bet · GB01FiU10 · 1987-12-31 00:00:00 — Imotionerna FilO (c) och Fil2 (m) riktas kritik mot regeringen för att den sedan1982 infört allmänt prisstopp under fyra perioder om sammanlagt 23 månader.Såväl svenska som internationella undersökningar visar entydigt attprisregleringar praktiskt taget alltid har negativa verkningar på detmarknadsekonomiska systemets funktionssätt och aldrig varaktigt kan hållatillbaka prisstegringen. Motionärerna framhåller att genom atf störa marknadsprisbildningenverkar prisregleringar snarare långsikfigt uppdrivande på inflationstakten. Utskottetär av samma mening som motionärerna. Krifik bör också i detta sammanhang riktasmot regeringen för det sätt på vilket den senaste avvecklingen avprisstoppet skett. Förutom att uppläggningen med utfästel- 29 ser gör att många företagkommer i kläm, så skapas i prakfiken ett samordnat prisbeteende hoskonkurrerande företag. Dessutom påverkas investeringsbesluten i företagen inegafiv riktning genom att exempelvis underieverantö-rer, som omfaUas avprisregleringen, inte kunnat bygga ut kapaciteten i takt med attstörre exportföretag, som inte omfattas, ökat sin efterfrågan på FiU1987/88:10 insatsvaror. Därigenom torde bytesbalansen ha påverkats i negativriktning, eftersom exportföretagen tvingats tillgodose behovet av insatsvarorgenom ökad import. Enligt utskottets uppfattning bör prisstopp användasendast i rena krissituationer. Med hänsyn till att någon sådan inte förelijggerbör regeringen klart deklarera att den inte avser att införa ett nytt pristoppunder 1988. Dessutom bör kvarvarande rester från tidigare prisstopp heltavvecklas, vilket särskilt gäller systemet med utfästelser från företagen. här anfört bör nu ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande prisstopp att medanledning av motion 1987/88:Fil2 yrkandena 2 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sänkt statlig inkomstskatt (mom. 3) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "De bedömningar" och på s. 19 slutar med "yrkandena 8och 9" bort ha följande lydelse: Den förestående avtalsrörelsen ser ut att bli mycketbesvärlig. Den vikfigaste åtgärden för att underlätta en fredlig uppgörelse pårimlig nivå är att påbörja en långtgående skattereform. Därigenom skapasförutsättningar för arbetsmarknadens parter att träffa avtal som inte ytterligareförsämrar konkurrenskraften. En sänkning av marginalskatten gör det dessutommer lönsamt att arbeta, spara och starta företag. Med tanke på det allvarliga läge som uppstått anserutskottet det befogat att genomföra mer långtgående skattesänkningarän de tidigare fattat beslut om. Utskottet föreslår således attskatteskalan för den statliga inkomstskatten ändras på följande sätt: inkomst tidigare beslut utskottets förslag Den statsfinansiella belastningen av reformen uppgår tillknappt , räknat som helårseffekt. I och för sig skapar det uppkomna budgetläget, med överskott i den samlade offentliga sektorns finanser, utrymme för skattesänkningar utan kompenserande besparingar. Av sam hällsekonomiska skäl bör dock reformen enligt utskottets mening finansieras genom olika besparingsåtgärder. Det är därför utskottets avsikt att i 30 samband med behandlingenav, statsbudgeten för /89 lägga piU 1987/88:10 fram ettpreciserat förslag till utgiftsbegränsningar. Förutsättningenför en varaktig skattereform är att inflafionen inte tillåts höjaskattetrycket. Endast vid fullgott inflationsskydd kommer skatteuttag ochskattesats att vara oförändrade vid oförändrad real inkomstnivå. Engrundläggande princip måste vara att det reala skatteuttaget skall kunna ändrasbara genom polifiskä beslut och inte som en konsekvens av inflationstakten. Medhänsyn härtill bör, enligt utskottets mening, den statliga inkomstskatteskalanånyo inflafionsskyddas fullt ut. Det bör ankomma på regeringen att lägga