bet · GB01UbU2 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa frågor rörande innehållet igrundskollärarutbildningen (skr. 1986/87:163) Iregeringens skrivelse 1986/87:163 () har regeringenberett tillfälle att ta del av vad som anförts i redogörelsenbeträffande vissa frågor rörande innehållet i den nya grundskollärarutbildningen. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1986/87:Ub281av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär ett förslag till ny lärarutbildning för . 1986/87:Ub356av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87:Kr318 yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen. 1986/87:Ub566av (vpk) och (vpk) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas - 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts orp bibehållande av ämneslärarlinjen i . 1986/87:Ub580av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om internationalisering ochfredsundervisning i lärar- och skolledarutbildningarna. 1986/87:Ub628av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 15. attriksdagen beslutar att lärarutbildningarna i och skallåterupptas enligt vad som anförs i motionen. 1986/87:Ub643av m.fl. (m, fp, c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. attriksdagen beslutar att lärarutbildningen för lägre årskurser sker på en klasslärarlinje med två inriktningar: en för årskurserna 1-4 och en för årskurserna 3-6, 2. attriksdagen, därest yrkandet under punkten 1. ej bifalles, beslutar att kompetensområdet för lärare i lägre årskurser skall avse 1987/88. årskurserna1-6 för att det skall vara möjligt att inom utbildningens tidsram UbU1987/88:2 om 140 poäng ge lärarna den utbildning i engelska, musik, idrott ochbild som de behöver, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kunskapsin-hämtandet för blivandelärare för-grundskolans högre årskurser bör utgå från klart definierbara ämnenoch att det i alla ämnen bör vara möjligt att med stöd av högskoleförordningensbestämmelser om tillgodoräknande av utbildning få grundskollärarutbildningentillgodoräknad vid kompletterande utbildning för behörighet tillgymnasieskollärartjänst, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det i utbildningen av lärare förgrundskolans högre årskurser enbart bör förekomma treämneskombinationer medden utbildningstid per ämne som anges i motionen, 5. att ,därest yrkandet under punkten 4. ej bifalles, som sin mening ger regeringentill känna att det i utbildningen av lärare för högre årskurserinte bör förekomma femämneskombinationer med en genomsnittlig utbildningstidper ämne av 27 poäng utan ämneskombinationer med den utbildningstid per ämnesom anges i motionen, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omalternativa ämneskombinationer med orienteringsämnen och annat ämne för lärareför högre årskurser. 1986/87:Ub644 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkasatt hos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet får iuppdrag att organisera en försökverksamhet med lokal antagning tilllärarutbildning fr.o.m. /89 i enlighet med vad som anförts imotionen. 1986/87:Ub660 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att universitets- ochhögskoleämbetet får i uppdrag att överväga om en tredje utbildningslinje,förslagsvis kallad livslinjen, kan skapas för att tillvarata den helhetssyn somämnena biologi, naturgeografi, hälsokunskap och barnkunskap representerar. 1986/87:Ub677 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att grundskollärarlinjensgren för senarelärare med inriktning mot naturorienterade ämnen bör inrättas iLuleå. 1986/87:Ub805 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om undervisning om kooperationen inom olika utbildningar. 1986/87:Ub812 av m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 17. att beslutar om en förändrad inriktning avden pågående omstruktureringen av lärarutbildningen i enlighet med vad som imotionen anförts. 