bet · GB01BoU13 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:35, BoU 4) ochavstyrker förslagen om upphävande av anvisningsrättslagen i moderatasamlingsparfiets partimotion Bo211 yrkande 14, folkparfiets partimotion Bo424yrkande 8 och i motion Bo429 (c). 7 Ombildning till bostadsrätt Ilagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt, ombildningslagen, finns bestämmelser om rätt för hyresgästbildade bostadsrättsföreningar attförköpa hyresfastigheter. Imoderata samlingsparfiets parfimofion Bo211 yrkande. 7 b begärs attombildningslagen skall ändras så att den gäller även för boende i allmännyttan.Ett hknande förslag finns i motion Bo262 (c) yrkande 6, vari föreslås ettfillkännagivande om att även kommunalt ägda fastigheter under vissaförhållanden skall kunna bli föremål för ombildning. 1 den senare motionenförespråkas ett system där hyresnämnden på begäran av hyresgästerna under vissaförhållanden skulle kunna besluta om att allmännytfiga hyresfastigheter skallsäljas till hyresgästerna. I partimotion Bo424 yrkande 5 förordasett tillkännagivande om lagändring så att de boende har företrädevid försäljning oavsett vem som äger en fastighet och oavsett vem som ärköpare. Utskottet,som tidigare avstyrkt motionsförslag om att ombildningslagen skall göras fillämplig'på egendom som ägs av bl.a. kommuner, landstingskommuner och allmännyttiga bostadsföretag (BoU 1986/87:13 s. 22), står fast vid tidigare bedömningar och avstyrker moderata samlingspartiets partimofion Bo211 yrkande 7 b, partimotion Bo424 yrkande 5 och motion Bo262 (c) yrkande 6. Förslaget i den senare motionen skulle dessutom innebära ett oacceptabelt intrång i den kommuna la självbestämmanderätten. Ombildningslagengäller inte egendom som innehåller färre än fem lägenheter. I moderatasamlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 7 a föreslås att lagen ändras så attgränsen sätts vid tre lägenheter. Ävenfrågan om antalet lägenheter i ombildningslagen har fidigarebehandlats av utskottet (senast BoU 1986/87:13 s. 23), som också denna gångavstyrker dén i moderata samlingsparfiets partimofion Bo211 yrkande 7 aföreslagna förändringen. Imofion Bo432 (c) yrkande 2 såvitt nu är i fråga föreslås den ändringen avombildningslagen att kravet i 3 § på att hyresgäster i minst två tredjedelar avde uthyrda lägenheterna skall ha förklarat sig intresserade av ombildningersätts av krav på enkel majoritet av hyresgästerna. Motionsyrkandet avser ävendet motsvarande kravet i 60 a § bostadsfättslagen på att förvärv för ombildningtill bostadsrätt skall beslutas av bostadsrättsförening med biträde av tvåtredjedelar av de uthyrda lägenheternas hyresgäster. Förslag om enkel majoritet vid ombildning i stället förkvalificerad avslogs BoU 1987/88:13 senast av (BoU1986/87:13 s. 24). Utskottet avstyrker motion Bo432 (c) yrkande 2 såvitt nu äri fråga. 8.1 Särställning för folkrörelsekooperativaorganisationer I partimofion Bo424 yrkande 3 begärs attriksdagen ändrar 60 a § bostadsrättslagen så att allabostadsrättsorganisationer får samma ställning oavsett om de ärfolkrörelsekooperativa eller ej. Ett yrkande med motsvarande innebörd finns imotion Bo432 (c) yrkande 1. Utskottet har ovan och i tidigare sammanhang tagitställning i fråga om viss särställning för de folkrörelsekooperativabostadsrättsorganisationerna (senast BoU 1986/87:13 s. 17) och ändrar inteuppfattning. Utskottet avstyrker därför partimotion Bo424 yrkande3 och motion Bo432 (c) yrkande 1. I moderata samlingspartiets .partimotion Bo211 yrkande 6och folkparfiets partimotion Bo424 yrkande 4 begärs att bestämmelserna i 14 §andra stycket bostadsrättslagen om lösningsrätt (hembud) för defolkrörelsekooperativa bostadsrättsorganisationerna skall upphävas. Motsvarande yrkanden avstyrktes senast av utskottet ibetänkandet BoU 1986/87:13 s. 18. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågaöm lösningsrätt för de folkrörelsekooperativa bostadsrättsorganisationerna,utan avstyrker moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 6 ochfolkpartiets partimotion Bo424 yrkande 4. I motion Bo413 (vpk) yrkande 1 föreslås ett riksdagenstillkännagivande om införande av priskontroll vid upplåtelse och överlåtelse avbostadsrätt. Som skäl för förslaget anges kostnadsutvecklingen i fråga ombostadsrätter, vilken sägs vara oförenlig med en social bostadspolitik. Att införa priskontroll över bostadsrätter är ytterligareett exempel på den återvändsgränd av regleringar som den nuvarandebostadspolifiken utgör. Förslagen framförs dessutom dåprisstegringarna dämpats avsevärt i de begränsade storstadsområden därförsörjningen med bostadsrätter till följd av den förda politiken kommit attutgöra ett problem. Utskottet avstyrker Bo413 (vpk) yrkande 1. 8.3 Förbudet mot dubbelupplåtelse I 2 § bostadsrättslagen föreskrivs att en lägenhet som ärupplåten med hyresrätt inte får upplåtas med bostadsrätt så länge somhyresförhållandet består. Upplåtelse av bostadsrätt får dock ske, om mindre återstår av hyresfiden och hyresvärden och hyresgästen är ense omatt hyresförhållandet skall upphöra utan att hyresrätten överlåts till någonannan. 1 motion Bo431 (m) yrkande 2 föreslås att bostadsrättslagen ändras såatt dubbelupplåtelse blir möjlig. 1 motivtexten anges att möjligheten till BoU 1987/88:13dubbelupplåtelse bara skulle få omfatta de kommunägda företagen. Syftet angesvara att bostadsföretagen övergångsvis skall kunna bli bostadsrättshavare avde lägenheter där de boende inte önskar byta upplåtelseform. Utskottet avstyrkte i betänkandet BoU 1986/87:13 s. 21motsvarande yrkanden om avskaffande avförbudet mot dubbelupplåtelse medmotiveringen att den nuvarande ordningen måste anses vara till gagn förhyresgäster som inte vill delta i ombildning till bostadsrätt. Utskottet stårfast vid denna uppfattning och avstyrker därmed motion Bo431 (m) yrkande 2. 8.4 Andra frågor om bostadsrätt I ett antal motioner aktualiseras sådana frågor om ändringav bestämmelserna om bostadsrätt som är föremål för överväganden avbostadsrättsutredningen. 1 motion Bo406 (s) begärs att regeringen skall lägga framförslag om ändring av reglerna om ändring av grundavgift. Enligt motionärernamotverkar den nuvarande ordningen förändringar i lägenhetsstrukturen vidombyggnad. Reglerna tolkas dessutom olika av hyresnämnderna. I motion Bo408 (s) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivandeav att bostadsrätt bara skall kunna innehas av fysiska personer. Syftet medyrkandet är att hindra att bostadsrätter används av företag och organisationersom övernattningsbostäder. I folkparfiets partimotion Bo424 yrkande 6 förordas ett fillkännagivandeav om att äldre typer av bostadsassociationer skall kunna på enkeltsätt omvandlas fill bostadsrättsföreningar. Av 51 a § bostadsrättslagen följer att vid ombildning tillbostadsrätt lokalhyresgäster får vägras medlemskap i bostadsrättsförening. Imotion Bo428 (m) begärs regeringsförslag med innebörd att lokalhyresgästerskall få samma rätt till medlemskap som de boende. Som framhölls inledningsvis i detta avsnitt ingår defrågeställningar som aktualiseras i motionerna i direktiven förbostadsrättsutredningen. Utskottet finner att utredningens förslag och denytterligare beredning som därefter kommer att ske bör avvaktas innan riksdagentar ställning till andra förslag rörande bostadsrätt. Utskottet avstyrkerdärför partimotion Bo424 yrkande 6 och motionerna Bo406 (s), Bo408(s) yrkande 1 och Bo428 (m). 9.1 Vad hyran får omfatta I moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 3och folkparfiets partimotion Bo424 yrkande 15 begärs ett tillkännagivande att ersättning till hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete enligt 20 § hyresförhandlingslagen samt sådana ersättningar som med stöd av förhand lingsöverenskommelser utgår till hyresgästorganisation för arbete med boinflytande eller fritidsverksamhet inte skall anses som hyra. Den av motionärerna aktualiserade frågan behandlades utförligt av 12 utskotteti betänkandet BoU 1986/87:14 s. 19 med anledning av motioner (m) BoU 1987/88:13och (fp), vilka avstyrktes. Utskottet