bet · GB01BoU5 · 1987-12-31 00:00:00 — om ett nytt plan- och bostadsverk Utskottettillstyrker regeringens förslag om att ett plan- och bostadsverk inrättas den 1juli 1988 och att verket ges ansvar för de huvuduppgifter som angivits ipropositionen. Verketföreslås bli omlokaliserat till , dvs. Dock bör låneförvaltningen ligga kvar i till dessytterligare klarhet vunnits om dess framtida organisation. Ireservationer (m) och (fp) yrkas avslag på regeringens förslag. Ett plan-ochbostadsverk bör enligt reservanternas uppfattning inte inrättas. I tvåc-reservationer tas upp de allmänna utgångspunkterna för verksamheten vidverket. I en fp-reservation föreslås att på myndighetsnivåskall ges ansvaret för naturresurslagen. 1lokaliseringsfrågan har reservationer avgivits av företrädare för fp och en avföreträdarna för m om att beslut inte nu bör fattas. En företrädare för mföreslår en lokalisering till , en annan fill . Vpk:s representanthar reserverat sig och förordat att frågan utreds ytterligare. 1 ett särskiltyttrande (c) tas upp frågan om alternativa lokaliseringsmöjligheter. Regeringen har i proposition 1987/88:37 delsföreslagit att 1. godkännaatt en central myndighet, plan- och bostadsverket, med de huvuduppgifter som i regeringsprotokollet har angetts inrättas (avsnitt 3.1), 2. bemyndigaregeringen att för funktionen som chef för plan- och bostadsverket inråtta en ordinarie tjänst för generaldirektör med beteck ningen p (avsnitt 4), delsberett tillfälle att ta del av vad i regeringsprotokollet i övrigtanförts om den nya myndighetens verksamhet, organisafion och personal(avsnitten 3.2-3.6, 4, 5 och 6). Riksdagen1987/88.19saml. Propositionenshuvudsakliga innehåll BoU 1987/88:5 beslöt (BoU 1986/87:7) attbostadsstyrelsen och statens planverk skall läggas samman till en myndighet. Enav bostadsministern tillkallad organisafionskommitté har i betänkandet Ettnytt plan- och bostadsverk (SOU 1987:48) lämnat förslag om den huvudsakligainriktningen och organisationen av en ny plan- och bostadspolitisk myndighet. Vid behandlingen av frågan om den bostadspolitiskaorganisationen i förordades att organisationskommitténs förslag ochregeringens bedömning därav i lämpligt sammanhang skulle underställas riksdageninnan det nya verkets närmare inriktning och organisation slutligen lades fast.1 föreliggande proposition redovisas regeringens förslag i fråga om organisationenav det nya verket samt vissa personal- och genomförandefrågor. Förslaget har ihuvudsak följande innebörd. Ett plan- och bostadsverk inrättas . Verketskall vara central myndighet för frågor om bostadsmarknad, fysisk planering,stadsmiljö och byggande. Det skall ha till uppgift att - följautvecklingen inom bostads- och byggsektorn samt fortlöpande utvärdera debostadspolitiska styrmedlen, - följa huranspråken på den byggda miljön förändras och utveckla metoder som underlättarbl.a. en förnyelse av denna, - ha uppsikt överhushållningen med naturresurser, - samordna ochförtydliga de krav på byggnader som samhället ställer med stöd avbygglagstiftning och bestämmelser om statens stöd till bostadsförsörjningen, * - informeraallmänhet, kommuner och näringsliv m.fl. om de erfarenheter som vinns inomverksamhetsområdet. Kunskapsförsörjning och återföring av erfarenheter får enframskjuten roll. föreslås organiseras i fyrasakenheter för bostadsmarknadsfrågor, plan- och naturresursfrågor,stadsmiljöfrågor och byggfrå-gor. Sakenheterna utgör huvudenheter inom verket.En huvudenhet bildas dessutom för administrativa frågor. och typgodkännandeingår som särskilda enheter i verket vid sidan av huvudenheterna. Ärenden omstatligt stöd till allmänna samlingslokaler handläggs inom verket av ensamlingslokaldelegation. Till verket knyts olika råd för att underlättakontakterna med andra myndigheter och organisationer. Beslutanderätten i dessafrågor ankommer på regeringen. Det bör ankomma på verket att besluta omorganisationen inom