bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — Kvävereduktionen bör ökas vid de kommunala reningsverken.I ett första steg bör en 50-procenlig kvävereduktion införas vidreningsverk vid särskilt påverkade kustområden. Utsläppen av metaller, i första hand kvicksilver ochkadmium, bör minska till hälften . Fortsalt forsknirtg och utveckling samt utrednirtgar krävsför all fastställa väldefinierude mål för utsläpp till huvsmiljön och sådanaåtgärder behöver därför stimuleras. Denredovisade planen skall revideras . 1 propositionen framhålls vidare bl. a. följande. Föroreningar tillförs haven runt från både Sverigeoch andra länder, dels som punktutsläpp och diffus avrinning, dels genomlångväga transporter via atmosfären och med huvsströmmurnu. En betydande lokal påverkan är vanlig i anslutning tillstörre industrier, industrikomplex eller kraftverk. Områdena utanför framförallt storstäderna är påverkude uv tidigure och pågående utsläpp uv sanitärt uvloppsvattenvia de kommuuala reningsverken. Vissa kustområden är påverkade av föroreningarfrån stora jordbruksområden. 1 några motioner framställs yrkanden om miljöförbättrandeåtgärder i vissa delur UV kuslhuvel. I motion Jo736 (m) begärs åtgärder motmiljöför-oreningurnu i . Enligt motion Jo737 (s) krävs miljöpolitiskainsatser i . Motionärernu betortur.särskill attmiljöundersökningarnu i fortsätter. Enligt motion Jo832(s,m,fp,c) bör skyndsamma åtgärder vidtas för att räddu kuslvuttnet i norraBohuslän. I motion Jo829 (fp) efterlyses en utredning om hur kustkommunernalångsiktigt skall hjälpas att lösa problemen med nedsmutsningen frånNordsjön'och Kntlegalt. Utskottetsöverväganden - JoU 1987/88:23 Riksdugen hur vid ett pur tillfällen under de senuste årenbehundlut frågun om havsföroreningarna och vikten uv alt miljöpolitiska åtgärder vidtus för att minska dessu föroreningur. uttulude på förslag uv utskottet att vården av havsmiljön bör ges hög prioritet. Behovet av forsk ning och snabba åtgärder för utt förbällru miljön i och Vuslerhuvet underslröks särskilt liksom behovet uv miljöfrämjunde åtgärder och forskning även från grannländernas sida. Uttalandet gjordes med an ledning av motioner och mot bukgrund uv en utvärdering från forskommissionen om miljösituution, där klara belägg gavs för alt tillståndet i havet undergått en snabb försämring under de - Utskottet framhöll att del vid sidan av eutrofieringsproblemert är avsärskild vikt att de förgiflningsskador uppmärksammas som härrör frunkemikulier och från metuller. Sulstummurnas öde utgör härvidlag en ullvurligvurningssignul, frumhöll utskottet vidare. Orsakssammanhangen måste klargörasoch åtgärder vidtas för att i möjlig mån eliminera för- ' . oreningskällorna.Hösten 1987 behandlade, utskottet ett antal motioner i ämnet och fick dåanledning att närmare gä in på den utredning som gjorts av påuppdrag av den av regeringen tillsatta aktionsgruppen mot havsföroreningar sombildats efter uttalande (JoU 1987/88:11, rskr. Utskottet gav idet sammanhanget en ingående redovisning av bl. a. problemet medeutrofieringen och övergödningen av våra - . vatten, såväl inom landet som i deomgivande haven. De problem som tas upp i de nu aktuella motionerna har belystsoch dokumenterats bl. a. i de nämnda betänkandena. De förslag om insatser för forskning och åtgärder somredovisas i regeringens proposition såväl på regional och nationell nivå somi våra grannländer är enligt utskottets mening ägnade att besvara motionernaJo736, Jo737 och JoS32. I propositionen uttalas bl. a. att Öresundsområdetliksom vissa andru kustområden bör omfattas av samma krav på utbyggdkvävereduktion som gäller för . Dessa påkallar således ingenytterligare åtgärd från sida. Frågan om kustkommunernas utgifter för slrandstädning. somtas upp i' motion Jo829. torde tillhöra de problem som skall uppmärksammas avlänsstyrelserna i de inventeringar dessa föreslås göru enligt propositionen (s.231). Utskottet får uniedning utt i kap. 8 av detta betänkande återkomma tilldessa inventeringar. Motionen får