bet · GB01TU28 · 1987-12-31 00:00:00 — Lika kostnadsbelastning för och verketskonkurrenter I motion T107 (m) framhålls att avreglering och ökadkonkurrens på en marknad kräver att taxor och avgifter för ett företag på dennamarknad anpassas till de verkliga kostnaderna för att konkurrensen inte skallbli skev och leda till att företaget blir utkonkurrerat. Motionärerna påpekaratt skulle få en kostnadsnackdel som skulle medföra svårigheter förverket i konkurrensen med andra företag, om åläggs att med taxe-ochavgiftsmedel ta regionalpolitiska och sociala hänsyn. Motionärerna begär(yrkande 2) att kostnaderna för sådana hänsyn inte skall belasta ochvissa av verkets kunder utan skall belasta staten direkt - i likhet med vad somgäller beträffande kostnaderna för andra regionalpolitiska m.fl. åtgärder. Utredningen om statens regionalpolitiska och socialaansvar på tele- och postområdena m.m. skall - i överensstämmelse med vadföredraganden har förutskickat - bedöma om även andra företag inom teleområdetän bör beröras av regionalpolitiska, sociala ochtotalförsvarsmässiga hänsynstaganden. I den mån utredningen finner att ävenandra än bör beröras skall utredningen föreslå åtgärder somstatsmakterna bör vidta. Utredningen skall föreslå hur de uppgifter som börläggas på skall betalas. Utskottet utgår från att utredningen kommerall överväga hur lika villkor skall skapas för och verketskonkurrenter när det gäller kostnader för regionalpolitiskt och socialt ansvar.Någon särskild åtgärd av med anledning av motionsyrkandet tordedärför inle vara påkallad. Utjämningav taxor och konkurrens på lika villkor /88:28 Med hänsyn till ambitionen att alla människor i vårt landskall erbjudas telefonanslutning i den permanenta bostaden till samma pris ochmed samma service och kvalitet förutsätter en utjämning av telefontaxornaframhålls i motion T107 (m) att denna utjämning medför betydande svårigheterför en konkurrens på lika villkor, då taxorna endast i vissa fall kommer attavspegla de verkliga kostnaderna. Motionärerna begär (yrkande 3) att riksdagensom sin mening skall ge regeringen detta till känna. Staten skall enligt propositionen - som nämnts ovan - haett övergripande ansvar för att behovet av grundläggande telekommunikationertillgodoses. Utredningen om statens regionalpolitiska och sociala ansvar påtele- och postområdena m.m. skall- i överensstämmelse med vad föredraganden harförutskickat - överväga och föreslå vilka telekommunikationer som bör betraktassom grundläggande. Enligt direktiven för utredningsarbetet skall utredningenbedöma vilka särskilda hänsyn som kan tas till olika användargrupper då taxoroch service bestäms för grundläggande telekommunikationer och vilka åtgärdersom krävs för att möjliggöra sådana hänsynstaganden. Utredningen skall ocksåöverväga hur de uppgifter som bör läggas på skall betalas. Frågor medanknytning till motionen i här aktuell del kommer sålunda att , . behandlasnärmare av utredningen. Med hänsyn härtill torde mötionsyrkandet kunna lämnasutan särskild åtgärd av . Om telepolitikens inriktning i övrigt Utskottet har inte något att erinra mot den i propositionenföreslagna inriktningen av telepolitiken i den mån den inte redan harbehandlats i det föregående. Det kan framhållas att utredningen om statensregionalpolitiska och sociala ansvar på tele- och postområdena m.m., såsomredan har nämnts, skall överväga bl.a. frågor om avgränsningar ochpreciseringar av statens ansvar på teleområdet och roll. 2.3 Utredning om statens regionalpolitiska och socialaansvar på teleområdet m.m. Föredraganden anför att ökningen på teleområdet av antaletaktörer, teletjänster och produkter gör att det inle längre är lika självklarthur regionälpoliliska och sociala ansvar på området skall kommatill uttryck och att denna utveckling aktualiserar frågan om vilket ansvar statenbör ha för telesystemets kvalitet och utformning. Del utredningsmaterial och underlag i övrigt som finns ärenligt föredraganden ännu otillräckligt