huvudenheterna. Verket skall ledas av en styrelse. Chef för verket skallvara en generaldirektör. Av bilaga till detta betänkande framgårorganisationskommitténs förslag till organisation av det nya verket. En resursram om högst 208 årsarbetskrafter för verketshuvudenheter föreslås gälla vid verkets inrättande. Till detta kommer vad somkan finansieras genom uppdragsverksamhet. Dessutom disponeras för närvarande86 årsarbetskrafter för låneförvaltning och typgodkännandeverksamhet samt förstädning och telefonservice för de myndigheter som är förlagda i och ianslutning till de lokaler de båda verken nu disponerar. sammanhangetnämnas att låneförvaltningen och typgodkännandeverksam- BoU 1987/88:5heten i oförändrad form och i avvaktan på vissa ytterligare övervägandenföreslås tillföras den föreslagna myndigheten. 1987/88:BolO av och () variyrkas att - under förutsättning att beslut fattas om inrättandet avett nytt plan- och bostadsverk - som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokaliseringen av detta verk till . 1987/88:Boll av (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om enlokalisering av plan- och bostadsverket till . 1987/88:Bol2av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen med avslag på regeringens proposition 1987/88:37 hos regeringen begärnytt förslag i enlighet med vad som i motionen anförts. 1987/88:Bol3 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det nya plan- ochbostadsverket i sin helhet eller delar därav bör lokaliseras till . 1987,/88:Bol4 av Eriing m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1987/88:37, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att plan- ochbostadsverket inte skall inrättas, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ansvaret för hushållning mednaturresurser och naturresurslagen bör ligga på . 1987/88:Bol5 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen med anledning av proposition 1987/88:37 om organisation ochhuvudsaklig inriktning för det nya plan- och bostadsverket uttalar sig för attverket skall lokaliseras till något av Bergslagslänen. 1987/88:Bol6 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att förlägga det nya plan- och bostadsverket till . 1987/88:Bol7 av och () variyrkas att med anledning av proposifion 1987/88:37 om organisation ochhuvudsaklig inriktning för det nya plan- och bostadsverket som sin meninguttalar att verket i enlighet med gällande riktlinjer för lokalisering av nystatlig verksamhet bör lokaliseras till . 1987/88:Bol8 av () vari yrkas attriksdagen fastställer som lokaliseringsort för det nya plan- ochbostadsverket. 1987/88:Bol9 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar att det nya plan- och bostadsverket skall lokaliseras tillGävle. 1987/88:Bo20av och () vari yrkas BoU 1987/88:5 1. att proposition1987/88:37 avslås, och i andra hand 2. att - omriksdagen bifaller propositionen - som sin mening ger regeringen tillkänna att det nya plan- och bostadsverket bör lokaliseras till . 1987/88:Bo21 av och (c) variyrkas att som sin mening ger regeringen fill känna att plan- ochbostadsverket bör lokaliseras fill . 1987/88:Bo22 av Axel m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt lokalisera det nya plan- och bostadsverket till . 1987/88:Bo23 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt lokalisera plan- och bostadsverket till . 1987/88:Bo24 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att av bl.a. regionalpolitiska skäl lokalisera det nya plan- ochbostadsverket till . 1987/88:Bo25 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom som lämplig ort för lokalisering av det nya plan- och bostadsverket. 1987/S8:Bo26 av och () variyrkas att beslutar uttala sig för att det nya plan- och bostadsverketlokaliseras till län. 1987/88:Bo27 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande lokaliseringen av plan- och bostadsverket tillSödertörn. 