framställs, atf statens datapolitik bör avse användandet av datorerinom statsförvaltningen. På andra områden varken kan eller bör staten styraanvändningen eller utvecklingen av dafateknologin annat än i den utsträckningsom krävs för att garantera medborgarnas rättigheter och integritet samtsamhällets sårbar-hetsskydd. Enligt kommittémotionen Filö (fp) är propositionen mestord och de förslag som framförs ofta oprecisa. En proposition om datapolitikför statsförvaltningen bör, enligt motionen, utgå från atf näsfan varjemyndighet har sin egen ADB-historia. En diskussion litifrån ett sådant synsättger betydligt mindre utrymme för standardlösningar än vad propositionen utgårifrån. Propositionen borde också lägga större vikt vid integritetsaspekter ochoffentlighetsprincipen. Utskottet anser, i likhet med föredragande statsrådet, attsäkerhetsaspekter liksom offentlighet, sekretess och integritet förindividerna måste ges ökad vikt. Defta är grundläggande inslag i ettdemokratiskt samhälle. De senaste årens datautveckling har gett delvis nyasäkerhetsproblem. Det är en självklarhet atf utnyttjandet av ADB-teknik infefår försämra insynen i myndigheternas verksamhet. Det framhålls i propositionenatt det är myndigheternas ADB-systeni som måste anpassas efteroffentlighetsprincipen och infe tvärtom. Ett led i förnyelsearbetet av den offentliga sektorn äratt de olika myndigheterna skall få ett större ansvar för den verksamhet debedriver. I konsekvens med detta bör även ansvaret för ADB-användningen åviladen myndighet i vars verksamhet den används. Myndigheternas ansvar innebär aftde med utgångspunkt i verksamheten skall avgöra vad ADB skall användas till ochi vilken takt ADB bör införas. Utskottet anser, i likhet med vad som anförs ipropositionen aft utgångspunkten för reformarbetet på datapolitikens område istatsförvaltningen bör vara bl.a. att värna om den personliga integriteten ochatt minska sårbarheten hos datasystemen. Andra utgångspunkter är den allmännasträvan mot ökat ansvar för myndigheter och småskalig ADB-användning somstatsmakterna ställt sig bakom. Utskoftet anser rnot denna bakgrund attyrkande 1 i motion Fil3 av och () och yrkande 1 imotion Fil6 (fp) inte bör föranleda någon särskild åtgärd från sida. Medanledning av vad som tas upp i motion Fil4 yrkande 1 vill utskottet FiU1987/88:25 anföra följande. Som framhålls i propositionen är de anställdasarbetsinsatser och arbetsförhållanden av grundläggande betydelse föreffektiviteten i statsförvaltningen. Effektiviteten är i hög grad beroende avhur snabbt och precist samt med vilken kvalitet de anställda kan inhämta,bearbeta och lämna informafion. Utformningen av ADB-användningen bör fa fastapå detta liksom på behovet av hög arbetstillfredsställelse och godarbefsplatsergonomi. De anställdas engagemang i verksamhet ochförändringsarbete är nödvändig för iift få bra resultat. De bör därför ges enframträdande roll i allt utvecklingsarbete, inkl. dafautvecklingsarbefe.Utvecklingsarbetet bör bedrivas i former som medger ett betydande inflytandeför de anställda. Utskottet anser, mot bakgrund av det anförda, att desynpunkter beträffande målen för datoriseringen som framförs i motion Fil4 intestår i motsats till det som anges i proposifionen. Utskottet anser således attyrkande 1 i mofion Fil4 (vpk) inte behöver föranleda någon åtgärd frånriksdagen. Den statliga personalens kompetens inom ADB-området I propositionen framhålls bl.a. aften ökad kompetens i utvecklings- och ADB-frågor är av avgörande betydelse förförnyelsearbetet. Den allmänna kompetenshöjning som krävs i ett långsiktigtperspektiv är i första hand en uppgift för det allmänna utbildningsväsendet.Staten har dock