för att gränserna för statens ansvarskall kunna anges mer precist än vad han har föreslagit i avsnitten omtelepolitikens mål och inriktning. Frågorna bör, påpekar han, utredasytterligare. I överensstämmelse med i propositionen angiven avsikt harhan numera utverkat regeringens bemyndigande att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att bedöma och föreslå preciseringar av statens regionälpoliliska 20 ochsociala ansvar på både teleområdet och postområdet. Utredningen förutsätts enligt föredraganden föreslåavgränsningar och preciseringar av statens ansvar på teleområdet ochteleverkets roll, varvid utgångspunkten skall vara att statens övergripandeansvar skall avse grundläggande telekommunikationer. Utredningen bör övervägavilka telekommunikationer som skall betraktas som grundläggande. En viktig uppgift för utredningen blir enligtföredraganden att överväga och föreslå hur regionalpolitiska ochsociala ansvar skall komma till uttryck. Utredningen bör enligt föredraganden vidare studeraeffekterna av att fullt ut tillåla andrahandsuthyrning av ledningar somteleverket hyr ut, s.k. tredjepartstrafik, samt föreslå lämpliga former förregional och lokal förankring av nätutbyggnadsplanerna. 2.3.2 Motionerna och utskottets ställningstaganden Någon erinran har inte framförts i motionerna motföredragandens avsikt att föreslå en utredning på teleområdet med avseddauppgifter. I motion T108 (c) läggs emellertid fram förslag om vissaförutsättningar som skall gälla för utredningens överväganden m.m. och i motionTri2 (fp) begärs att utredningen skall överväga en uppdelning av ägande ochdrift av det allmänna telenätet på två eller flera företag samt framförs kritikmot att även frågor om postverkets regionalpolitiska och sociala ansvar skallbehandlas i samband med behandlingen av telefrågorna. Vissa förutsättningar för övervägandena i utredningen m.m. I motion T108 (c) begärs att följande skall ingå bland deförutsättningarna som skall gälla för övervägandena i utredningen. - Detövergripande målet för telepolitiken skall vara att medborgarna, näringslivetoch den offentliga förvaltningen i landets olika delar "skall hatillgång" (i stället för enligt propositionen "skall erbjudas entillfredsställande tillgång") på telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. - Det ipropositionen angivna fundamentala kravet på telepolitiken - att alla människori vårt land skall erbjudas en telefonanslutning i den permanenta bostaden tillsamma pris och med samma service och kvalitet - får inte inskränkas. - Krav påregionalpolitiskt och socialt ansvar skall också gälla för dem som får drivas.k. - Under väntan påreparation av telefon, som beräknas ta , bör abonnenter som har stortbehov av telefon - såsom egenföretagare, djurhållare, enskilda med sjukaanhöriga - tillhandahållas mobiltelefoner. - Informationenkring laxeförändringar måste förbättras så att laxeförändringar möts mindrenegativt och förändringarna måste genomföras med stor flexibilitet. - Utredningenskall med förtur behandla frågorna avseende teleområdet. Motbakgrund av vad i propositionen har förutsatts om utredningsarbetet 21 ochsedermeras angivits i direktiven för detta arbete finns det enligt /88:28utskottets mening anledning räkna med att frågor om service m.m. på teleområdetav det slag som framhålls i motionen kommer att uppmärksammas. Enligt direktiven skall utredningsarbetet vara avslutatden . Med hänsyn till alt resultatet av hela utredningsarbetetsålunda kommer att redovisas inom en jämförelsevis kort lid finns det enligtutskottets mening inte anledning alt kräva att telefrågorna skall behandlas medförtur av utredningen, utan den bör själv få bestämma den ordning i vilken denvill utföra sitt uppdrag. Mot bakgrund av det anförda torde motionen kunna lämnasutan särskild åtgärd av . Uppdelning av ägande och drift av del allmänna telenätetpå två eller flera företag I motion TI 12 (fp) framhålls bl.a. börsöka skapagoda förutsättningar för en verklig