1986/87:Ub817 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 37. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om den nya grundskollärarutbildningen. 1986/87:Ub818av m.fl. (m, fp, c) vari - såvitt nu är i fråga - UbU 1987/88:2yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om grundläggande lärarutbildning ochforskarutbildning i moderna språk. 1986/87:Ub821 av () och ()vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ämneslärarutbildningen för gymnasielärare även fortsättningsvis skall varakvar vid högskolan i . 1986/87:Ub827 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om föräldrasamverkan i lärarfortbildning ochlärarutbildning, 16. att begär att regeringenåterkommer till med ett nytt förslag till framtida organisation avlärarutbildningen enligt de riktlinjer folkpariet föreslagit, 17. att begär att regeringenåterkommer med förslag till de följdändringar i budgetpropositionen somuppkommer vid ett ändrat beslut om lärarutbildning. beslutade vid 1984/om en nylärarutbildning för (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr.1984/85:366). Utbildningen skall organiseras som en allmän utbildningslinjeinom högskolan och kallas grundskollärarlinjen. Linjen skall ha två skildainriktningar (grenar). Grenen för lärare för undervisning i tidigare årskurserskall omfatta 140 poäng och innehålla fördjupade studier i antingen matematikoch naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen.Grenen för lärare för undervisning i senare årskurser skall omfatta fyraalternativa specialiseringar, en med svenska och två främmande språk om 180poäng, en med samhällsorienterande ämnen om 180 poäng, en med naturorienterandeämnen, alternativt matematik och naturorienterande ämnen, om 180 poäng samt enmed praktisk-estetiskt ämne tillsammans med svenska, matematik eller språk om140, 160 eller 180 poäng. Lärare för grundutbildning för vuxna och lärare isvenska som andraspråk skall utbildas på en variant av grundskollärarlinjen. I riksdagsbeslutet under /85 angavs (UbU1984/85:31 s. 21) att regeringen borde bereda tillfälle att ta del avvissa frågor som rör den nya utbildningen. Det gällde bl.a. balansen mellanolika huvuddelar inom utbildningen, urval till lärarutbildning, graden avsamhällsanknytning av lärarutbildningen vid t.ex. praktik samt frågan omytterligare ämneskombinationer för lärare för senare årskurser. beslut gav regeringen den26 universitets- och högskoleämbetet UbU 1987/88:2 (UHÄ) i uppdragatt bl.a. ge regeringen underlag för en redovisning till i dessafrågor. UHÄ har i en rapport , Ny utbildning av lärare förgrundskolan, lämnat en redovisning till regeringen. Rapporten är fogad sombilaga till regeringens skrivelse 1986/87:163 till om vissa frågorrörande innehållet i grundskollärarutbildningen. Under allmänna motionstiden år1987 väcktes ett antal motioner rörande utbildningen av lärare för grundskolanm.m. Utskottet behandlar i det följande såväl dem som regeringens nyssnämndaskrivelse. Utbildning av lärare för tidigare årskurser Ianslutning till beslutet om grundskollärarutbildningen uttalade utbildningsutskottet(UbU 1984/85:31 s. 8) att lärarna för de tidigare årskurserna måste hakompetens att undervisa i engelska i årskurserna 1-6, eftersom en så stor andelav dagens skolenheter omfattar endast låg- och mellanstadium. Frågan bordeenligt utskottet tas upp i det kommande arbetet med utbildningsplan inom UHÄ.Riksdagen anslöt sig till denna uppfattning. UHÄ har redovisat att utbildningeni engelska på låg- och mellanstadielärarlinjerna omfattarungefär 6 resp. 8 poäng och att detta av UHÄ har bedömts otillräckligt medtanke på de krav som måste ställas på allmän språkfärdighet. UHÄ har - utifrånde krav som i övrigt ställs på innehållet i utbildningen - funnit det omöjligtatt rymma utbildning i engelska för samtliga studerande inom ramen för enutbildning om 140 poäng och anser att engelska bör erbjudas som ett alternativttillval om 15 poäng i stället för tillval i ett