som arbetsgivare ett ansvar för att stödja en utveckling avkompefens och arbetsinnehåll för de grupper som berörs av den ökadedatoriseringen i statsförvaltningen. Kompetensutvecklingen på ADB-området bör, enligtpropositionen, särskilt stimuleras för tre personalgrupper, nämligenverkschefer och ledningsgrupper, anställda som kommer atf leda eller medverka iutvecklingsarbete och använda ADB-system samt personal vars arbetssituationradikalt förändras som en följd av datorisering, t.ex. biträdes- och assistentpersonal. Arbefsmarknadsufskotfet har beträffandekompetensutvecklingen avgivit ett yttrande (AU 1987/88:2 y), vilket återfinnssom bilaga 2 till detta betänkande. Behovet av utbildning för olika personalkategorier fas uppi fyra motioner. I motion Fil3 (c) framhålls atf det är den som arbetar medADB-fekniken som bäst vet hur kompefens och arbetsinnehåll kan utvecklas meddatorstödet. Den grundläggande förutsättningen för att defta skall fungera äratt alla på en arbetsplats får utbildning i datafrågor. Enligt motion Fil4 (vpk) kan, som redovisades i föregåendeavsnitt, datoriseringen i sämsta fall ta sig uttryck som befäster och fördjupartendenser till fragmenfisering av det mänskliga arbetet. Datoriseringen bäremellerfid också på helt andra möjligheter. 1 kombinafion med en bredareutbildning av i första hand anställda med lägre fjänstegrader kan motsattamönster främjas. En mer demokratisk struktur och organisation kan. mofionärerna,byggas upp, och en mindre ojämlik löne- och fjänstefördel- FiU 1987/88:25ning kan bli följden. I motion FilS (m) framhålls att det utöver depersonalgrupper som anges i propositionen är viktigt att myndigheterna beaktarutvecklingsmöjligheterna för handläggande personal. Enligt motion Filö (fp) är den ordning som anges ipropositionen för de grupper som bör prioriteras i ufbildningshänseende typiskför regeringens synsätt. Klyftan mellan högre tjänstemän (oftast män) ochkorfutbildade (oftast kvinnor) kommer härigenom aft öka. Enligt motionärernavore det i stället naturligt att använda den motsatta ordningen och låtaresonemangen utgå från åtgärder för flertalet av de anställda. instämmer i sitt yttrande i vadsom anförs i proposifionen om behovet av en målmedveten satsning på denstatliga personalens kompetensutveckling i samband med ADB-teknikens införande.Som också framhålls i motion Fil3 (c) bör samtliga anställda på en arbetsplatsdär ADB-fekniken introduceras erhålla utbildning om den nya teknikenshuvudsakliga användning m.m. Detta innebär atf arbetsmarknadsutskottet infehar någon invändning mot vad som anförs i motion FilS (m) om behovet avutbildning även för handläggarna. instämmer ibedömningen att det kan finnas särskild anledning att ge de grupper som utsättsför de största omsfällningsbehoven en adekvat utbildning - detta dock utannågon inbördes rangordning av de olika personalgrupperna. tillstyrker sammanfattningsvis vadsom anförs i proposifionen beträffande inriktningen på utbildningsverksamhetenför den statliga personalen i samband med ADB-teknikens införande. De i sammanhangetbehandlade motionerna bör, enligt arbetsmarknadsutskottet, inte föranleda någotinifiativ från sida i här aktuella delar. ser ingen anledning atf göra någon annanbedömning än arbetsmarknadsufskotfet beträffande det som har behandlats ovan. Atf de grupper vars arbetsuppgifter och arbetssituationhelt förändras till följd av datoriseringen blir föremål för utbildning ärsjälvklart. Att även andra indirekt berörda personalgrupper på en arbetsplatsdär ADB-fekniken introduceras eller kraftigt förändras bör erhålla utbildningom teknikens huvudsakliga användning samt konsekvenser är också naturligt. Föratt förändringsarbetet