finner inte heller nu något skälföreligga som skulle göra det olämpligt med en debitering avförhandlingsersättning och ersättning för boinflytande och fritidsverksamhetsom hyra och avstyrker alltså moderata samlingspartiets partimotion Bo211yrkande 3 och partimotion Bo424 yrkande 15. I mofion Bo420 (vpk) begärs ett riksdagenstillkännagivande om rätt för hyresgäster att vägra betala avgift för kabel-TV.I motionen förespråkas lagbestämmelser av innebörd att hyresgäster skall harätt att slippa betala kostnader för såväl installation som drift avkabel-TV-nät utan att kvarboen-derätten äventyras. Även frågor om individuell anslutning fill kabel-TVbehandlades i betänkandet BoU 1986/87:14 s. 23 med anledning av motioner (s),(c) och (vpk). Utskottet fann då att gällande regler gav hyresgästerna ettrimligt mått av inflytande över frågor om installation av kabel-TV och attförhandlingsparterna på hyresmarknaden bör ges möjlighet att vidareutvecklagemensamma ståndpunkter. Enskilda hyresgäster har en möjlighet till prövning ihyresnämnd och bostadsdomstol av hyresfrågor rörande kabel-TV. Något ingripandemed lagstiftning ansåg utskottet inte vara nödvändigt, men tillade attutvecklingen på området borde följas. Vid förnyat övervägande med anledning avden nu aktuella motionen står utskottet fast vid sitt tidigareställningstagande och avstyrker därför motion Bo420 (vpk) om avgift förkabel-TV som hyra. I motion Bo417 (fp) begärs ett tillkännagivandeom översyn av hyreslagstiftningen så att bestämmelserna anpassas till enpågående utveckling med ett alltmer omfattande utbud av olika tjänster knutnatill hyresupp-' låtelsen. Bruksvärdessystemet och andra hyresregler passar illaför att reglera en tvist om ersättning för dessa tjänster. Målet bör vara attersättningarna i fråga inte skall rubriceras som hyra. Utskottet finner att även frågor om ersättning för olikatjänster med visst samband med hyresupplåtelsen i första hand är en fråga förhyresmarknadens förhandlingsparter. Frågan har, såvitt år bekant förutskottet, tagits upp av i en skrivelse tillbostadsdepartementet Och den är föremål för uppmärksamhet även inom SABO.Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen på området och - omdet skulle bli nödvändigt - lämnar erforderliga förslag även utannågot uttalande från sida beträffande motion Bo417 (fp) rörandeserviceutbud och hyra. Motionen avstyrks alltså. I moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 1,partimotion Bo424 yrkande 17 och motion Bo432 (c) yrkande 4 begärsregeringsförslag om ändringar i bruksvärdessystemet så att vid hyressättningenökad vikt kan läggas vid den omständigheten att en lägenhet har ett bra läge. Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden i denaktualiserade frågan (senast i betänkandet BoU 1986/87:14 s.22) och avstyrker moderata sam- ,, lingspartiets parfimotionBo211 yrkande 1, partimotion Bo424 BoU 1987/88:13 yrkande 17 ochmotion Bo432 (c) yrkande 4 rörande lägesfaktorn. Utskottet fillfogar för övrigtden kommentaren att förhandlingsparterna på hyresmarknaden regelmässigt tordeta viss hänsyn till lägenheters standard även vad avser belägenheten och tillatt det inte saknas exempel på att centralt belägna lågenheter ges en högrehyresnivå än mer perifert belägna. Imotion Bo414 (vpk) begärs regeringsförslag om borttagande av kravet ibruksvärdesregeln på att en hyra, för att den skall kunna anses oskälig, skallvara påtagligt högre än hyran för likvärdiga lägenheter. Enligt mofionärernabehövs bara att hyran är högre än i motsvarande lägenheter för att den skallanses oskälig. Motsvarandeyrkande avstyrktes av utskottet senast i betänkandet BoU 1984/85:12 s. 24. Denav motionärerna föreslagna ändringen av bruksvärdesregeln såvitt gällerpåtaglighetsrekvisitet kan inte heller nu anses motiverad. Mofion Bo414 (vpk)avstyrks. Imoderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 2, parfimotionBo424 yrkande 16 och i motion Bo432 (c) yrkande 3 begärs ändringar ihyresförhandlingslagen av innebörd att förhandlingsrätt