praktisk-estetiskt ämne. Föratt tillgången på lärare skall garanteras inom nu nämnda ämnen måste det enligtUHÄ finnas en styrning av andelen lärare med resp. tillval. ansluter sig till UHÄ:s uppfattning beträffande ett alternativttillval i engelska. Statsrådet redovisar därutöver alternativa vägar för atttillförsäkra att antalet lärare med kompetens i engelska blir tillräckligt. Imotion 1986/87:Ub281 (vpk), som alltså väcktes under allmänna motionstiden,hemställs att hos regeringen begär en proposition med förslag till nylärarutbildning för . Motionärerna önskar få ett reguljärtmotionsförfarande i frågan (yrkande 1). Enligt motion 1986/ 87:Ub817 (c)yrkande 37 bör innehållet i grundskollärarutbildningen vara så utformat att detstår i överensstämmelse med riksdagsbeslut. I motion 1986/87:Ub812 (m)yrkande 17 delvis och 1986/87:Ub643 (m, fp, c) yrkande 1 anförs attriksdagsbeslutet inte är någon god utgångspunkt, för en reformeradlärarutbildning och att den pågående omstruktureringen av lärarutbildningen börfå en förändrad utformning, bl.a. genom att en särskild klasslärarutbildningför årskurserna 1-6 av anordnas. Enligt motion 1986/87:Ub827 (fp)yrkandena 16 och 17, båda delvis, bör man i utbildningen prioritera att göra klasslärarnaväl skickade att undervisa i årskurserna 1-6 framför att ge dem utbildning förundervisning i årskurs 7 utöver årskurserna 1-6. Regeringen bör återkomma ibudgetpropositionen med förslag till de följdändringar som uppkommer vid ettsådant ändrat beslut om lärarutbildning.Även i motion 1986/87:Ub643 (m, fp, c) yrkande 2 UbU 1987/88:2 framförsuppfattningen att utbildningsområdet för lärarna i ' lägreårskurser bör avse årskurserna 1-6 för att det skall vara möjligt att inomutbildningens tidsram om 140 poäng bereda plats för den utbildning i engelska,musik, idrott och bild som de blivande lärarna behöver. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Riksdagensbeslut om grundskollärarlinje innebär att utbildning av lärare förgrundskolans tidigare årskurser skall ske inom en tidsram av 140 poäng. När detgäller utbildningsinsatser innebär beslutet att nuvarande utbildningstid förklasslärare förlängs med poäng jämfört med tidigare lågstadielärarutbildningoch med 20 poäng jämfört med tidigare mellanstadielärarutbildning. mening bör detta riksdagsbeslut ligga fast. En ytterligareförlängning av utbildningstiden skulle medföra extra och ej förutsattakostnader för såväl stat och kommun som de enskilda individerna. Utskottethar inget att erinra mot vad föredragande statsrådet har anfört om utbildning iengelska inom den inriktning av grundskollärarlinjen som är i fråga.Utskottet kan också instämma i föredragande statsrådets uppfattning om vilkaåtgärder som bör vidtas för att garantera ett tillräckligt antal lärare medkompetens i engelska (bl.a. styrning av andelen lärare med tillval i engelska,anlitande av lärare som är utbildade i engelska för årskurserna 4-9,fortbildning åt lärare som behöver förstärka sin kompetens i engelska om dettabehövs för undervisning i engelska på de lägre stadierna). Utskottet vill tilldetta lägga att det inte bör uteslutas att det i ett senare sammanhang sedanerfarenheter av utbildningen vunnits kan visa sig möjligt att inom denbeslutade tidsramen om 140 poäng finna alternativa lösningar på den nudiskuterade utbildningsfrågan. Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att med avslag påmotionerna 1986/87:Ub281 yrkande 1,1986/87:Ub643 yrkandena 1 och 2,1986/87:Ub812 yrkande 17 delvis, 1986/87:Ub817 yrkande 37 och 1986/87:Ub827yrkandena 16 och 17, båda delvis, utan erinran lägger till handlingarna vad somanförts i skrivelse 1986/87:163. Utbildning av lärare för senare årskurser Enligtmotionerna 1986/87:Ub643 (m, fp, c) yrkandena 4 och 5, 1986/ 87:Ub812 (m)yrkande 17 delvis och 1986/87:Ub827 (fp) yrkandena 16 och 17, båda delvis, börämneskunskaperna för högstadielärarna förstärkas, inte försvagas, vilketmotionärerna anser