1987/88:Bo28 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom bostadspolitikens inriktning och allmänna utgångspunkter för plan- ochbostadsverkets verksamhet, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom verkets huvudsakliga inriktning, organisation och personalbehov, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att plan- ochbostadsverket i enlighet med gällande riktlinjer för regionalpolitiken börlokaliseras utanför : Sammanställning av förslag i motionerna omlokaliseringsort för det föreslagna plan- och bostadsverket m.m. I sjutton motioner behandlas frågan om lokaliseringen avdet föreslagna verket. De orter, regioner eller orter inom regioner som därvidförordas är följande: Motion Ort/Region 1987/88:5 15 (c) Något av Bergslagslänen 16 (c) 10 (m), 18 (fp), 19 (vpk), 21 (c), 22 (s) 20 (m) yrkande 2, 25 (s) 26 (c) län 13 (fp), 24 (s) Kariskrona 11 (vpk), 17 (c), 23 (s) Karistad[, motion 11 (vpk)] 27 (s) 28 (c) yrkande 3 Utanför 1flera av motionerna, t.ex. i motionerna (vpk), Bol7 (c), Bol5 (c), Bo]7(c), Bo23 (s) och Bo28 (c), erinras mer eller mindre utförligt om vad riksdagenpå förslag av arbetsmarknadsutskottet och uttalat omdecentralisering av statlig verksamhet. De åsyftade uttalandena innebärsammanfattningsvis att, beträffande ny eller expanderande statlig verksamhet,en omlokalisering från borde prövas. Liknande synpunkterframfördes i årets budgetproposition (prop. 1986/ 87:100 bil. 14 s. 29-30) meddet tillägget att en annan lokalisering än vid inrättande av nyamyndigheter borde prövas om inte särskilda skäl talar emot att sådana förläggsfill annan del av landet. Vidareerinras i vissa av mofionerna om att angav enprioriteringsordning för decentralisering av statlig verksamhet av innebördenatt i första hand skogslänen och i andra hand sydöstra ochSjuhäradsbygden skall komma i fråga vid lokalisering av statlig verksamhet. Ivissa av motionerna t.ex. i motionerna Bol3 (fp), Bol6 (c), Bo20 (m), Bo24 (s)och Bo25 (s) påtalas att den i resp. motion föreslagna orten, , Kalmareller har relativt få anställda inom den statliga sektorn medan imofionerna BolO (m), Bol8 (fp), Bol9 (vpk), Bo21 (c), Bo22 (s), i vilka enlokalisering till förordas, det anges vara en fördel att där redan finnsstatliga myndigheter som arbetar inom områden som gränsar till det föreslagnaverkets. Enlokalisering till föreslås i mofion Bo27 (s). För att brytaden regionala obalansen i regionen, som motionärerna anser finns, föreslås attverket lokaliseras till någon ort på . Utskottethar vid behandlingen av frågan om lokaliseringen av det föreslagna verket fåttsynpunkter från företrädare för och planverket, för vissapersonalorganisationer vid de båda myndigheterna, för iGävleborgs län och för , , , Karistads och Gävlekommuner. Skrivelserhar inkommit från , från vissa personalorganisationer vid debåda myndigheterna, från och kommuner, från och från för byggbestämmelser. Utskottet BoU 1987/88:5 Inrättande av ett plan- och bostädsverk Avproposition 1987/88:37 och av den ovan lämnade sammanfattningen framgår attriksdagen (BoU 1986/87:7) beslöt att och planverketskulle läggas samman till en myndighet. I nu föreliggande proposition föreslåsatt ett plan- och bostadsverk inrättas . Utskottet som nedanbehandlar vissa frågor om det föreslagna verkets uppgifter och organisation tarinledningsvis upp motionerna Bol2 (m), BoU (fp) yrkandena 1 och 2 samt Bo20 (m)yrkande 1. Förslageni motionerna går ut på att något plan- och bostadsverk inte skall inrättas ochatt proposifionen därför bör avslås. Motionärernaerinrar om och hänvisar till sin uppfattning om att en sammanläggninginte borde komma till stånd. 1 m-motionerna anförs att den statliga plan- ochbostadsadministrationen bör minskas; planverket bör avvecklas ochbostadsstyrelsen minska kraftigt. 