skall tillerkännas ävenhyresgäster och hyresgästorganisationer som står utanför . Utskottethar tidigare - senast i betänkandet BoU 1986/87:14 s. 26 -avstyrkt motsvarande yrkanden om ändringar i hyresförhandlingslagen medhänvisning till att lagen avses vara neutral till hyresgästernas val avorganisation. Utskottet avstyrker moderata samlingspartiets partimotion Bo211yrkande 2, partimotion Bo424 yrkande 16 och motion Bo432 (c)yrkande 3. Imotion Bo249 (m) yrkande 5 föreslås att gör ett tillkännagivande omatt särskilda ungdomskontrakt inte skall införas. Någotförslag om att särskilda lagregler skall gälla för hyreslägenheter upplåtnatill ungdomar föreligger inte och har inte heller tidigare föreslagits närfrågor om stöd till ungdomens boende behandlats av med anledning avproposition 1986/87:93 och utskottets betänkande BoU 1986/ 87:16. Förslaget imotion Bo249 (m) yrkande 5 om ungdomskontrakt tjänar därför inget syfte ochavstyrks av utskottet. Imofion Bo404 (s) begärs ett tillkännagivande av om att hyresvärdarskall vara skyldiga att sända ut hyresavier. Motionärerna menar atthyresgäster som inte får avier och därför inte betalar riskerar avhysning. I20 § hyreslagen finns regler om tid och sätt för hyresbetalning. Någon skyldighet för hyresvärdar att tillhandahålla avier för betalningen finns inte föreskriven. Inte heller finns någon skyldighet föreskriven för hyresgäster att betala på något visst av hyresvärden anvisat sätt. Betalningen får alltid ske genom postanvisning, postgiro eller bankgiro. Skulle hyresbetalningen inte 14 ske i rätt fid ochhyresrätten med anledning därav är förverkad, har en BoU 1987/88:13hyresgäst allfid rätt att efter meddelande återvinnahyresrätten genom betalning på något av de tillåtna sätten. mening innebär hyreslagens regler ingen rättsosäkerhet förhyresgäster vad gäller sättet för hyresbetalning. Det torde närmast ligga ihyresvärdarnas intresse att fillhandahålla hyresavier så att rätt hyra kanbetalas utan att ett omständligt och kostsamt uppsägningsförfarande behöverfillgripas i fall av utebliven betalning. Någon lagstiftningsåtgärd medanledning av mofion Bo404 (s) kan inte anses påkallad utan motionen avstyrks. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotiön Bo412 begärs regeringsförslag ombesittningsskydd för andrahandshyresgäster och skydd mot oskäliga hyror i falldär besittningsskydd saknas. Utskottetbehandlade frågan om införande av besittningsskydd för andrahandshyresgästersenast i betänkandet BoU 1986/87:14 s. 27 och avstyrkte då vpk;s förslag ifrågan med hänvisning till riskerna för bl.a. olaglig handel medandrahandskontrakt. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Vadgäller frågan om utformningen av den straffbestämmelse i 65 a § tredje styckethyreslagen sotn syftar till att skydda hyresgäster utan 6e5/fr«/ng5ifcy£id frånoskäliga hyresuttag har regeringen begärt lagrådets yttrande över ettförslag i frågan. Man kan därför utgå från att mofionärernas förslag inom kortkorhmer att kunna prövas av i sammanhang med regeringens aviseradeproposition. Utskottet avstyrker med det anförda vänsterparfiet kommunisternaspartimotion Bo412. Imotion Bo409 (s) påtalas att hyresgäster inte har någon rått att ta inifiafivtill prövning av förlängningstvister hos hyresnämnderna. Enligt motionärernakan detta förhållande missbrukas av en hyresvärd i fall där en hyresgäst vändersig fill värden för att få tillstånd till byte av sin lägenhet. Det förekommeratt hyresvärden då säger upp hyresgästen till avflyttning, men att han därefterinte fullföljer förlängningstvisten hos hyresnämnden. 