framförslag om ett sådant inflafionsskydd. här anfört innebär att utskottet fillstyrker motion Fil2 (m)yrkandena 8 och 9. Även i mofion Fill (fp) yrkande 7 föreslås en sänkning avmarginalskatten. Detta förslag har dock en mindre lämplig inriktning och börenligt utskottets mening inte ligga till grund för en skattereform. dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande sänkt stadig inkomstskatt a) att med bifall tillmotion 1987/88:Fil2 yrkande 9 hos regeringen hemställer om förslag tillinflationsskydd av den statliga inkomstskatteskalan, b) att med bifall fillmofion 1987/88:Fil2 yrkande 8 och med avslag på motion 1987/88:Fill yrkande 7antar följande Lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. 1 mom. För fysiskapersoner och 1 mom. För fysiska personer och dödsbon beräknasgrundbelopp och dödsbon beräknas grundbelopp och filläggsbelopp enligt följande. Grundbeloppetutgör Grundbeloppet utgör samt: när beskattningsbar inkomst samt: när beskattningsbar inkomst inte översfiger 7 basenheter: 5 pro- inte överstiger 7 basenheter: 5 pro cent av den beskattningsbara in- cent av den beskattningsbara in komsten; när beskattningsbar in- komsten; när beskattningsbar in komst överstiger 7 basenheter: komst överstiger 7 basenheter: grundbeloppet för 7 basenheter och grundbeloppet för 7 basenheter och av återstoden. Tilläggsbeloppetutgör: när un- Tilläggsbeloppet utgör: när un derlaget för tilläggsbelopp enligt 3 derlaget för tilläggsbelopp enligt 3 mom. inte överstiger 19 basenheter: mom. inte överstiger 19 basenheter: av den del av underlaget av den del av underlaget som överstiger 14 basenheter; när som överstiger 14 basenheter; när underlaget överstiger 19 basenheter: underlaget översfiger 19 basenheter: tilläggsbeloppet för 19 basenheter filläggsbeloppet för 19 basenheter och av återstoden. och av återstoden. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Sänktstatlig inkomstskatt (mom. 3) FiU 1987/88:10 AnneWibble och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Debedömningar" och på s. 19 slutar med "yrkandena 8 och 9" bort haföljande lydelse: Utskottethar tidigare påtalat behovet av en skattereform med bl.a. sänktamarginalskatter. En sådan reform skulle ha stor positiv effekt för Sverigesekonomi. Inte minst skulle möjligheterna att dämpa pris- och löneökningstaktenstarkt öka. Redan innan avtalsförhandlingarna påbörjats har det visat sig står inför en mycket svår avtalsrörelse. Dessutom har skattetrycket skärptsunder senare tid, bl.a. som en följd av ett otillräckligt inflafionsskydd.Utskottet förordar diirför i likhet med motion Fill (fp) att ett första stegmed sänkta marginalskatter bör tas . Imotion Fill (fp) föreslås att marginalskatten sänks föralla med inkomster över 80 000 ki. Utskottet biträder detta förslag som lederfill att praktiskt taget alla helfidsarbetande erhåller en skattesänkning. Ensådan marginalskattesänkning skulle skapa bättre förutsättningar föravtalsförhandlingarna genom att den möjliggör för arbetsmarknadens parter attträffa avtal på en nivå som inte försämrar konkurrenskraften och samfidigt ger löntagarnahöjda reallöner. Förutsättningenför en varaktig skaftereform är att inflafionen inte tillåts höjaskaftetrycket. Endast vid fullgott inflationsskydd kommer skafteuttag ochskattesats att vara oförändrade vid oförändrad real inkomstnivå. Engrundläggande princip måste vara att det reala skatteuttaget skall kunna ändrasbara genom politiska beslut och inte som en konsekvens av inflafionstakten. Medhänsyn härtill bör, enligt utskottets mening, den stafiiga inkomstskatteskalanånyo inflafionsskyddas fullt ut. Det bör ankomma på regeringen aft lägga framförslag om ett sådant inflafionsskydd. här anfört innebär att utskottet tillstyrker motion Fill (fp) yrkande7 samt motion Fil2 (m) yrkande 9. Även i motion Fil2 (m) yrkande 