1 fp-motionen framhålls att det är en fördelatt planverket inte är helt integrerat med . Dessutom finnsanledning avvakta den proposition om samordnad länsförvaltning som riksdagenförutsatt kommer att avlämnas . Praktiskttaget samtliga de mofiv som motionärerna för fram prövades av utskottet år1986. De av utskottet då avstyrkta mofionerna avslogs av . Utskottet,som inte finner anledning föreslå frångå beslut omsammanläggning av de båda myndigheterna, förordar att godkännerförslaget i propositionen om att en central myndighet, plan- och bostadsverketinrättas . Motionerna Bol2 (m), Bol4 (fp) yrkandena 1 och 2 samtBo20 (m) yrkande 1 om avslag på propositionen i denna del avstyrks sålunda. Den nya myndighetens huvuduppgifter, verksamhet ochorganisation Detnya verket föreslås bl.a. få till uppgift att följa utvecklingen inom bostads-och byggsektorn samt fortlöpande utvärdera de bostadspolitiska styrmedlen. Detskall ha uppsikt över den fysiska planeringen och utveckla metoder för dennasamt ha uppsikt över hushållningen med naturresurser. En annan avarbetsuppgifterna föreslås bli att samordna och förtydliga de samhälleligakraven på byggnader. Verketföreslås organiseras i fyra sakenheter, nämligen för bostadsmarknadsfrågor, plan-och naturresursfrågor, stadsmiljöfrågor och byggfrågor. En huvudenhet bildasför administrativa frågor. och typgodkännande föreslås ingåsom särskilda enheter. En samlingslokaldelegation ges ansvaret för handläggningav statligt stöd till allmänna samlingslokaler. Till verket knyts olika råd. Avbilaga till betänkandet framgår det nya verkets organisation. Enresursram om högst 208 årsarbetskrafter för huvudenheterna föreslås gälla vidverkets inrättande. Dessutom föreslås 86 årsarbetskrafter för låneförvaltningoch typgodkännandeverksamhet samt för telefonservice m.m. Under budgetåret1986/87 fanns vid de båda nuvarande myndigheterna 357 årsarbetskrafter. I två motioner tas upp frågor om verkets organisation ochverksamhet. Det BoU 1987/88:5 gäller motionerna Bol4 (fp) yrkande 3 ochmotion Bo28 (c) yrkandena 1 och 2. I yrkande 1 i den sistnämnda motionen föreslås ettriksdagens tillkännagivande om vad i motionen anförts om bostadspolitikensinriktning och om de allmänna utgångspunkterna för plan- och bostadsverketsverksamhet. Den grundläggande målsättningen för bostadspolitiken måste enligtmotionärerna vara att skapa förutsättningar för att alla skall kunna få enbostad till rimlig kostnad i en god miljö. En helhetssyn på bebyggelsefrågornakrävs. Samhällsplaneringen skall ge förutsättningar för en decentraliseradbebyggelsestruktur och utgå från en ekologisk grundsyn. Speciellt berörsöversiktsplanens roll i plansystemet enligt (PBL).Motionärerna anser att vissa uttalanden i propositionen kan tyda på en återgångtill en mera centralistisk syn på den fysiska planeringen och att ett sådantsynsätt skulle stå i mindre god överensstämmelse med beslut (BoU 1986/87:1)om en ny PBL. Bl.a. befaras att översiktsplanerna kan komma att ges en bindandeverkan. Utskottet behandlar först frågan om den bostadspolitiskamålsättningen. Denna fråga har tagit ställning till och behandlat vidåtskilliga tillfällen tidigare. Därvid har uttalats att det bostadspolitiskamålet är att bereda hela befolkningen sunda, rymliga, välplanerade ochändamålsenligt utrustade bostäder av god kvalitet till skäliga kostnader. Vadmotionärerna anfört om det bostadspolifiska målet kan inte anses stå emottidigare riksdagsuttalanden i frågan. Tvärtom förhåller det sig enligtutskottets mening så att vad motionärerna anfört ligger väl i linje medriksdagens uppfattning om hur målet bör formuleras. Vad rör det föreslagna verkets befattning med den nuaktuella frågan vill utskottet erinra om att i proposifionen (s. 7-10) anförtsatt verket har att följa utvecklingen på bostadsmarknaden och att det isammanhanget är en viktig uppgift att bl.a. utvärdera de fördelningspolitiskamålen och analysera sådana förändringar i omvärlden som påverkar hushållenslevnads- och boendeförhållanden. Verket skall vidare utveckla metoder och geråd som kan underlätta