nätkonkurrens mellan jämbördiga parter.Motionärerna begär (yrkande 8) - i syfte alt förutsättningar för en effektivkonkurrens avseende såväl nät som tjänster skall skapas - att utredningen omstatens regionalpolitiska och sociala ansvar på tele- och postområdena m.m.skall få i uppdrag att överväga en delning av det allmänna telenätet i tvåeller flera delar som skall ägas och drivas av i förhållande till varandrasjälvständiga bolag vilka skall konkurrera med varandra. Någonmarknadsuppdelning mellan bolagen skall inte förekomma, och de skall kunnakonkurrera inom samma geografiska områden av landet. Motionärerna synesförutsätta att det allmänna och enskilda intressenter skall kunna vara delägarei bolagen. I propositionen förutsätts att äveni.fortsättningen skall för statens räkning förvalta det allmänna telenätet.Delta är ockå utskottets mening. Motionsyrkandet bör därför inte föranledanågot initiativ från sida. Det avstyrks sålunda. Kritik mot omfattningen av utredningsarbetet I motion TI 12 (fp) kritiseras att den förutskickadeutredningen skall behandla frågor om statens regionalpolitiska och socialaansvar på både teleområdet och postområdet med hänsyn till attförutsättningarna för detta slag av ansvar är olika på de båda områdena ochtill att kombinationen av utredningsuppdrag befaras splittra koncentrationen påde fundamentala telefrågorna. ansvarsfrågor bör enligt motionärernaanalyseras i annat sammanhang. Motionärerna begär (yrkande 2) att somsin mening skall ge regeringen till känna att det inte är önskvärt attsammanföra utredning om regionalpolitiska, socialpolitiska ochförsvarspolitiska telefrågor med utredning om poslens ansvar. Som föredraganden framhåller finns ett behov avprecisering av det regionälpoliliska och sociala ansvaret även när det gäller postverket som liksom skall avväga kommersiella och samhälleliga intressen. Det finns därför goda skäl att nu i ett sammanhang låta utreda detta ansvar på de båda verkens områden. Utredningsarbetet skall vara avslutat den 31 22 Sammanförandel av de båda ulredningsområdena kan därför inte sägasmedföra alltför lång tidsutdräkt till dess utredningsresultat /88:28föreligger. Här aktuellt motionsyrkande torde därför kunna lämnas utan särskildåtgärd av . 3 Inrättande av statens telenämnd Enligt 2 § andra stycket leleförordningen gäller att tilldet allmänna telenätet eller på en anordning som hör till detta nät eller somär ansluten till detsamma abonnenten får ansluta endast sådan telefonapparat,utrustning eller anordning som är godkänd av . Inom fastställs kravspecifikationer för sådanatelefonapparater m.m. som avses anslutas till det allmänna telenätet. Genomprovning - i verkets eller annat laboratorium, vars provning verket accepterar- kontrolleras att telefonapparaterna m.m. uppfyller kravspecifikationerna.Med ledning av provningsprotokollen godkänner "kontoret för godkännande avabonnentutrustning" inom att en telefonapparat etc. fåranslutas. "Vanligen sker godkännande i form.av ett typgodkännande.Telefonapparat etc. som har typgodkänts förses med ett särskiltgodkännandenummer och får T-märkas. Om godkännandekontoret avslår en ansökan pågrund av att telefonapparaten etc. inte uppfyller de tekniska krav som haruppställts av får avslagsbeslutel överklagas hos teleanslutningsnämnden(instruktion i SFS 1981:997). har en dubbelroll på marknaden förtelefonapparater m.m. genom att det konkurrerar om apparatförsäljningen ochbestämmer i frågor om konkurrenternas produkter skall få anslutas till detallmänna nätet. Då denna dubbelroll enligt föredraganden kan vara besvärandeföreslås följande ordning på grundval av förslag i den i det föregående nämndarapporten (Ds K 1987:10) myndighetsutövning. En statens telenämnd (STN) inrättas med uppgift (1) attbesluta om alla föreskrifter för anslutning av utrustning till televerketsanläggningar och (2) att registrera sådan utrustning som enligt intyg frånkompetenta laboratorier uppfyller STN:s föreskrifter. Endast