anses besvarad med det anförda. I propositionen lämnas en utförlig redogörelse förSveriges aktiva deltagan de i olika fora för irtternalionellt samarbete för miljöskyddet av haven. Bl.a. redovisas del arbete som bedrivs inom ramen för den regionala Helsing- forskonventionen till skydd av som inkluderar även Bott niska viken, och Bälten samt och upp till en linje från till . Vidare redovisas Paris- och Oslokonvenlio- 101 nerna tillskydd för och nordöstra (utsläpp från land- JoU 1987/88:23baserade källor resp. dumpning och förbränning till havs). Den internationellakonventionen MARPOL 73/78 om åtgärder mot vattenförorening från fartygbeskrivs. I propositionen lämnas även redogörelse för de olika har med nordiska och andra grannländer bl. a.Öresundskommissionen, gfänskommittén för och samarbetsavlaletmellan svenska och finska myndigheter om föroreningsförhållandena i . 1 motionerna framförs åtskilliga synpunkter på detinternationella samarbetet till skydd för haven. Allmänna yrkanden om detinternationella samarbetet för att rädda miljön i och Nordsjönframförs i motionerna Jo415 (fp) yrkande 1, Jo719 (fp) yrkandena 4 och 5 ochJo775 (c) yrkande 2. I motion Jo3() (c) yrkunde 43 krävs förbud mot miljöfurligdumpning och förbränning till havs. Enligt motion Jo836 (vpk) yrkande 1 börSverige i arbeta för en överenskommelse så att vattenströmmarnavia och Stora och Lilla Balt ej minskas. 1 molionernu Jo3() (c) yrkande 42, Jo719 (fp) yrkande 3och Jo775 (c) yrkunde 1 föreslås bildundel uv en efterförebild uv den som verkur i enlighet medHelsingforskonventionen. En skulle på motsvurunde sått hundhafrågor som berörs inotn Paris- och Oslokonventionerna till skydd för Nordsjönoch Nordostatlanlen. I motionerna Jo703 (fp) och Jo751 (m) yrkande 22efterlyses ett märkningssystem (isotopmärkning) för oljetransporter för attunderlätta identifieringen av fartvg som gör sig skyldiga till oljeutsläpptill sjöss. I motion Jo745 (c) föreslås obligatorisk skyddsutrustning föroljetankrar som trafikerar svenska vatten. Utskottet hade tillfälle att vid en särskildhearing dis-kulera det internationella miljösamarbetet med företrädare förregeringskansliet och ta del av deras synpunkter. Utskotlet delar den meningsom framförs i propositionen om del angelägna i att det internationella arbetetförs vidare och intensifieras. Dettu gäller icke minst havsföroreningarna.Enligt utskottets mening tillgodoses yrkandena i motionerna Jo415 yrkande 1,Jo719 yrkandena 4 och 5 och Jo775 yrkande 2 i väsentliga avseenden avuttalandena i propositionen. De kräver således ingen ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet finner även att yrkande 43 i motion Jo30 böranses tillgodosett genom vad som sägs i propositionen. Därav framgår nämligenatt en överenskommelse träffats i olika frågor vid en särskild Nordsjökonferenspå ministernivå i . Bl.a. får fr. o. m. år 1989avfall inte dumpas i utom i undanlagsfall. Förbränning av avfall tillhavs skall gradvis minska för att helt upphöra före ulgången av . Förbudkommer också att införas för utsläpp uv fast avfall som uppkommit vid driftav fartyg och oljeplaltformar. Frän svensk sida förekommer i dug jgjj1987/88-73 varken dumpning eller förbränning till huvs. Yrkandet i motion Jo836 om vattenströmmarna får an.sestillgodosett till viss del genoni hänvisning till arbetet iÖresundskommissionen och till bl. a. de konsekvensanalyser som utförts isumbund med diskussionerna om en fast Öresundsförbindelse och som redovisus uvden svensku Öresunds-delegutionen i betänkundet Miljökonsekvenser uv fustuÖresundsförbindelser (SOU 1987:42). Utskottet erinrar om att en särskild ministerkonferens omNordsjöns miljö hållits i . För att effektivisera det internationellasamarbetet finns det enligt utskottets mening uniedning all föreslå bildandetav en särskild . Utskottet förordar därför att man från svensksida tar upp bildandet uv en sådun kommission till övervägunde vidförhandlingurnu med övrigu konventionsstuter i Nordsjösamarbetet. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna Jo30 yrkande 42, Jo719 yrkande 3 och Jo775yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna. De frågor som tas upp i motionerna Jo703, Jo751 yrkande 22och Jo745 behandlas inom ramen för och Helsingforskommissionen.Frågan om isotopmärkning var under ett par års lid, enligt vad utskotteterfarit, föremål för ingående diskussioner inom Östersjösamarbetet. Detpraktiska genomförandel stötte emellertid på så många problem att frågan måstefalla. har, som utskottet nämnde i sitt betänkande JoU 1987/88:11(s.22), avtal träffats mellan bl. a. Nordsjöstaternas sjöfartsmyndigheter ominformation via ett datoriserat system för inspektion av furtyg i hamn. Medhjälp av delta har man möjlighet att för inspektion kvarhålla fartyg sommisstänks ha gjort sig skyldiga till förbjudna utsläpp. Redun risken förtidsförlust i sumbund med kvarhällandei anses vara anledning för befälhavareatt avstå från sådana utsläpp. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionernaJo703 och Jo751 i berörd del. Utskottet är heller icke berett att i deltasammanhang tillstyrka motion Jo745. Huvudpunkterna i en aktionsplan mot havsföroreningar Miljö- ochenergiministern gör följande ställningstagande i propositionen. Föroreningssilualionen i haven är allvarlig ochtillräckligt väl dokumenterad för att motivera snabba och långtgående åtgärderför att minska utsläppen. I vissa fall kan åtgärder initieras omgående, men iandra fall krävs en teknisk utveckling för alt de skall kunna genomföras. Enaktionsplan bör gälla för en treårsperiod. Arbetet bör under denna periodinriktas på begränsningar av utsläpp av de mest miljöfarliga ämnena;uppföljning av åtgärdernas effekt, fortsatt forskning om marin miljö samlfortsall aktivt arbete i internationella organ för att minska föroreningar ivåra angränsande hav. Arbetet bör utvärderas . Resultatet bör liggatill grund för en ny åtgärdsplan mot havsföroreningar. Motionerna JoU 1987/88:23 Förslag med stöd för aktionsplanen otn åtgärder för attminska föroreningarna till haven framställs i motionerna Jo767 (c) yrkande 5,Jo775 (c) yrkande 3, JoS33 (s) yrkunde 2, Jo834 (c) yrkundenu I och 2() och Jo836 (vpk) yrkunde 2 (sälstammen). I niotion Jo836 yrkande 4 yrkas att riktlinjer utarbetasför militära aktiviteter m.m. som påverkar natur och miljö i . Utskottet har, som tidigare framhållits, i olikasammanhang verkat för en aktionsplun till skydd för våra omgivande hav. behandlade motioner om vattenvård framhöll utskotlet attföroreningen av i hög grad drabbat sälbestånden i havet. Utvecklingenför dessa djur som lever på hög nivå i näringskedjan kunde ses som en indikatorpä vallenmiljöns sänkta kvalitet. Av en särskild föredragning som utskottettagit del av framgick alt de tre sälslammar som finns i , gråsal,knubbsäl och vikare, samtliga decimerats mycket starkt under de senasteårtiondena. Delta tillsammans med konstaterade skador på fortplantningsorganengjorde att det enligt forskarna fanns stor risk för alt dessa, högtståendedäggdjur utrotas från . Forskarna ansåg det myckel sannolikt alt PCBoch andra organiska klorerade föreningar ligger bakom skadorna (JoU 1985/86:17,rskr. Det förslag till aktionsplan som regeringen nu presenterarinnebär enligt utskottets bedömning att åtgärderna för att rädda havsmiljön geshög prioritet. Utskottet kommenterar i följande, avsnitt de olika delarna avplanen. Den allmänna uppläggning av arbetet som skisseras i förevarande avsnittav propositionen bör biträdas av . Enligt utskottets mening tillgodosesäven här berörda motionsyrkanden i det väsentliga av propositionen och påkallarsåledes icke någon ytterligare åtgärd. När det gäller förslaget om riktlinjer för militäraaktiviteter får utskottet erinra om att mark- och vattenområden som är avbetydelse för totalförsvaret åtnjuter skydd enligt lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser, NRL. Utskottet är icke berett alt i förevarandesammanhang närmare gå in på denna fråga, som för övrigt blott till en del hörunder utskottets