8 föreslås ensänkning av marginalskatten. Detta förslag går dock längre än vad utskottet förnärvarande anser sig kunna biträda. deb att utskottets hemsfällan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande sänkt stadig inkomstskatt a) att med bifall tillmotion 1987/88:Fil2 yrkande 9 hos regeringen begär förslag om inflationsskyddadstatlig inkomstskatteskala, b) att med bifall tillmofion 1987/88:Fill yrkande 7 och med avslag på motion 1987/88:Fil2 yrkande 8antar följande Förslagtill FiU 1987/88:10 Lagomändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. 1 mom. För fysiskapersoner och 1 mom. För fysiska personer och dödsbon beräknasgrundbelopp och dödsbon beräknas grundbelopp och tilläggsbelopp enligt följande. Grundbeloppetutgör Grundbeloppet utgör samt: när beskattningsbar inkomst samt: när beskattningsbar inkomst inte överstiger 7 basenheter: 5 pro- inte översfiger 7 basenheter: 5 pro cent av den beskattningsbara in- cent av den beskattningsbara in komsten; när beskattningsbar in- komsten; när beskattningsbar in komst överstiger 7 basenheter: komst överstiger 7 basenheter: grundbeloppet för 7 basenheter och grundbeloppet för 7 basenheter och av återstoden. Tilläggsbeloppetutgör: när un- Tilläggsbeloppet utgör: när un derlaget för filläggsbelopp enligt 3 derlaget för tilläggsbelopp enligt 3 mom. inte överstiger 19 basenheter: mom. inte överstiger 19 basenheter: av den del av underlaget av den del av underlaget som överstiger 14 basenheter; när som överstiger 14 basenheter; när underlaget överstiger 19 basenheter: underiaget överstiger 19 basenheter: filläggsbeloppet för 19 basenheter filläggsbeloppet för 19 basenheter och av återstoden. och av återstoden. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Sänkt statlig inkomstskatt (mom. 3, motiveringen) GunnarBjörk och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 18 börjar med "Utskottet kan" och på s. 19 slutar med"yrkandena 8 och 9" bort ha följande lydelse: Utskottetkan således inte dela uppfattningen att en marginalskattesänkning är ennödvändig förutsättning för att man med en låg nominell löneökning skall kunnaåstadkomma en reallöneökning. Såsom framhålls i mofion FilO (c) bör däremot enmarginalskattesänkning ingå i en framfida skattereform. Man måste då ocksåinrikta sig på atf begränsa de sammanlagda marginaleffekter som skatteskalaoch inkomstprövade bidrag ger upphov fill. Dessutom bör grundavdraget vidinkomstbeskattningen behållas och mervärdeskatten differenfieras. En viktigförutsättning för en rättvis beskattning är också ett regionalpolifiskt välavvägt kommunalt skatteutjämningssystem. Finansutskottetavstyrker med hänvisning fill det anförda motionerna Fil 1 (fp) yrkande 7 och Fil2 (m) yrkandena 8 och 9. 3Riksdagen 1987/88.5 saml. 5.Vinstandelssystem (mom. 4) FiU 1987/88:10 (), (), (), FilipFridolfsson (m), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "I ett" och slutar med "bör avstyrkas" bort haföljande lydelse: Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till vad somsägs i en treparfireservation (m, fp och c) till betänkandet SfU 1986/87:20.Där anförs vissa principiella betänkligheter mot att jämställa avsättningartill vinstan-delssfiftelser med lön. Dessa bestäms i efterhand ensidigt avföretagets ägare medan lönen bestäms i förhandlingar mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Andelarna i vinsfandelsstiftelser binds innande kan disponeras av de slutliga mottagarna. Detta innebär också vissapraktiska svårigheter aft beräkna avgifterna. Utskottet anser i likhet med motionärerna och deborgerliga företrädarna i socialförsäkringsutskottet att vinstandelssystem hargynnsamma effekter för samhälle, näringsliv och anställda. För att sfimuleraoch underlätta en fortsatt utveckling av vinstandelssystemet bör därför intevinstandelar beläggas med