1 ' avvaktan på attfristen för värden att fullfölja frågan löper ut, har hyresgästen svårt attgenomföra det tilltänkta bytet. Motionärerna föreslår att göra etttillkännagivande om att hyresgäst bör få initiativrätt i förlängningstvister. Närhyreslagsfiftningen undergick senaste mer genomgripande reform, med verkan från (prop. 1983/84:137, BoU 29), var en av nyheterna att det enligt de nya reglerna är hyresvärden, inte som tidigare hyresgästen, som efter uppsägning skall vända sig till få förlängningstvister prövade. Ändringen låg i linje med förslag i hyresrättsut redningens betänkande (SOU 1981:77) Hyresrätt 3 Bruksvärde, hyrespro- cess m.m. Enligt utredningen (s. 365) borde en hyresgäst som blir uppsagd själv kunna vända sig till föra talan om fastställelse att han har rätt till förlängning. I propositionen (s. 132) uttalades docktvärtemot utredningens uppfattning på denna punkt att det endast är hyresvärden som får vända sig till hyresnämnden och att en hyresgäst som har blivit uppsagd inte kan ta initiativ till en förlängningstvist. Uttalandet har inte kommente rats av lagrådet eller uppmärksammats vid riksdagsbehandlingen. Det torde respekteras i den praktiska tillämpningen. Enligt utskottets mening har motionärerna pekat påomständigheter som BoU 1987/88:13 kan föranleda ett visst mått avrättsosäkerhet för hyresgäster som avser att utnyttja sina lagliga möjligheteratt byta lägenhet. Det finns redan med nuvarande regler vissa möjligheter attundanröja de påtalade olägenheterna. En hyresgäst, som nekas att byta lägenhetoch som dessutom blir uppsagd, har rätt att begära tillstånd fill bytet hoshyresnämnden. I samband därmed kan hyresgästen också begära medling hos nämndenoch i det ärendet efterlysa besked från hyresvärden om avsikterna bakomuppsägningen. Medlingsförfarandet torde sätta åtskillig press på hyresvärdenatt klargöra sin inställning. Någon möjlighet att tvinga värden till atthänskjuta förlängningstvisten till nämnden finns dock inte. Den föreslagnalösningen, att hyresgästen skulle få hånskjuta föriängningsfrågan till nämnden,leder emellertid inte till någon självklar lösning på hyresgästens problem. Hankan inte hindra att hyresnämndsförfarandet drar ut eller, även omhyresnämndens beslut föreligger , att hyresvärden för fråganvidare fill bostadsdomstolen. Tidsutdräkten kan givetvis även i dessa fall göradet tilltänkta bytet inaktuellt. Frågan om en ändring av hyreslagen i denriktning som föreslås i mofionen bör prövas mot de praktiska erfarenheter sompå något kan vinnas av det nya systemet för prövning avförlängningstvister. Det är enligt utskottets mening angeläget att lagstiftningenges en sådan utformning att möjligheterna för endera parten i etthyresförhållande att förhindra den andra parten från att i praktiken utnyttjasina rätfigheter blir så små som möjligt. Regeringen bör därför ha sinuppmärksamhet riktad på det problem som aktualiseras i mofionen och i lämpligtsammanhang redovisa sina synpunkter för . Vad utskottet här har anförtbör med anledning av motion Bo409 (s) som sin mening ge regeringentill känna. I kommunisternas partimotion Bo426hemställs att 67 § hyreslagen skall upphöra att gälla vid utgången av juni1988. Den nämnda paragrafen medger parterna på arbetsmarknaden att träffakollektivavtal med bestämmelser om hyresförhållanden som avviker från vissaannars tvingande regler, t. ex. i fråga om besittningsskydd. Motionärerna menaratt 67 § strider mot grundläggande principer i hyreslagstiftningen och måsteanses vara obillig mot den enskilde hyresgästen. Utskottet ansåg i betänkandet BoU 1986/87:13 s. 13 att detinte fanns tillräckliga skäl att utmönstra 67 § ur hyreslagen och avstyrktemotionsyrkanden (vpk) med den innebörden. följde utskottets förslag.Utskottet finner inte nu skäl till ändrat ställningstagande beträffandekollektivavtal om hyresförhållande och avstyrker därför kommunisternaspartimotion Bo426. I moderata samlingspartiets partimofion Bo211 yrkande 9begärs att hos regeringen skall begära förslag om införande av ägarlägenhe ter i enlighet med ägarlägenhetsutredningens betänkande (SOU 1982:40) Ägarlägenheter. Härigenom skulle valfriheten och många människors önskan att äga sin bostad främjas. Yrkanden om införande av ägarlägenheter har behandlatsflera gånger BoU 1987/88:13 förut av , som alltid avslagit dem. Senastavstyrktes motsvarande yrkanden i utskottets betänkande BoU 1986/87:14 s. 19.Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning att det inte finns något behovav en sådan upplåtelseform som motionärerna efterlyser och avstyrker moderatasamlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 9. I samma motion yrkande 4 begärs också regeringsförslag ominförande av ett "hyr-köp"-system. Enligt detta skulle den enskildekunna hyra en ny bostad tills han vill övergå till bostadsrätt. Reglerna bordekonstrueras så att en viss del av hyran får användas som betalning avbostadsrätten. Nuvarande lagstiftning anges vara ett hinder mot det skisserade"hyr-köp"-systemet. Det föreslagna "hyr-köp"-systemet har vissainslag gemensamma med de regler som gäller vid ombildninghyresrätt till bostadsrätt. I den mån det finns behov och efterfrågan börparterna på hyresmarknaden kunna diskutera lösningar som går i samma riktningsom motionärerna anger. bör enligt utskottets uppfattning inte nu tanågot initiativ i frågan. Moderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 4avstyrks. Fr.o.m. och fram till utgången av 1991gäller enligt lagen . om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt attregeringen försöksvis får lämna ekonomiska föreningar tillstånd att utan hinderav bestämmelserna i 79 § bostadsrättslagen bedriva verksamhet som innebär attdet med andelsrått i föreningen följer en rätt att hyra bostadslägenhet.Lagstiftningen gjordes provisorisk bl.a. för att ge underlag för vilketintresse som finns hos hyresgäster för denna boendeform samt för att kunnarymmas inom ramen för gällande hyreslagstiftning och inte föregripa pågåendeöversyn av bostadsrättslagen (prop. 1986/87:37, BoU 6). I motion Bo262 (c) yrkande 5 begärs regeringsförslag omatt kooperativ hyresrätt skall bli en etablerad boendeform. Enligt motionärenbör intresset av valfrihet mellan olika boendeformer föranleda attlagstiftningen ändras så att kooperativ hyresrätt blir ett likvärdigtalternativ till andra upplåtelseformer. 1 motiven till centerpartietspartimotion Bo260 förespråkas också bl.a. kooperativ hyresrätt som en möjlighetatt ge ungdomar bostäder tili rimlig kostnad. Ett motionsyrkande (c) om permanentning av lagstiftningenavstyrktes av utskottet i betänkandet BoU 1986/87:14 s. 29 och avslogs avriksdagen. Utskottet avstyrker med hänvisning till detta ställningstagande ävenden nu aktuella motionen Bo262 (c) yrkande 5 om permanentning av den kooperativahyresrätten. I motion Bo431 (m) yrkande 3 föreslås att lagen omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt skall upphävas. Motionärerna menaratt den kooperativa hyresrätten motverkar en utveckling mot ägande av bostaden. När lagstiftningen infördes tog ställning äventill motsvarande synpunkter och avslog motionsyrkanden (m) och (fp) av sammainnebörd som det nu aktuella yrkandet (BoU 1986/87:6 s. 6). Utskottet avstyrkerav samma skäl som förut motion Bo431 (m) yrkande 3 om upphävande avförsöksverksamheten med kooperativ hyresrätt. Ett förbud mot s.k. andelslägenheter förordas i motionBo410 (vpk). Motionärerna menar att försäljning av hyresfastigheter på andelarhuvudsak- 2 1987/88. hgen har spekulativa motivoch ofta är förenad med en strävan från säljarens BoU 1987/88:13 sida att medhänsynslösa metoder tömma fastigheten på hyresgäster. en andelsförsäljningpågår uppstår dessutom ofta oklara ansvars- och äganderättsförhållanden.Stockholms stad begärde ett förbud mot andelslägenheter, och detunderlag som då presenterades borde regeringen kunna använda sig av. Begreppetandelslägenheter brukar användas som en sammanfattande beteckning för lägenheter r fastigheter som antingen samägs av ett antal personer, som var och en är lagfaren ägare till en viss ideell andel i , , fastigheten, eller som ägs av ett handelsbolag (kommanditbolag) och därigenom indirekt av bolagsmännen. Rätten att disponera lägenheterna i huset är genom avtal av olika typer knuten till innehav av andel i fasfigheten eller bolaget. För handelsbolag gäller dock enligt 79 § bostadsrättslagen förbud mot upplåtelse av andelsrätt med vilken följer rätt att för begränsad . tid besitta eller hyrabostadslägenhet.