beredningsområde. Åtgärder för att minska utsläppen av stabila organiskaämnen Inledningsvis framhåller miljö- och energiministern bl. Flertalet av de allvarliga miljögiftsproblem som vihittills har upplevt har sin grund i utsläpp av stabila organiska ämnen somtillverkats av människan. Exempelvis innehåller torsklever från bl. a. vattnenutanför ostkusten så höga halter av organiska miljögifter att livsmedelsverkethar meddelat saluförbud. När detgäller åtgärdsprogrummet gör miljö- och energiministern följande JoU 1987/88:23 De utsläppskrav för cellulosaindustrin som föresläs avnaturvårdsverket bör tillämpas som riktlinjer vid prövningen enligtmiljöskyddslagen (1969:387). Villkoren i tillstånden till befintligaanläggningar bör ha omprövats före utgången av i de fall utsläpp uvklorerut brguniskt muleriul inte har reglerats. Åtgärder för att minskuutsläppen av organiska klorföreningar till en nivå av TOCL per ton massabör ha påbörjats vid samtliga fabriker före utgången av . Målet bör varaatt i stort sett eliminera utsläppen av klorerat organiskt material. och länsstyrelserna bör kartläggautsläppen av stabila organiska ämnen från den kemiska industrin. De mestbetydelsefulla utsläppen bör inventeras . Nödvändigomprövning av villkor, eller andra åtgärder för att minska utsläppen, börinitieras löpande så snart mera betydande källor identifieras. och kemikalieinspektionen bör fortsättaden branschvisa genomgången av kemikalieanvändningen inom industrin i syfteatt få till stånd ett utbyte av miljöfarliga kemikulier mot mindre miljöfarligakemikalier. Målet bör vara att de viktigaste branscherna skall vara genomgångnainom en femårsperiod. bör fortsätta att inom ramen för deinternationella konventionerna och på annat sätt arbeta för att strandstaternarunt och och även övriga länder minskar sina utsläpp samlökar informationsutbytet om miljöeffekter och tillgänglig teknik för minskningav av klorerade organiska ämnen. I avsnillet om ekonomiska styrmedel anför miljö- ochenergiministern att en parlamentarisk utredning med förtur bör utarbeta förslagtill utformning av miljöavgifter på utsläpp av klororganiska föreningar.Målsättningen är att avgiften skall kunna införas . Vidareanför miljö- och energiministern följande om dioxirier. Förbränning av organiskt material isopförbränningsanläggningar, bilmotorer, vid industriella processer etc. kange upphov till utsläpp av ett stort antal organiska ämnen, däribland dioxiner.Små mängder dioxiner har också påvisats i avloppsvatten från skogsindustrin.Det totala utsläppet av dioxiner från verksamheter i uppskattas tillnågra hundra gram eller möjligen något eller några kilo . Nyaforskningsresultat kommer fram i snabb takt. De visar ätt del finns flera ämnenoch ämnesgrupper som har dioxinliknande miljöeffekter redan vid ytterst lagakoncentrationer. Regeringen har i en skrivelse till (skr.1986/87:157) redovisat sin syn på miljöproblemen vidavfallsförbränning och åtgärder för minskning av utsläppen av dioxiner fråndenna verksamhet. Särskilda medel har tilldelats föranalyser av miljögifter. Analysverk-samheien bör självklart läggas upp så attmyndigheter m. fl. som berörs av frågorna i så stor utstiäckning som möjligtkan tillgodogöra sig resultaten fi-ån verksamheten. I ett antal motioner diskuteras massaindustrinsklorutsläpp. Enligt motion Jo23 (c) yrkande 16 bör åtgärder för reduktion av klor i massainduslrin ha påbörjats . I yrkande 17 begär motionären förbud mot utsläpp av klor från massaindustrin fr. o. m. Enligt motion Jo24 (fp) yrkande -' 29 bör sommål anges att mussuindustrins utsläpp måste vara i det närmaste JoU 1987/88:23helt eliminerade . Motsvarande yrkande framställs i motionJo719 yrkande 43. Enligt samma motion bör PCB totalförbjudas (yrkande 38).Även i motion Jo26 (vpk) yrkande 7 yrkas på reduktion av de klororganiskautsläppen. I yrkande 5 föreslår motionärerna all tillverkning uv klorblekthushålls- och toulellpapper förbjuds. Yrkanden om användning av oblekt papperframställs även i motionerna Jo771 (fp) och Jo847 (c) där även enlandsomfattande kampanj för oblekt papper efterlyses. I motion Jo30 yrkande 41yrkur centerpurtiet alt användningen av klorerade föreningar i massaindustrinavvecklas inom 7 är. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Jo767 (c)yrkande 12. Enligt motion Jo26 (vpk) yrkande 4 bör anta enavvecklingsplan för de verksamheter som alstrar dioxin och dioxinliknandeföreningar. Enligt motion Jo719 (fp) yrkande 39 bör utsläppen av dioxin iprincip upphöra. Enligt motion Jo751 (m) yrkunde 30 bör gränsvärdet för dioxinutsläppvid äldre uniäggningur efter en övergångstid sättas till 0,1nunogrum/m' luft. I motion Jo25 (m) yrkunde 15 yrkas på åtgärder förhantering av slam från kommunala reningsverk. Enligt motionärerna är rening vidkällan av kemikalieutsläppen från industrin nödvändig. Motsvarande yrkandenframställs i motionerna Jo3() (c) yrkande 49, där även utökad kvävereningförordas, samt Jo744 (c) yrkande 10. Ett nytt system för avloppsledningar börinföras när man lägger nya ledningar, så alt värdefulla ämnen las till vara,enligt motion Jo38 (c) yrkande 8. I motion Jo782 yrkande I föreslår vpk attindustrier anslutna till de koinmunala reningsverken i de 30 största kommunernafår på sig för utt luggu fram planer hur de kan eliminera dedelar av utsläppen som reningsverken ej kan oskadliggöra. 1 motion Jo821 (fp)yrkande 5 framhålls att toxiska ämnen sä långt möjligt skall särskiljas fränkommunala reningsverk, och i motion Jo783 (fp) begärs utredning av en strängarelagstiftning för industrins utsläpp av giftiga och svårnedbrytbara ämnen tillkommunala reningsverk. Av den lämnade redogörelsen för propositionens innehålloch motionerna frumgår utt stor enighet råder om nödvändigheten alt åstadkomma en drastisk nedskärning av bl. a. massaindustrins utsläpp av organiska klorför eningar. Utskottet vill för egen del betona det angelägna i all utsläppen av stabila organiska föreningar bringas ned till ett minimum. Utskottet stöder därför regeringens förslug att åtgärder för alt minska utsläppen av orgatiiska klorföreningar till en nivå av TÖCl (totalt organiskt bundet klor) per lon massa bör ha påbörjats vid samtliga fabriker före utgången av . Därvid bör erinras om att regeringen för ett flertal anläggningar redan fattat beslut om utsläppsgränser som överensstämmer med propositionens rikt linjer och i några fall ställer än hårdare miljökrav. Målet bör vara att påsikt i stort sett eliminera utsläppen av klorerat organiskt material. Som framhålls i propositionen bör även den kemiska industrins utsläpp av stabila organiska ämnen och kemikulieunvändningen i övrigt gås igenom med sikte på alt få jy De svenska utsläppen svarar blott för en begränsad del avgiftutsläppen i JoU 1987/88:23 våru huv. Det internationella arbetet föratt hos våra grannländer och undru länder främja medvetenheten om miljöfarornuoch fä till stånd reningsåtgärder bör fortgå parallellt med åtgärdsprogrammetinom landet. Enligt utskottets bedömning är syftet med motionerna Jo23yrkandena 16 och 17, Jo24 yrkande 29, Jo26 yrkande 7, Jo30 yrkande 41, Jo7l9yrkande 43 och Jo767 yrkande 12 i del väsentliga tillgodosedda genom vadutskottet anföri i anslutning till propositionen. Dessa yrkanden påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd. Utskottet har även sympati för de förslag som väcks imotionernu Jo26 yrkande 5, Jo771 och Jo847 om ökad användning av"oblekt" papper. Enligt utskottets meriing bör det vara en uppgiftför organ som ger miljöinformation och marknadens företrädare all påverkakonsumenterna. Utskotlet vill dock peka på möjligheterna att det av regeringenförutskickade systemet med miljömärkning av produkter skull kunnu fungera somytterligare ett styrmedel i riktning mot "oblekt" papper. Utskottetvill vidure unsluta sig till vad som anförs i propositionen om vikten av attmiljöhänsyn så långt möjligt vågs in i, samband med upphandling av olikaprodukter. Regeringen har med denna utgångspunkt gett statskontoret i uppdragatt informera större upphandlunde myndigheter