socialavgifter. Utskottet tillstyrker såledesmotionerna Fill (fp) yrkande 8 och Fil2 (m) yrkande 10. Det kan också finnas skäl att överväga vissa andralättnader i beskattningen av vinstandelar och vinstandelsstiftelser somdiskuteras i motion Fil2 (m) yrkande 11, vilket som sin mening bör geregeringen fill känna. dels atf utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande vinstandelssystem a) att riksdagenmed bifall till motionerna 1987/88:Fill yrkande 8 och 1987/88:Fil2 yrkande 10antar lagförslagen 1-5 i den som Reservanternas lagförslag betecknade bilagan, b) atf riksdagenmed anledning av mofion 1987/88:Fil2 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om lättnader i beskattningen av vinstandelar. Differentiering av mervärdeskatten (mom. 5) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Enframtida skattere form bör enligt utskottets mening innefatta också marginalskaftesänkningar. Detta ger upphov till en rad posifiva effekter men innebär samfidigt att den statliga inkomstbeskattningen inte längre får samma betydelse för omfördel ningen av inkomster i samhället. Såsom påpekats i mofion FilO (c) kan emellerfid den fördelningspolifiska effekten upprätthållas med en differen tiering av mervärdeskatten i förslagsvis tre nivåer. En differentierad moms med lägre skatteuttag på obearbetade baslivsmedel och högre skattesatser för umbärliga varor skulle otvivelaktigt gynna i första hand låginkomsttagare -,. och barnfamiljer.Utskottet biträder därför mofionärernas uppfattning och FiU 1987/88:10föreslår att hos regeringen begär förslag om differentiering avmervärdeskatten i enlighet med vad som närmare utvecklas i motionen. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande differentiering av mervärdeskatten attriksdagen med bifall till motion 1987/88:FilO yrkande 3 ger regeringen tillkänna vad utskoftet anfört om framläggande av förslag till differenfiering avmervärdeskatten. Differentiering av mervärdeskatten (mom. 5) i (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Fråganom" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. En framtida skaftereform bör enligtutskottets mening innehålla en slopad matmoms, främst av fördelningspolifiskaskäl. Olika finansieringar av reformen bör enligt utskottets mening övervägas.Det kan lösas inom ramen för den översyn av skattesystemet som tagit sinbörjan. Självfallet blir de fördelningspolifiska fördelarna större om reformeninte finansieras med höjd moms på andra varor. Enligt utskottets mening bör iförsta hand finansiering sökas genom t.ex. ökad kaptialbeskattning. I andrahand får andra åtgärder övervägas som garanterar det fördelningspolitiskainnehållet i reformen. Vad utskottet anfört med anledning av motion FilO (c)yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande differentiering av mervärdeskatten attriksdagen med anledning av motion 1987/88:FilO yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Valutautlänningars rätt att köpa svenskakronobligationer (mom. 6) AnneWibble (fp), (), (), (), GunnarBjörk (c), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Motionärernaupprepar" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse: Imofion FilO (c) yrkas aft valutautlänningar bör få rätt att förvärva svenskakronobligationer. Det skulle bl.a. verka nedpressande på räntenivån. Utskottetanser i likhet med mofionärerna att det bör öppnas möjligheter förvalutautlänningar att köpa svenska kronobligationer. Det skulle, sommotionärerna anför, verka nedpressande på räntenivån, vilket skulle få positivaeffekter för den svenska kostnads- och investeringsutvecklingen. Enhög inhemsk räntenivå är dock bara en av de olägenheter som den svenska valutaregleringen för med sig. Det finns också en rad andra, som 35 t.ex. att svenskakapitalplacerare genom regleringen förhindras att sprida FiU 