planering, produktion, vård och förnyelse avtätortsmiljön. Den gemensamma miljön - dvs. miljön omkring den egna bostaden,arbetsmiljön, fritidsmiljön och den offentliga miljön i våra tätorter- nämnssom särskilt betydelsefull. Frågor om gestaltning och utformning bl.a. avbebyggelsemiljön bör enligt propositionen ges ökad betydelse. Uppmärksamhetbör riktas mot den verksamhet som bedrivs i denna miljö. Utskottet kan inteheller beträffande miljöfrågorna finna att dessa i regeringens förslag harbehandlats så att det finns skäl för att ytterligare framhålla viktenav att dessa frågor beaktas i det nya verkets organisation. Vad i proposifionenförordats innebär enligt utskottets uppfattning att boende- ochbebyggelsemiljöfrågorna kan förväntas komma att ges berättigad uppmärksamhet idet föreslagna verkets arbete. Slutligen behandlar utskottet mofionärernas invändningarmot den översiktliga planeringens behandling i propositionen och derasfarhågor för att metodutvecklingen av denna planering skulle innebära attriksdagens beslut om översiktsplanens roll ges en annan innebörd än vad somursprungligen Utskottet kan inte finna motionärernas invändningar härvid- BoU1987/88:5 lag berättigade. 1 propositionen framhålls översiktsplaneringens rolli plansystemet samt översiktsplanens betydelse för kommunens mål i fråga ommark- och vattenhushållning, fysisk miljö och bebyggelseutveckling. Propositioneninnebär inga avsteg från fattade PBL-beslut. Vad i motionenanförts om att planen inte skall ha någon bindande verkan syftar uppenbarligenpå vad på förslag av bostadsutskottet (BoU 1986/87:1 s. 30) beslöt(PBL 1 kap. 3 §), nämligen att översiktsplanen inte är bindande för myndigheteroch enskilda för de efterföljande besluten. Sålunda år planen inte bindande vidt.ex. beslut om bygglov. Några förslag om ändring av PBL förs inte fram ipropositionen. Mofionärernas invändningar om översiktsplanens roll kanutskottet således inte finna belagd i den nu behandlade propositionen. Med detanförda avstyrker utskottet motion Bo28 (c) yrkande 1. Den fysiska planlagstiftningen tas upp åven i motion Bol4(fp) yrkande 3.1 detta yrkande föreslås ett fillkännagivande om attansvaret för naturresurslagen (NRL) och för hushållning med naturresurser börligga på oavsett om beslutar inrätta ett plan-och bostads verk. Som framhålls i propositionen (s. 9) ger NRLförutsättningar för en bättre samordning av de statliga och kommunalamyndigheternas arbete med hushållningsfrågor. Lagen utgör en gemensam grund förmyndigheternas prövning av konkurrensfrågor om mark- och vattenanvändning. Utomvad i proposifionen anförts hänvisar utskottet till sitt betänkande (BoU1986/87:3) om en NRL. Det finns anledning stryka under att NRL har ett vidaresyfte än det motionärerna uppenbarligen vill tilldela denna lagstiftning. avser är att i den NRL som antagit konkurrensen mellanolika intressen avseende hushållningen med mark och vatten regleras och skallbeaktas medan motionärerna däremot önskar ge lagstiftningen en mera begränsadbetydelse i så måtto att den i första hand skall tjäna syftet att ge möjlighetatt bevaka hur våra naturresurser utnyttjas från miljösynpunkt. Dettabegränsade syfte kan möjligen föranleda en omprövning av lagstiftningensadministrativa hantering. Utskottet har emellertid starka invändningar mot ettsådant synsätt. Utan att gå in på enskildheter i NRL måste det anses vara tillfördel för de frågor som behandlas i den fysiska planeringen att NRL har givitsden mera balanserade och mera ambitiösa utformning än den tydligen bör haenligt motionärernas uppfattning. Ansvaret för lagstiftning om den fysiskaplaneringen bör hållas samman på myndighetsnivå och ligga på ett plan- och bostadsverk.Verket föreslås ju få som en av sina huvuduppgifter att utveckla metoder fördenna planering. Motion Bol4 (fp) yrkande 3 avstyrks med hänvisning till vad nuanförts. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt mofion Bo28(c) yrkande 2 i vilket föreslås ett uttalande om verketshuvudsakliga inriktning, organisation och personalbehov. I motionen föreslåsatt huvudenheterna för plan- och naturresursfrågor och för stadsmiljöfrågorslås samman till en enhet och att personalbehovet vid verket kan bli lägre ände 208 årsarbetskrafter som initialt har beräknats för huvudenheterna. I PBLbetonas, anför motionärerna, vikten av en decentralisering av beslutsfattandettill den Det finnsdärför möjligheter att dra ned organisafionen på den BoU 1987/88:5 centralanivån mera än vad regeringen föreslår. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen (s. 15) om att verket bör gesförutsättningar att ta initiativ till ökade insatser inom strategiskt viktigaområden och att verket bör få disponera personella resurser för uppgifter inomområden där särskilda insatser behöver göras. De resurser som behövs har avorganisationskommittén bedömts till 194234 årsarbetskrafter. I proposifionenhar, som framgått ovan, beräknats att högst 208 årsarbetskrafter behövs förden nya organisationen. Utskottet har inte genom mofionen eller eljest givitssådan information att det nu finns anledning till annat ställningstagande änregeringens beträffande bemanningen. Motionärernas förslag om att sakenheternaför plan- och naturresursfrågor och för stadsmiljö bör slås sammanfillbakavisas av utskottet. Förutom att en sådan enhet personellt skulle kommaatt bli ganska stor anser utskottet att de viktiga miljöfrågorna kan komma attfå stå tillbaka på ett inte acceptabelt sätt inom en sådan sakenhet. Utskottethar noterat att även motionärerna tillmöter miljöfrågorna stor betydelse.Motion Bo28 (c) yrkande 2 avstyrks sålunda. Lokaliseringen av plan- och bostadsverket Bostadsstyrelsenoch planverket har lokaler i samma byggnader i kvarteret påKungsholmen i . 1betänkandet SOU 1987:48 om ett nytt plan- och bostadsverk anfördes (s. 185) attverket bör hgga i även framgent. Det framhölls att det skulle medföraen allvarlig störning i verksamheten om de svårigheter som omorganisationen isig innebär med dess icke obetydliga personalminskning skulle utökas med deproblem som följer av en omlokalisering. Förutsättningar att genomföra enomorganisation till saknas om den skall förenas med enlokalisering utanför . De krav som ställts på utveckladekontakter med statsmakterna talar också för en lokalisering fill . reservation till betänkandet föreslås att verket förläggs utanförStockholmsregionen. Det nya verket bör inte placeras i ellerStockholmstrakten. Det anges vara en fördel att verket är litet från början.Människornas efterfrågan på dess tjänster får avgöra om det så småningombehöver expandera. Antalet anställda bör alltså reduceras kraftigt, vilket kanunderlättas av en omlokalisering. Med den överhettade arbetsmarknaden ihuvudstaden blir det inga svårigheter för dem som inte vill flytta att finnanya arbeten. Det är också angeläget att plan- och bostadsverkets personal intepräglas av den speciella miljö som finns i huvudstaden men som är främmande förresten av landet. Frågan om verketslokalisering behandlas inte i propositionen. går in på överväganden om en lämplig ort för förläggning av verketbör slås fast vissa utgångspunkter när en bedömning görs i lokaliseringsfrågan.Självklart bör gälla att det nya verket skall ges goda möjligheter attförverkliga statsmakternas intentioner avseende den framtida plan- och bostadspolifiskaadministrationen. , hänsynskall naturligtvis också vägas in vid valet av lokaliseringsort liksom BoU1987/88:5 även uttalanden om principerna för lokalisering avstatlig verksamhet. Dessa principer har i sammandrag beskrivits ovan (s. 5). 1 16 motioner föreslås att verket lokaliseras till annanort eller region än . I en motion föreslås en omlokaliseringinom . De föreslagna orterna och regionerna framgår avsammanställningen ovan (s. 5) fill vilken hänvisas. Utskottet gör följande bedömning.