skall kunna drivas med kraft och god insikt omADB-teknikens möjligheter och begränsningar måste också verkschefer ochanställda som skall leda eller på annat sätt deltaga i detta arbete bli delaktigai kompetensutvecklingen. Beträffande frågan om jämställdhet och ADB-användningkonstaterar arbetsmarknadsutskottet att den fortsatta datoriseringen kommer attmedföra aft arbetsuppgifterna för biträdes- och assistentpersonalen kommeratt' genomgå väsentliga förändringar. De som arbetar i biträdes- ochassistentbefattningar är främst kvinnor. Enligt proposifionen skall SIPU ges iuppdrag atf utforma en vägledning för myndigheternas arbete med att inomADB-området skapa utvecklingsmöjligheter samt nya yrkesroller och karriärvägarför dem som arbetar i biträdes- och assistenfbefattningar. I motionFilö (fp) yrkas atf SIPU ges ett bestämt datum, då uppdraget atf utforma envägledning för jämställdhefsarbetef skall vara slutfört. Enligt FiU1987/88:25 mofionen bör syftet med vägledningen vidgas till aft också handla omaft ta till vara kvinnors goda praktiska erfarenheter av att arbeta med ADB. Arbetsmarknadsutskottetdelar proposifionens uppfattning att en särskild . vägledningbör utarbetas för myndigheternas jämställdhefsarbete i samband med införande avADB-teknik. Utskottet anser atf man har anledning aft utgå från atf arbetetkommer aft bedrivas skyndsamt och att därför något bestämt slutdatum intebehövs, Beträffande vägledningens innehåll bör det ankomma på SIPU atf närmarefa ställning till detta, utöver vad som framgår av proposifionen. Mofion Filö(fp) bör således, enligt arbetsmarknadsutskottet, lämnas utan åtgärd i aktuelldel. delar den bedömning somarbetsmarknadsufskoffef gör i den aktuella frågan. Finansufskoffef vill, beträffande det i.mofion Filö framförda önskmålet om ett vidgat syfte med vägledningen, särskilt.peka på vad som sägs i propositionen, nämligen atf det är angeläget att en sådan vägledning är praktiskt inriktad. Vidare sägs atf vägledningen bör utformas med utgångspunkt i konkreta erfarenheter från myndigheter, där kvinnor aktivt medverkar i arbetet med systerriufveckling och driftsorganisation. Enligt utskottets mening tillgodoses således motionens önskemål befräffan- ' . de syftetmed vägledningen väl av det som anförs i proposifionen. När det gäller frågan om utbildningsanordnare anges iproposifionen atf uppdrag bör ges fill SIPU aft efter samråd med statskontoret utforma utbildning för olika personalgrupper. Enligt arbefsmarknadsufskotfets me ning utesluter detta dock inte att även andra utbildningsanordnare kan utnyttjas. Utskottet utgår från att utbildningsverksamheten bedrivs på ett kvalificerat och kompetent sätt. Arbefsmarknadsufskotfet anser mot bak- i grund avdetta att mofionerna FilS (m) och Filö (fp) inte bör föranleda någon åtgärdfrän i här aktuella delar. Fifiansufskotfef gör samma bedömning somarbetsmarknadsutskottet. Aft SIPU har huvudansvar för utbildningen uteslutersjälvfallet inte att såväl privata utbildningsarrangörer som universitet kananlitas i de fall då det bedöms som det mest effektiva. Arbefsmarknadsufskotfet behandlar också i sitt yttrandedet som fas upp i Fil3 (c) angående den regionalpolitiska betydelsen avmyndigheternas datorutveckling. Enligt arbefsmarknadsufskotfet kan etttillvaratagande av den nya teknikens möjligheter till en decentralisering avuppgifter inom de , statliga myndigheterna skapa nya arbetstillfällen i desysselsättningsmässigt svaga regionerna. :kan en angelägenkompetenshöjning i dessa regioner uppnås. Detta har även behandlats iarbetsmarknadsutskottets . betänkande AU 1987/88:13. Finansutskottetdelar arbefsmarknadsufskotfets uppfattning i denna fråga.