1987/88:10 sinaportföljer och därmed utjämna risker. Den medför vidare obalanser i de svenskaföretagens finansiella ställning eftersom de tvingas placera tillgångarna iSverige som de förhindras att betala sina skulder i utlandet. Alltsammantaget verkar uppdrivande på kapitalkostnaderna i svenska företag. Utskottetdrar därför slutsatsen aft valutaregleringen bör avvecklas i sin helhetoch att avvecklingen bör vara definitiv. som regeringen slagit in på- en successiv och parfiell liberalisering avvalutapolitiken - medför en rad svårigheter. Varje förändring ger upphov fillett valutaflöde. Det är därför viktigt att man samfidigt öppnar förkapitalströmmar såväl till som från . anfört om avskaffande av valutaregleringen bör medanledning av motion FilO (c) yrkande 8 som sin mening ge regeringen ochriksbanksfullmäktige till känna. debatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6.beträffande valutautlänningars rätt att köpa svenska kronobligationer attriksdagen med anledning av motion 1987/88:FilO yrkande 8 som sin mening gerregeringen och fullmäktige i fill känna vad utskottet anfört omvalutaregleringens avskaffande. 9.Försäljning av Procordiakoncernen (mom. 7) AnneWibble (fp), (), (), (), GunnarBjörk (c), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Imotionen" och på s. 21 slutar med "yrkande 7" bort ha följandelydelse: Imofion FilO (c) föreslås att resterande del av skall säljas ut tillallmänheten med start . ser det har staten en självklar roll när det gäller ansvaret för vissgrundläggande samhällsservice. Detta ansvar innefattar emellerfid inte all denverksamhet som bediivs inom den statliga sektorn. Erfarenheterna harvisat att det finns speciella problem förknippade med statliga företag. Statensroll som ägare till företag kommer lätt i konflikt med statens huvudsakhga rolli övrigt i samhället. Det har i själva verket blivit en sammanblandning mellanstatens båda roller, en sammanblandning som är fill nackdel för de statligaföretagens möjligheter att utvecklas. Den egentliga ägarfunktionen har intekunnat bli tillgodosedd. Detta är en orsak fill att enskilt ägda företag är merufvecklingskraffiga och livsdugliga. Därmed ger de också större bidrag fillinkomster, utrikesaffärer, sysselsättning och trygghet. Utskottetvill understryka aft statligt ägande inte får vara ett självändamål. Det börför staten vara naturligt att sälja ut företag som strukturerats om och fåttnödvändig stabilitet. Staten bör sålunda försälja statliga företag med enverksamhet som är väsensfrämmande för det offentliga. Ett exempel på ett sådantföretag är . Mothär angiven bakgrund bör regeringen ges i uppdrag atf framlägga och FiU1987/88:10 genomföra ett program för försäljning av statliga företag.Omfattningen bör uppgå till ca /år. anfört med anledning av motion FilO (c) yrkande 7 bör somsin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande försäljning av Procordiakoncernen attriksdagen med anledning av mofion 1987/88:Fil0yrkande7somsin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Miljöavgifter (mom. 8) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Utskottet kaninte" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att regeringens förslag om neutralisering avarbetsgivaravgiftshöjningen innebär ett olyckligt prejudikat. Regeringenväljer därmed att finansiera en reformering av sjukförsäkringen viastatsbudgeten. ser det finns det mofiv för att infe inteckna en så stor del av dettotala löneutrymmet med löneskatter. Det är emellerfid oacceptabelt att låtahela reformen vara ofinansierad. I stället bör en del av finansieringen kunnaläggas på företagen i form av införande av miljöavgifter på svaveldioxid- ochkväveoxidutsläpp. Eftersom miljöföroreningarna medverkar till en betydande delav kostnaderna för sjukvården är det rimligt aft förorenarna också får bära endel