kommer att bli följden av det av riksdagsmajoriteten år 1985fattade beslutet om lärarutbildning. Motionärerna anser att ingen lärare skallundervisa i ett ämne i vilket vederbörande har mindre utbildning än 40 poäng.Regeringen bör återkomma i budgetpropositionen med förslag till deföljdändringar som uppkommer vid ett sådant ändrat beslut om lärarutbildning. Imotion 1986/87:Ub643 yrkas vidare att som sin mening ger regeringentill känna att kunskapsinhämtandet för blivande lärare för högreårskurser bör utgå från klart definierbara ämnen och att det i alla ämnen börvara möjligt att - med stöd av högskoleförordningens bestämmelser omtillgodoräknande av utbildning - få grundskollärarutbildningentillgodoräknad vid kompletterande utbildning UbU 1987/88:2 för behörighettill gymnasielärartjänst (yrkande 3). Vidare yrkas att bör uttalaatt vissa blivande lärare, om de så önskar, bör kunna få kombinera studier ivissa orienteringsämnen med studier i ämnet svenska (yrkande 6). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Beslutet om lärarutbildning för senareårskurser innebär en förlängning av nuvarande utbildning för ämneslärare med 20poäng. I vad gäller utbildning av blivande lärare iorienteringsämnen erinrar utskottet först om vad föredragande statsrådet anförtom undervisningen i orienteringsämnen på högstadiet i proposition 1986/87:100,bil. 10 (s. 30-31; UbU 1986/87:12, s. 29-30). Däri sägs att önskemålet att istörre utsträckning än vad som traditionellt varit vanligt bedriva studierna iskolan ur ett ämnesövergripande perspektiv inte står i motsättning tilltraditionell ämnes-undervisning i vilken stoffet i undervisningssituationenhämtas inte bara från ett ämne utan vid behov från två eller flera. ser det hör de blivande lärarnas kunskapsinhämtande också utgå frånen studiegång med klart definierbara ämnen. Det är lärarnas sak att i sinskolundervisning knyta samman delar av olika ämnen till en helhetsbild föreleverna och därmed utveckla en ämnessamverkan med bibehållen ämnesidentitet.Utskottet utgår från att lärarutbildningen i orienteringsämnen lokalt läggs uppså, att det inte uppstår svårigheter att tillgodoräkna den grundläggandeutbildningen i de enskilda ämnena för den som vill utbilda sig vidare tillgymnasielärare. När det slutligen gäller alternativa ämneskombinationerför behörighet till tjänst på högstadium utöver dem som förts frami proposition 1984/85:122 vill utskottet peka på att UHÄ har dels bedömt vissaytterligare ämneskombinationer möjliga, t.ex. matematik, svenska och ett språk,dels . uttalat att det skulle vara olyckligt om ett system nu införs somförsvårar att längre fram införa nya ämneskombinationer inom de olikaspecialiseringsalternativen. UHÄ avser att senare återkomma till regeringen idessa frågor. Med hänvisning till vad utskottet här anfört föreslås attriksdagen med avslag pä motionerna 1986/87:Ub643 yrkandena 3,4,5 och6,1986/87:Ub812 yrkande 17 delvis och 1986/87:Ub827 yrkandena 16 och 17, bådadelvis, utan erinran lägger till handlingarna vad som anförts i skrivelse1986/87:163. Utbildning av lärare för gymnasieskolan m.m. Enligt motion 1986/87:Ub818 (m, fp, c) yrkande 6 bör detför undervisning i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen krävasminst 60 poäng i varje språkämne. Vidare anses det angeläget att varjegymnasieskola med treåriga linjer har även lektorer som lärare.Forskarutbildningen och därmed lektorsutbildningen bör därför göras attraktiv. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. UHÄ och har i skrivelse den 15 september1987 till regeringen hemställt att ämneslärarutbildningen för gymnasieskolanm.m. normalt skall omfatta två ämnen om vartdera 60 poäng. Förslaget avses attträda i kraft fr.o.m. /89. I sittbetänkande 1986/87:26 om forskning (s. 30-32) har utbildningsut- skottet uttalat attgymnasielektorerna har betytt och betyder mycket för att UbU 1987/88:2 hoselever i gymnasieskolan väcka intresse för fortsatta studier och att det finnsanledning att slå vakt om denna ämnesmässiga kompetens för gymnasieskolans del.Utskottet pekade också på att rekryteringen till forskarutbildningen främjas avatt det finns tjänster på arbetsmarknaden för vilka krävs fullgjordforskarutbildning (doktorsexamen). Utskottet gav vidare som sin meningregeringen till känna att det var ytterst angeläget att. man finnerformer för en fungerande praktisk-pedagogisk utbildning för dem som avlagtdoktorsexamen och angav förutsättningar för detta (rskr. 1986/87:282). UHÄ har,med anledning av vad uttalat i frågan, i sin anslagsframställning(Litt D 11 s. 17) av.iserat förslag om anordnande fr.o.m. /90 avsärskilt tillrättalagd och anpassad utbildning för lektorsbehöriga för tjänstsåväl i gymnasieskolan som i högskolan. Medhänvisning till vad utskottet här redovisat föreslås att motion 1986/87:Ub818yrkande 6 avslås av . Riksdagenbeslöt om lokalisering av grundskollärarlinjen m.m. (prop.1985/86:113, UbU 1985/86:27, rskr. 1985/86:356). Beslutet innebar attlärarutbildning för skall anordnas på 13 orter i landet. Utbildningpå grundskollärarlinjens båda grenar skall fr.o.m. /89 anordnas vidhögskolan för lärarutbildning i , vid universiteten i , ,och och vid högskolan i . Utbildning av enbart lärare förgrundskolans senare årskurser skall anordnas vid i ochutbildning av enbart lärare för tidigare årskurser vid högskolornai , , , , ochSundsvall-Härnösand. Av riksdagsbeslutet framgår att för attgrundskollärarutbildningens karaktär av en linje skall markeras bör principenvara att båda grenarna så långt möjligt etableras vid en och sammahögskoleenhet. De kan därigenom planeras tillsammans, och kurserna kan i såstor utsträckning som möjligt vara gemensamma. Detta bör vara en riktlinje, omdet skulle bli aktuellt att etablera någon gren av grundskollärarlinjen vidytterligare någon högskoleenhet. Ämneslärariinjenskall fr.o.m. /89 anordnas vid högskolan för lärarutbildning iStockholm samt vid universiteten i , , , och . Enligtmotionerna 1986/87:Ub566 (vpk) yrkande 2 och 1986/87:Ub821 (c) yrkande 1 börämneslärarutbildningen för gymnasielärare vara kvar i Karistad. Utskotteterinrar om nyssnämnda riksdagsbeslut om lärarutbildningens lokalisering, enligtvilket utbildning av lärare för dels senare årskurser, delsgrundskolans tidigare årskurser skall förläggas till Karistad. Utbildning avgymnasielärare på ämneslärarlinje skall endast ske på de sexuniversitetsorterna. Enligt utskottets mening bör riksdagsbeslutet ligga fast,varför motionerna avstyrks. Fråganom att på nytt starta utbildning i och av lärare för grundskolanstidigare årskurser aktualiseras i motion 1986/ UbU 1987/88:2 87:Ub628 (c)yrkande 15. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagande i fråga om lärarutbildningvid högskolan i (UbU 1985/86:27, s. 8-10). Motion 1986/87:Ub628 yrkande15 avstyrks i denna del. Likaledesavstyrks yrkandet i den del som avser lärarutbildning vid högskolan iGävle-Sandviken. Grundskollärarlinjensgren för utbildning av lärare för senare årskurser och då dessspecialisering mot naturorienterande ämnen föreslås i motion 1986/87:Ub677 (fp)inrättad vid högskolan i . mening är det angeläget att basolganisationen för ifrågavarandelärarutbildning på beslutade sju orter blir så stabil som möjligt. Medhänvisning härtill avstyrks motion 1986/87:Ub677. Lokal antagning till lärarutbildning Imotion 1986/87:Ub644 (m, fp, c) framhålls att det är viktigt att söka få derätta personerna till läraryrket. En olämplig lärare kan göra stor skada bådeför sig själv och för generationer av elever. Enligt motionärerna bör UHÄ få iuppdrag att ta initiativ till prövning av nya metoder för antagning tilllärarutbildning. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att vid urval tilllärarutbildning söka ta hänsyn till förväntad lämplighet för yrket. Tillträdesutredningenhar lagt fram förslag som gör det möjligt att för bl.a. lärarutbildningen prövaurvalsinstrument med det syfte som anges i motionen. Även om dettaantagningsförfarande kan vara förenat med vissa kostnader, ligger det, somutskottet ser det, ett stort värde i att man söker främja att det tillutbildningen rekryteras personer lämpade för läraryrket. Enligt vad utskottethar erfarit har klasslärarlinjenämnden vid i till UHÄöverlämnat ett förslag om försöksverksamhet med lokal antagning som syftar tillatt förhindra att uppenbart olämpliga antas till lärarutbildning. UHÄ har i sinskrivelse till regeringen förklarat sig berett att medverka iatt försöka utveckla sådana urvalsinstrument. Utskottet utgår frän attföredragande statsrådet återkommer till denna fråga i samband medställningstagandena till tillträdesutredningens förslag. Motion 1986/87:Ub644bör därför avslås. Enligtmotion 1986/87:Ub356 (m) är det mycket viktigt att lärarutbildningen utformasmed sikte på lärarnas ansvar som förmedlare av kunskap om vår kultur. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetinstämmer i att det är en av skolans viktigaste uppgifter att förmedla kunskapom vår kultur och ta ett ansvar för detta. Utskottet utgår från attlärarutbildningen får en utformning som gör lärarna skickade att fullgöra dennauppgift. Med detta föreslårutskottet att avslår motion 1986/87:Ub356. I tre motioner behandlasvissa utbildningsplanefrågor. Enligt motion 1986/ UbU 1987/88:2 87:Ub580 (s)bör övergripande kunskapsfrågor som fredsfrågor och internationaliseringbehandlas i lärarutbildningen. I motion 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 5 anförs attfrågor om föräldrasamverkan är viktiga och därför bör tas upp iutbildningsplanen för blivande lärare. Enligt motion 1986/87:Ub805 (s) börockså undervisning om kooperation förekomma i lärarutbildningen. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Utbildningsplanför lärarlinje fastställs centralt av UHÄ. I denna anges det huvudsakligainnehållet i linjen och den huvudsakliga uppläggningen av linjen. De lokalakursplanerna fastställs av en linjenämnd vid den aktuella högskoleenheten.Frågor om föräldrasamverkan samt internationalisering m.m. tas upp i UHÄ:sförslag till utbildningsplan för grundskollärarlinjen. Vid utarbetandet av delokala kursplanerna kan den kooperativa verksamhetsformen tas upp som en avflera verksamhetsformer i samhället. Medhänvisning till vad som redovisats föreslår utskottet att avslårmotionerna 1986/87:Ub580, 1986/87:Ub805 och 1986/87:Ub827 yrkande 5. 1motion 1986/87:Ub660 (c) föreslås slutligen en specialisering av utbildningenav lärare för senare årskurser i form av en särskild utbildning iämnena biologi, naturgeografi, hälsokunskap och barnkunskap. Utskottetär inte berett att tillstyrka förslaget om nämnda specialisering, varföryrkandet avstyrks. 1. beträffandeutbildning av lärare för tidigare års kurser att med avslagpå motionerna 1986/87:Ub281 yrkande 1, 1986/87:Ub643 yrkandena 1 och2,1986/87:Ub812 yrkande 17 delvis, 1986/87:Ub817 yrkande 37 och 1986/87:Ub827yrkandena 16 och 17, båda delvis, utan erinran lägger till handlingarna vad somanförts i skrivelse 1986/87:163, 2. beträffande utbildning av lärare för grundskotans senare årskurser attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Ub643 yrkandena 3, 4, 5 och 6,1986/87:Ub812 yrkande 17 delvis och 1986/87:Ub827 yrkandena 16 och 17, bådadelvis, utan erinran lägger till handlingarna vad som anförts i skrivelse1986/87:163, 3. beträffande utbildning av lärare för gymnasieskolan m.m. att riksdagenavslår motion 1986/87:Ub818 yrkande 6, 4. beträffande viss utbildning i att avslårmotionerna 1986/87:Ub566 yrkande 2 och 1986/ 87:Ub821 yrkande 1, 5. beträffandeviss utbildning i att avslårmotion 1986/87:Ub628 yrkande 15 delvis, 6. beträffandeviss utbildning i att avslårmotion 1986/87:Ub628 yrkande 15 delvis. 7. beträffandeviss utbildning i UbU 1987/88:2 att avslårmotion 1986/87:Ub677, 8. beträffandelokal antagning till lärarutbildning att avslår motion 1986/87:Ub644,