utrustning som harregistrerats hos STN skall få anslutas till . STN skallockså besluta om föreskrifter beträffande telefoner, terminaler,kontorsväxlar och annan utrustning av motsvarande slag. STN föreslås vidare hatill upppgift (3) att följa den tekniska utvecklingen och del internationellaoch nationella standardiseringsarbetet och föreslå regeringen de åtgärder STNfinner motiverade samt (4) att bistå de konkurrensvårdande myndigheterna medteknisk sakkunskap. STN:s verksamhet skall inte belasta statsbudgeten. Förslagom finansieringen avses skola föreläggas . Teleanslutningsnämndenskall upphöra i och med att STN inrättas. I propositionen begärs att skall godkänna att enny myndighet inrättas med sålunda förordade uppgifter. 3.3 Motionoch utskottets ställningstaganden /88:28 Någon erinran mot förslaget om inrättande av STN har inteframförts i motionerna. Däremot har i motion TI 12 (fp) föreslagits att STNskall ha vissa uppgifter utöver dem som förordas av föredraganden. I motion TI 12 (fp) begärs (i del av yrkande 4) att STNskall ha till uppgift att också (1) föreskriva principiella säkerhetskrav förvåra telenät samt (2) verka för effektiv konkurrens och balans påtelemarknaden. Televerkskoncernen är en av många köpare och en avmånga säljare av telefonapparater och anrian utrustning avsedd att anslutastill det allmänna telenätet. Som framhålls i propositionen är det inte lämpligtatt skall bestämma villkoren för anslutning av telefonapparaterm.m. till detta nät. Detta har påtalats i olika sammanhang och har lett framtill förslaget om att STN skall inrättas och överta uppgifter attutfärda föreskrifter om anslutning av utrustning till det allmänna telenätet,m.m. Utskottet tillstyrker att godkänner att STN inrättas med deuppgifter som förordas i propositionen. Syftet med inrättande av STN är som nämnts att STNskall överta myndighetsuppgifter i anslutningsfrågor avseende detallmänna telenätet. Utskottet är inte övertygat om att behov föreligger att påSTN -redan nu vid inrättandet - lägga de ytterligare uppgifter som föreslås imotionen. Här aktuellt yrkande i motionen avstyrks således. 4 Viss översyn på radiokommunikationsområdet, m.m. 4.1 myndighetsuppgifter på radioområdet Enligt radiolagen (1966:755) krävs det tillstånd attinneha eller använda radiosändare, ofullständig radiosändare och byggsats för tillverkningav radiosändare. Genom kungörelsen (1967:466) om radiosändare har regeringenuppdragit åt att vara tillståndsgivande myndighet. Televerketmeddelar radiofrekvenser för sändarna samt föreskriver tekniska och operativaförutsättningar för innehav och användning av dem. Frekvenstilldelningen skerpå grundval av frekvensplaner som fastställs av . Radiofrekvenserefterfrågas i allt större utsträckning, och det råder i viss mån brist påfrekvenser på de platser där behovet är störst. Ärenden avseende myndighetsutövningen m.m. inomradioområdet handläggs inom vid enheten frekvensförvaltningen:Frekvensförvaltningens beslut kan överklagas hos generaldirektören ochgeneraldirektörens beslut hos regeringen. Även på radioområdel har en dubbelroll.Samtidigt som sålunda i sin frekvensförvaltning harmyndighetsuppgifter bedriver verket konkurrensulsatt verksamhet som ärberoende av tillgång till radiosändare och radiofrekvenser. 4.2 Föredragandens förslag m.m. I rapporten (Ds K 1987:10) myndighetsutövningföreslogs att den i rapporten föreslagna statens telenämnd (STN) intebara skulle ha 24 myndighetsuppgifterbeträffande utrustning avsedd att anslutas till det /88:28 allmännatelenätet utan även myndighetsuppgifter beträffande radioområdet. STN skulleha till uppgift att bl.a. utarbeta en nationell plan för användning avfrekvenser, besluta om föreskrifter för tillstånd att använda radiosändare ochutse laboratorier, vilkas provningsresultat skulle kunna ligga till grund förbedömningar om en radiosändare uppfyller föreskrivna villkor. Det förutsattesdock att även i fortsättningen skulle fatta s.k. förvaltningsbeslut,dvs. beslut i enskilda tillståndsärenden. Föredraganden påpekar att föreskrifter om fördelningen avfrekvensutrymmet numera enligt regeringsformen kräver lagform och att dettainnebär att skall besluta efter vilka principer somfrekvenstilldelningen skall ske, medan de närmare detaljerna kan fastställas avregeringen i form av verkställighelsföreskrifter. Föredraganden anser att detbehövs ett bättre underlag än vad som är tillgängligt för ställningstagandetill frågan efter vilka grunder frekvenstilldelningen i fortsättningen bör skeoch att frågan om vilken eller vilka myndigheter som skall pröva frågor omtillstånd därför bör övervägas ytterligare. Föredraganden förordar attteleverket - i avvaktan på översyn av grunderna för fördelning avfrekvensutrymmet - skall behålla sina myndighetsuppgifter på radioområdet. 4.3 Motionerna och utskottets ställningstaganden I motionerna T107 (m) och TI 12 (fp) begärs (i delar avyrkandena 4) att förslag skall föreläggas om riktlinjer förfördelning av frekvenser och om att statens telenämnd skall ha i uppgift attfördela radiofrekvenser. Förslagen bör enligt motion TI 12 (fp) framläggas såatt beslut av kan föreligga före årsskiftet 1988-1989.1 motion T107(m) begärs också (del av yrkande 4) alt statens telenämnd - och inle televerketsåsom förordas i rapporten - skall ha att fatta besluten i enskildatillståndsärenden (förvaltningsbesluten). Utskottet instämmer rried föredraganden i att en översynav grunderna för fördelning av frekvensutrymmet bör ske innan man tar ställningi frågorna om hur handläggningen av myndighetsuppgifter på radioområdet börorganiseras. Motionsyrkandena bör därför inte nu föranleda något initiativ avriksdagen. De avstyrks sålunda. 5 Avveckling av anslutningsmonopol m.m. anslutningsmonopol omfattar, som nämntsinledningsvis i betänkandet, numera endast kontorsväxlar och myntapparater. Kontorsväxlar användes tidigare enbart förtalkommunikation .Tekniken för kopplinghar emellertid förändrats - från elektromekanisk till elektronisk - såväl idet gemensamma telenätet som i kontorsväxlar och företagsnät. medelektronikens utveckling har kontorsväxlarna kommit att utnyttja sammateknik som moderna datorer, vilket medför att det är fullt tekniskt möjligtatt utnyttja kontorsväxeln för kommunikation inte bara för tal- utan 25 även förtext-, data- och bildöverföring. Den snabbhet med vilken förändringarna sker inom tele- ochdataområde- /88:28 na försvårar enligt föredraganden klaragränsdragningar och gör det därmed svårt att upprätthålla strikta och separataregelsystem och att upprätthålla ensamrätt att anslutakontorsväxlar till det allmänna nätet. Med hänsyn härtill och till atteffektivitets- och handelspolitiska skäl enligt föredraganden talar föravveckling av anslutningsmonopolet beträffande kontorsväxlar föreslår han attkontorsväxlar som uppfyller föreskrivna villkor senast fr.o.m. den 1 januari1990 skall få anslutas till . Monopolet på myntapparater har enligt föredraganden blivitmeningslöst på grund av den tekniska utvecklingen: Del har sålunda t.ex. blivit möjligt för andra förelag än att sätta upp kontokortsautomater utan att bryta mot monopolbestämmelserna. Föredraganden föreslår att myntapparater som uppfyller föreskrivna villkor senast fr.o.m. skall få anslutas till . I propositionen föreslås att skall godkänna attteleverkets ensamrätt att ansluta kontorsväxlar och myntapparaler tillteleverkets anläggningar skall upphöra såsom föredraganden har förordat. 2 Motionerna och utskottels ställningstaganden I en motion föreslås att propositionsförslaget skallavslås. I övriga här aktuella motioner framförs yrkanden om attkontorsväxelmonopolet skall upphävas liksom det numera upphävda monopolet pås.k. Vidare begärs att s.k. tredjepartstrafik i detallmänna telenätet skall tillåtas fullt ut. Anslutningsmonopolen på kontorsväxlar och myntapparaler I motion TI 13 (vpk) begärs (yrkande 2) att här aktuelltpropositionsförslag skall avslås. Motionärerna framhåller att det redan i stora driftproblem i förhållandet mellan växlar och nät och att det finnsrisk för att problemen blir oöverstigliga om företagen och skall ägaskilda delar av kombinationen system och nät. Motionärerna framhåller i frågaom telefonautomater att plastkortsautomater är privatiserade ochgenom kravet på användning av plastkort slängda för flertalet medborgare. Utskottet instämmer med föredraganden i attanslutningsmonopolen på kontorsväxlar och myntapparaler har blivit meningslösaoch kan upphävas. Propositionsförslaget tillstyrks och motionsförslagetavstyrks sålunda. Med anledning av att det i motionen uttrycks farhågor föratt tillgången på allmänt användbara telefonautomater skall minska i framtidenvill utskottet hänvisa till den "policy" beträffande tillgänglighetentill telefonautomater, vilken iakttar och för vilken utskottet harredogjort i det föregående vid behandlingen av två motionsförslag om tillgångentill telefonautomater. Det finns enligt föredraganden ca 17 000telefonautomater som sköter i egen regi. säger sig ulan monopol kunna fortsätta med angiven "poHcy" under förutsättning att det inte krävsnågon 26 avkastning på det kapitalsom investeras i telefonautomaterna. Medhänsyn till det anförda och till att frågor om tillgången på telefonautomaterkan beräknas komma att övervägas närmare av den parlamentariska utredningen isamband med överväganden om statens regionalpolitiska och sociala ansvar påteleområdet synes farhågorna vara överdrivna för att behovet av allmäntanvändbara telefonautomater inte skall tillgodoses. Förslagom upphävande av monopolet på kontorsväxlar i motion T201 (c) yrkande 14 och idel av motion T803 (fp), vilka motioner väcktes innan propositionen avgavs, kanlämnas utan särskild åtgärd av . Anslutningsmonopoletpå s. k höghastighetsmodem Televerkethar numera upphävt anslutningsmonopolet på s.k. höghastighetsmodem. Ocksåförslag om upphävande av detta monopol i motion TI 12 (fp) i del av yrkande 5och i del av motion T803 (fp) kan lämnas ulan särskild åtgärd. Imotion T107 (m) yrkande 1, i motion TI 12 (fp) del av yrkande 5 samt i del avmotion T803 (fp) framförs yrkanden som syftar till att s.k. tredjepartstrafikskall tillåtas fullt ut. Somnämnts i det föregående skall utredningen om statens regionalpolitiska ochsociala ansvar på tele- och postområdena m.m. behandla frågor om tillåtandefullt ut av s.k. tredjepartstrafik. Frågan skall enligt direktiven förutredningsarbetet behandlas med förtur. Utskottet är i avvaktan på resultat avdenna del av utredningsarbetet, som således skall ske med förtur, inte berettatt stödja motionsförslagen. De avstyrks följaktligen. 6 Inriktning och omfattning av verksamhetunder samt soliditetsmål, m.m. 6.1Televerkets uppgifter, organisation och verksamhet Underdenna rubrik behandlas motionsförslag om och informationsteknologiprogrammet,teleområdesindelningen i samt kabel-TV-divisionsverksamhet. Riksdagengodkände under förra riktlinjer för industriell utveckling inom ett nationelltinformationsteknologiskt program (prop. 1986/87:74 delvis s. 107-116, NU 30s.40-44, rskr. Programmet omfattar utbildning, forskning och industriellutveckling och syftar till att vidmakthålla och stärka deninformalionsteknolögiska kompetensen i vårt land. I programmet deltar en radorgan med uppgifter i fråga om forskning och utvecklingsarbete (FoU). bl.a.styrelsen för tekni.skutveckling (STU). Även televerketdeltar i och stöder programmet. Imotion TI 12 (fp) anförs bl.a. att när det gäller medverkan i det nationella informationsteknologiprogrammet spelar en roll söm liknar ett 27 Motionärerna framhåller att det inte är rimligt TU1987/88:28 att - med den nya marknadsroll som verket enUgt propositionen skall spela - skall ha kvar ansvar i programmet. motionärernaliksom andra företag finansiera sin egen FoU medan det bör åläggas STU altadministrera extern FoU. Motionärerna begär (yrkande 7) att skallavlastas ansvar för del i det nationella informalionsteknolögiska programmet.