om utt miljövänligt pupper utgörett likvärdigt eller fördeluktigure alternativ till klorblekt papper. Någonlagstiftningsåtgärd är utskottet inte berett utt förorda. Motionerna uvslyrksmot den bakgrunden. Totalt förbud mot användande av PCB i nya anläggningarråder . Förbudet gäller dock icke äldre elektriska kondensatorer ochtransformatorer där PCB-oljor nyttjas som elektriskt ledningsmedium. har riklat enskrivelse till regeringen med hemställan om förbud mot fortsatt användning avPCB i transformatorer och kondensatorer för högre reaktiv effekt än 2 kVArefter . Inledningsvis framhåller bl. a.följande om PCB-hanteringen. Är 1966 identifierades PCB, polyklorerade bifenyler, ibiologiskt material av . återfanns PCB somen global förorening. PCB hade sedan del först kom i tillverkning i 1929och särskilt under och efter krigstiden kommit utt få stor användning på grundav sina fysikaliskl-kemiska egenskaper. Det år kemiskt och lermiskl myckelstabilt, vilket ger lång livslängd och brandhärdighet och har goda elektriskaegenskaper. Användningsområdena var bl. a. isoleroljor, hydrauloljor, heloljoroch självkopierande papper samt som mjukgörare i vissa färger, lim-iner ochplaster. En förgiftning av ca 1 200 personer som förtärt risoljasom förorenats av PCB som läckt ut från ett värmeväxlarsystem inträffade iJapan. Offren drabbades av den så kallade yusho-sjukan med symptom somklo-rakne - kvarstående mörka "" - lårflöde, svullna ögonlock,huvudvärk, kräkningar, diarré, feber, synrubbningar, andningssvårigheter m.m. Den samlade dokumentationen om PCB:s hälso- ochmiljöfariighet och framför allt de observerade ekologiska effekterna med bl. lunninghos havsörn som tillskrevs bl. u. PCB gjorde ull det blev nödvändigt JoU1987/88:23 utt sturkt begränsu unvändningen för utt undviku utsläpp till den yttre miljön. Sedun dess hur också hullerna i miljön sjunkit, men de tenderar nu utt åter plunu ut eller t.o.m. ull sligu. Den svensku PCB-lugen trädde i kruft 1971. Tillämpningenav denna lag och dess efterträdare med tillämpningsföreskrifter innebar hårdarestriktioner på användningen av PCB. I stort sett gavs tillstånd endast tillkondensatorer för högre reaktiv effekt än två kilovollampere. Utöver dettatilläts fortsatt användning för PCB-transformutorer som tagils i drift före PCB-lugenstillkomst. Inom togs 1973 ett beslut om "Skydd av miljön genomkontroll av polyklorerade bifenyler". Endast användning i slutna syslemgodtas enligt delta beslut. Brandriskerna skall väga tyngre än miljö- ,riskerna och riskerna för utsläpp skall kunna hållas under kontroll omanvändning skall tillålas. Enligt skrivelsen visade enkätundersökningur altdel då fanns i drift cu 100 000 kruftkondensutorer och 200 Irunsformulorer innehållunde PCB med en totalmängd om 1500-2000 lon. har avvecklingen av PCB-ulrustning påskyndats med anledning av bl. a. föreskrifter som arbe- turskyddsslyrelsen utfärdut om urbete med PCB. Cu 40 000 kondensatorer och 80 transformatorer med PCB har fram till över lämnats till för omhändertagande. " Enligt skrivelsen har stort intresse av att drivaPCB-frågan hårt inlernationellt, eftersom detta förmodas ha god effekt på hurPCB-an-vundningen uvvecklus i undru länder. Vi hur inom internationella organgjort åtaganden om avveckling av befintlig användning. Långväga spridning frånandra länder både via vatten och luft är en trolig förklaring till höga halterav PCB i miljön i och i , framhåller . I skrivelsen framhålls slutligen att undersökningar påsenare tid av PCB-halten i isoleroljor har visat att PCB förekommer somförorening i långt större omfattning än vad som varit känt.Preliminära uppskattningar tyder på att den totala mängden PCB som föroreningi isoleroljor kan uppgå till 20 lon. Särskilda insatser kommer därför attbehövas för att förhindra att PCB sprids från PCB-förorenad elektriskutrustning, liksom en utökad bevakning av PCB-halter i oljeavfall. Utskottet finner förslag beaktansvärtoch utgår från att regeringen kommer att förordna om förbud i enlighet därmed,.