av denna kostnad. Utskottetvill i likhet med motionärerna betona att miljöavgifternas främsta motiv ärmiljöpolitiska. Avgifterna kan bli ett effektivt instrument för att sfimulerautnyttjandet av miljövänligare produktionsmetoder. Utskottet fillstyrkermotion FilO (c) yrkande 4. dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffande miljöavgifter att med bifall fillmotion 1987/88:FilO yrkande 4 hos regeringen begär förslag om miljöavgifter ienlighet med vad utskottet anfört. Miljöavgifter (mom. 8, motiveringen) AnneWibble (fp), (), (), () ochMargitta () anser att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Utskottet kan inte" och slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse: mening finns det goda miljöpolitiska skäl för att avgiftsbeläggautsläpp och andra störningar. Miljöavgifter bör dock inte användas som ettfinanspolifiskt instrument. Utskottet avstyrker därför mofion FilO yrkande 4. 12.Åtgärder för att bromsa den nominella FiU 1987/88:10 lönekostnadsutvecklingen(mom. 9) och (båda c) anser dels atf den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "I ett" och på s. 22 slutar med "yrkande 9" bortha följande lydelse: I motion FilO (c) redovisas vissa förslag till åtgärderför att bromsa den nominella lönekostnadsutvecklingen. Det råder stor enighetom att kostnads-ökningstakten måste pressas ned. Mofionärerna konstaterar attom man inte lyckas med detta är de alternativ som återstår infe särskiltattrakfiva. Det är därför nödvändigt att skapa incitament för att få nedkostnads- och löneökningstakten. Motionärerna anger följande förslag tillåtgärder i åtta punkter. Regeringenmåste trovärdigt deklarera att för höga löneökningar inte kommer aft parerasgenom devalveringar. Arbetsgivaravgifternafår inte höjas. Skaften pålivsmedel bör sänkas. En skattereformmåste genomföras som innebär marginalskaftesänkningar och bibehållergrundavdraget. Tillväxten ioffenfiig konsumfion måste begränsas. En samordningbör ske av olika avtalsperioder. En politikmåste föras för regional balans. Arbetslöshetsförsäkringenbör bli obligatorisk. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det nu ärnödvändigt atf växla ned till en långsammare kostnads- och löneökningstakt. Fördetta krävs att de åtgärder vidtas som föreslås i mofionen. En fast växelkursmåste vara en norm för den ekonomiska politiken. Finans- och penningpolitikenmåste syfta till att understödja den fasta växelkursen. Arbetsmarknadens parterfår därmed ta ett större ansvar för den försämrade konkurrenskraft som uppstårvid för höga löneökningar. Det är därför, som anförs i motionen, nödvändigt aftden samhällsekonomiska ramen för lönekosfnadsökningarna infe får intecknas avstaten genom höjda arbetsgivaravgifter. Utskottet anser i likhet med motionärerna att endifferentiering av mervärdeskatten och sänkta inkomstskatter skulle skapaförutsättningar för lägre nominella löneökningar. Det är därvid viktigt att detotala marginaleffekterna av både skatte- och inkomstprövade bidrag beaktas. Det är också angeläget att arbetslöshetsförsäkringenutformas så att löntagarorganisationerna via arbetslöshetskassorna sfimulerasaft fa hänsyn fill de kostnader för arbetslöshet som för höga avtal kan orsaka. Utskottet ställer sig bakom vad som anförs i motion FilO(c) yrkande 9 och anser att vad utskottet nu anfört bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande åtgärder för att bromsa den nominellalönekostnadsutvecklingen attriksdagen med bifall till motion l987/88:FilO yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 13.Åtgärder för att bromsa den nominella FiU 1987/88:10 lönekostnadsutvecklingen(mom. 9, motiveringen) AnneWibble (fp), (), (), () ochMargitta () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "UtskoUet konstaterar" och på s. 22 slutar med"yrkande 9" bort ha följande lydelse: