bet · GB01JoU17 · 1987-12-31 00:00:00 — Verksamheten börbedrivas försöksvis och utvärderas på sedvanligt sätt. Utskottet biträder ävenförslaget om att komplettera treårsprogrammet för en intensifierad skogsvård iVästerbottens läns inland. Vad utskottet anfört innebär att utskottet tillbakavisarförslagen i motion Jo226 (m) att reducera det föreslagna anslaget Bidrag tillskogsvård med 87,2 milj. kr. (yrkande 4). Med motsvarande motivering avstyrker utskottet denanslagsminskning med 40 milj. kr. som förordas i motion Jo301 (fp). Utskottet avstyrker även motion Jo3l4 (c) såvitt nu är ifråga (yrkandena 2,4 och 6) med hänvisning till vad som anförts i detföregående. När det gäller yrkande 6 (tillkännagivande av vad som i övrigtanförts i motionen) får utskottet framhålla att yrkandet är alltför opreciseratför alt kunna läggas till grund för någon saklig prövning. Utskottet är, med hänvisning till det anförda, icke hellerberett att ansluta sig till några av de förslag som framförts om ändradinriktning av bidragsform 2. Skogsodling efter avverkning av lågproducerandebestånd. Utskottet avstyrker således motionerna Jo301 yrkandena 6och 7, Jo312 och Jo314 yrkande 2 i berörd del. Utskottets ställningstagande innebär att motion Jo302 intepåkallar någon ytterligare åtgärd. Motion Jo303 yrkande 2 avstyrks. Utskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhang laupp ett antal fristående motioner om skogsvård m.m. till behandling. I motion Jo307 (m) begärs ändring av reglerna omöverträdelse av 13 § skogsvårdslagen. Enligt motionärerna härsanktionsbestämmelsen om förverkande av virke som avverkas innan skogen nåttslutavverkningsålder en' avverkningshämmande effekt och strider därför motsamhällets intressen. Bestämmelsen om förverkande av virket eller dess värdebör därför tas bort eller ändras så alt den endast får tillämpas om ontuppsåt förelegal vid avverkningen. Bestämmelsen om förverkande i 28' § skogsvårdslagen fyllerenligt utskottets mening en viktig funktion för att säkra att skogsägare inteavverkar sin skog innan den nått sådan storlek att den fyller kraven påslutavverknings- ålder.Avverkningen är ju definitiv, och rör stora värden. Skogsägaren har JoU1987/88:17 alltid möjlighet att rådgöra med skogsvårdsmyndigheten om han ärtveksam om tillåtligheten att avverka. Det bör för övrigt påpekas attförverkande endast får komma i fråga om det inte är uppenbart obilligt. Utskottetavstyrker mot bakgrund härav motionen. I några partimotioner las upp de problem som möter närskogsbrukels och naturvårdens krav kolliderar. Utskottet tar här upp demotionsyrkanden som i första hand berör skogsbruket medan vissa andra,närliggande motionsyrkanden kommer att behandlas i annat sammanhang, somnaturvårdsärenden. I motion Jo719 (fp) yrkas på bättre övervakning av hurskogsvårdslagens hänsynsregler efterlevs (yrkande 63). Motionärerna hänvisartill en utredning varav framgår att det inte tas några naturvårdshänsyn allspå en tredjedel av hyggena. Ett likarlat yrkande framställs i motion Jo786(vpk) vari krävs att en utredning tillsätts för att se över 21 §skogsvårdslagen och dess tillämpning. Den fråga som tagits upp i motionerna har utförligtbehandlats under den hearing som utskottet haft med representanter förskogsstyrelsen, och berörda organisationer. Det framhöllsdärvid att även om hänsyn till naturvården sedan gammalt ingår som enintegrerad del av skogsvården har den särskilda lagbestämmelsen i 21 §skogsvårdslagen - om bemyndigande för regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer att meddela föreskrifter om vilka hänsyn som skall tas tillnaturvårdens intressen vid skogens skötsel - tagits in först i den nu gällandelagen (1979:429). Medan framför allt storskogsbruket låtitsträvan att utvinna virkesråvara dominera i skogsvården så alt berättigadenaturvårdshänsyn eftersatts har - framhölls det - naturvårdens intressen underliden successivt stärkts. Inom skogsvårdsorganisationen söker man isamarbete med nalurvårdsverketalt genom utbildning och information direkt tillskogsägare och skogsarbetare inskärpa vikten av att de bestämmelser somutfärdats med stöd av 21 § SkvL efterlevs. Utskottet delar motionärernas mening om viklen av attskogsvårdslagens regler om naturvårdshänsyn efterlevs. Som framgår av detanförda strävar de ansvariga myndigheterna efter att förbättra dessa hänsyn.Utskottet vill för egen del understryka vikten av att arbetet med informationtill och utbildning av dem som arbetar i skogen drivs aktivt. Utskottet utgårvidare från att det skall vara möjligt att finna lämpliga avvägningar i samrådmellan och i sådana frågor där del fortfaranderåder vissa meningsskiljaktigheler om reglernas utformning, såsom exempelvisbeträffande skyddszonens storlek kring skyddsvärda biotoper. Utskottet finnersåledes inte nödvändigt att gör något särskilt uttalande medanledning av motionerna Jo719 yrkande 63 och Jo786 yrkande 5. I motion Jo786 framställs även ett antal andra yrkanden omnaturvårdshänsyn i skogsbruket (yrkandena 7-9, 11 och 12). Enligt motionen böruppgifter om naturvärden tas in i den skogliga planeringen, såsom ÖSI och ienskilda skogsbruksplaner. Ett särskilt tillkännagivande bör göras om varieradskogsskötsel. En omvärdering efterlyses till förmån för löv- och blandskogar.Satsningen på conlorta innebär enligt motionen ett JoU 1987/88:17oacceptabelt risktagande med skogen. Fortsalt plantering av conlorta bördärför förbjudas. Slutligen framhåller motionärerna att hänsynen till skogensproduktionsförmåga bör innefatta förbud mot användande av vissa skogsbruksmetodersåsom helträdsutnyttjande på känsliga marker och hyggesplöjning över huvudtaget. Utskottet erinrar om alt i sina anvisningartill skogsvårdslagen behandlar flertalet av de frågor som aktualiseras imotionen i nu berörd del. Utskottet finner icke befogat att föreslå någonändring av föreskrifterna med anledning av de yrkanden som framställs. Vadsärskilt gäller odling av conlorta erinrar utskottet om attskogsstyrelsen har beslutat om ändringar i föreskrifterna. De nyareglerna som gäller för en tvåårsperiod innebär i korthet att den årligentotalt tillåtna planleringsarealen i landet begränsas . Totalförbudgäller för användning av conlortatallen i särskilt avgränsade kärvaklimatlägen. Med del anförda avstyrks motionen såvitt nu är i fråga (yrkandena7, 8, 9, 11 och 12). Skogsbruket i fjällnära skogar är föremål för yrkanden ifyra parti- resp. kommiltémotioner. I motion Jo213 (m) begärs ett överförande av domänverketsfjällriära skogar till småbrukare eller gemensamhetsskogar. Utskottet är ickeberett all tillstyrka förslaget. I de områden där domänverket är dominerandeägare av fjällnära skogar, dvs främst , är dessa skogar belagdamed så omfattande skogliga restriktioner att ett överförande i privat ägoskulle medföra betydande komplikationer ulan att för den skull tillföra privataägare större fördelar.Motionen avstyrks således såvitt nu är i fråga (yrkande22). I motion Jo719 (fp) begärs förstärkt skydd för värdefullafjällnära skogar. En naturvårdsgräns bör enligt motionen dras längs fjällkedjanväster om den "nuvarande" skogsodlingsgränsen. Enskilda skogsägaresom drabbas av inskränkningar skall kompenseras (yrkande 56). Enligt motionJo720 (c) bör en utredning tillsältas för alt upprätta en naturvårdsgräns påbiologiska grunder (yrkande 6). I motion Jo786 (vpk) yrkas på ett samlatprogram för den fjällnära skogen ovan den gamla skogsodlingsgränsen (yrkande4). har i olika sammanhang betonatvikten av att skogsbruket i fjällnära skogar sker med stor varsamhet.Skogsstyrelsens föreskrifter till skogsvårdslagen har utformats i enlighetdärmed. avslog motionsyrkanden av likartad innebördsom de nu väckta med hänvisning till de reglei' för fjällskogsbrukel som numeragäller. Utskottet har icke funnit anledning att ändra sin inställning ochavstyrker således motionerna Jö719 och Jo720 i nu berörda delar. Vad 'utskottet anföri med anledning av folkparti- ochcenlermolionerna gäller även yrkandet från vpk om ett samlat program förfjällskogen. I sammanhanget finns även anledning framhålla det arbete som pågårpå markanvändningsplaner för de nu aktuella områdena och vilka berör såvälskogsbrukels som rennäringens och naturvårdens intressen. Motion Jo786 avstyrksalltså i berörd del. Hemställan JoU 1987/88:17 1. beträffande skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd m.m. att avslår motionerna Jol987/88:Jo301 yrkandena 6 och 7,Jol987/88:Jo302, 1987/88:Jo312 och 1987/88:Jo314 yrkande 2 i berörd del, . 2. all medger alt /89 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 255 200 000 kr.till skogsvård m.m., 3. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1987/88:Jo226 yrkande 4,1987/88:Jo301 yrkande 5 och 1987/88:Jo314 yrkandena 2 i återstående del, 3 och4 till Bidrag tid skogsvård m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslagäv , 4. att avslår motion1987/88:Jo314 yrkande 6, 5. beträffande ädellövskog , , attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo303 yrkande 2, 6. beträffande,förverkande av virke attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo307, 7. beträffandeskogsvårdslagens hänsynsregler altriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo719 yrkande 63 och 1987/ 88:Jo786 yrkande5, 8. beträffandenaturvården i den skogliga planeringen m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo786 yrkandena 7,8,9,11 och 12, 9. beträffandeöverföring av fjältnära skogar altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo213 yrkande 22, 10. beträffandenaturvårdsgräns m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo719 yrkande 56 och 1987/ 88:Jo720 yrkande6, 11. beträffandesamlat program altriksdagen avslår motion 1987/88:Jo786 yrkande 4. Stöd till byggande av skogsvägar Regeringen har under punkt D 7 (s. 47) föreslagit 1. att medger att /89 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 60 000 000 kr.till byggande av skogsvägar, 2. att till Stöd tillbyggande av skogsvägar för /89 anvisar ett förslagsanslag av 50000 ,. 1987/88:Jo226 av m.fl. (m) vari yrkas 5. all beslutar avslå anslaget D 7 Stöd tillbyggande av skogsbilvägar. 1987/88:Jo301 av m.fl. (fp) vari yrkas 8. att till Stöd till byggande av skogsvägar /89 anslår 8 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit ellersåledes . 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i JoU 1987/88:17 motionen anförts om att statsbidrag inle bör utgåtill åtgärder som strider mot starka naturvårdsintressen. 1987/88:Jo305 av (c) vari yrkas attriksdagen beslutar ställa ett extra anslag om 30 milj. kr till förfogande förbyggande av skogsvägar i . 1987/88:Jo308 av och ()vari yrkas att anslaget för Bidrag till skogsbilvägar höjs till 70 milj. kr.för budgetåret 1988/89. 1987/88:Jo311 av (vpk) vari yrkas attriksdagen under bilaga 11, , D 7.Stöd till byggande avskogsbilvägar anslår . utöver regeringens förslag. 1987/88:Jo313 av och () variyrkas att ställer ytterligare 5 milj. kr. tilljordbruksdepartementets förfogande som statligt stöd till ordinarie verksamhetför byggande av skogsvägar. Från anslaget bekostas statsbidrag till byggande avskogsvägar enligt förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket.Jordbruksministern framhåller alt skogsvägnätet behöver förtätas i vissa delarav landet för att möjliggöra ett aktivare skogsbruk. Den sammanlagdabidragsramen bör räknas upp med 10 milj. kr.till 60 milj. kr. För utbetalningunder anslaget beräknas 50 milj. kr. Enligt motion Jo226 (m) är det knappast någon investeringinom skogsbruket som är så lönsam som just byggande av skogsvägar. Enligt motion Jo301 (fp) bör anslaget minskas med 8 milj. kr. medhänsyn till vad motionärerna anfört om varsamhet vid exploatering av fjällnäraskogar. I motion Jo305 (c) yrkas på ett extra anslag om 30 milj. kr. förbyggande av skogsvägar i . I motionerna Jo308 (c) och Jo313 (fp)framförs motsvarande yrkanden om 20 resp. 5 milj. kr. till förmån förVästerbollens län. Enligt motion Jo311 (vpk) bör anslaget öka till 70 milj. kr. Utskottet finner för sin del all skogsvägsanslaget fyllerett viktigt behov hos skogsnäringen och lämnar ett aktivt bidrag tillsysselsättningen. Utskottet avstyrker således motion Jo226 yrkande 5. Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget ifolkpartimoliönen om minskning av bidragen till skogsvård. När det gäller vägbidragen får utskottet erinra om att på förslag av utskottet uttalade att även skogsvägar som byggs ulan statsbidrag i områden med svårföryngrad skog bör underkastas villkor om hänsyn till naturvårdens och kulturminnes vårdens intressen. De bör även uppfylla de villkor om inpassande i vägnätsplan som gäller enligt slödförordningen (JoU 1986/87:16, rskr. har sedermera beslutat om föreskrifter i enlighet med beslut. Enligt utskottets mening kommer genom de nya bestäm melserna risken för avverkningar i strid mot gällande regler i fjällnära skog 44 att ytterligare begränsas. Anledning saknas således att av detta skäl minska bidragentill byggande av skogsvägar. Motionen avstyrks i berörd del. JoU 1987/88:17 Utskottetär icke berett att i nuvarande budgetläge tillstyrka motion Utskottet avstyrker även de förslag om anslagshöjningar till skilda regionersom framförs i motionerna Jo305, Jo308 och Jo313. I motionJo301 (fp) yrkas även att statsbidrag inte bör utgå till åtgärder som stridermot starka naturvårdsintressen. Detta yrkande är enligt utskottets meningtillgodosett genom bl.a anvisningar, och bör inte föranledanågon ytterligare åtgärd. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1987/88:Jo226 yrkande 5 imotsvarande del medger att under /89 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till byggande av skogsvägar, 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1987/88:Jo226 yrkande 5 imotsvarande del, 1987/ 88:Jo301 yrkande 8,1987/88:Jo305,1987/88:Jo308,1987/88:Jo311 och 1987/88:Jo313 till Stöd till byggande avskogsvägar för /89 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffande åtgärder som stridermot starka naturvårdsintressen att avslår motion 1987/88:Jo301yrkande 9. Främjande av skogsvård och Bidrag tilltrygghetsförsäkring för skogsbrukare Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaD 8 och D 9 (s. 48) och hemställer 1. att till Främjande avskogsvård m.m. för /89 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Bidrag tidtrygghetsförsäkring för skogsbrukare för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Regeringen har under punkt E 1 (s. 49-50) föreslagit attriksdagen till för /89 anvisar ettförslagsanslag av . 1987/88: Jo402 av och () variyrkas all för fiskarenas utbildning till anslår kr.300 000 kr. utöver regeringens förslag. 1987/88:Jo415 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att för fiskares yrkesutbildning tillFiskeristyrelsen anslår . för /89 utöver regeringens förslag, 45 1987/88:Jo425av m.fl. (s) vari yrkas att som sin JoU 1987/88:17mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättningsreglerför fiskare. är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården, i den mån sådanaärenden inle ankoriimer på någon annan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighetför fiskenämnderna. Del åligger styrelsen särskilt att bl.a. leda de statiigaåtgärderna för att främja fiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården.Jordbruksministern föreslår att anslaget till beräknas medutgångspunkt i huvudförslag med en total realminskning av utgifterna medfördelningen 2, 1 och för första, andra resp. tredje budgetåret. I övrigtföreslås inga uppräkningar av anslaget. I folkpartimotionerna Jo402 och Jo415 (yrkande 4) yrkasatt , höjer anslag med . för attfinansiera viss vidareutbildning av fiskare. Motionerna överensstämmer i stortmed vad äskat i sina . Utskottet erinrar om att motsvarande motionsyrkandentidigare avslagils av med hänvisning till budgetlägel. Med sammamotivering avstyrker utskottet de nu aktuella motionerna. Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag om medelsanvisning. Enligt motion Jo425 (s) borde ersättning utgå till fiskaresom råkar ut för att senapsgas och andra giftiga eller frätande ämnen, vilkadumpats i havet efter , hamnar i trålen och skadar fartygeller redskap. Utskottet har med anledning av motionen inhämtat atttullverkets kustbevakning öch har gett ut en skriftliginformation och vägledning för fiskare med råd och anvisningar i fråga omsenapsgasfynd till sjöss. Informationen tillställs fartyg som erhållit licensför fiske inom riskområden för senapsgas. Även apoteksulrustning kan erhållas.Slutligen finns numera, sedan den 1 juli1987, möjlighet till viss ersättning i samband med senapsgasfynd inom ramen förfiskarenas erkända arbetslöshetskassa. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen. 1. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1987/88:Jo402 och 1987/88:Jo415 yrkande 4 till f«A:emf>'- relsen för /89 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo425. Regeringen har under punkt E 2 (s. 50-51) föreslagit ättriksdagen till Fiskenämnderna för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Motion JoU 1987/88:17 1987/88:Jo244 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med syfte att skapa ett permanent bemannat fiskenämndskontor iSimrishamn, Regeringen föreslår alt anslaget beräknas med utgångspunkti ett huvudförslag, med viss kompensation med hänsyn till fiskenämndernasbegränsade organisation. Sammanlagt föreslås att anslaget till fiskenämndernaräknas upp med . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslagvilket således tillstyrks. Enligt motion Jo244 (fp) finns det behov av ett permanentbemannat fiskenämndskontor i (yrkande 6). Utskottet får medanledning härav framhålla att det åligger alt inomramen förtillgängliga anslag fördela medlen till resp. fiskenämnder. 1. att till Fiskenämndernaför /89 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande fiskenämndskontor iSimrishamn alt avslår motion 1987/88:Jo244 yrkande 6. Regeringen härunder punkt E 3 (s. 51) föreslagit attriksdagen till Främjande av fiskerinäringen för /89 anvisar ettreservationsanslag av . 1987/88:Jo403 av () vari yrkas 2. alt beslutar att till anslaget E3. Främjandeav fiskerinäringen, anvisa ett med 1 milj. kr. förhöjt belopp om . Anslaget används för bidrag till främjande avfiskerinäringen och för att bestrida kostnader för utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet på fiskets , område. Regeringen föreslår att anslaget höjsmed . I motion Jo403 (c) föreslås en anslagshöjning med 1 milj.kr. Motionären, anför all beloppet bör ses som ett första led, för att gefiskeristyrelsen möjlighet öka sina fiskevårdande åtgärder, inom ramen för ettmer omfattande program för utveckling av fiskresurserna i . Utskottet är icke berett alt föreslå någon ändring avanslaget med anledning av förevarande motion. Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag och tillstyrker detta. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på .-, motion1987/88: Jo403 yrkande 2 till Främjande av fiskerinäringen för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . 26.Bidrag till fiskehamnar m.m. m.fl! anslag JoU 1987/88:17 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaE 4 - E 6 (s. 51-53) och hemställer 1. alt riksdagenmedger att under /89 statsbidrag beviljas till fiskehamnar m.m.med sammanlagt högst , 2. att riksdagentill Bidrag till fiskehamnar m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att riksdagentill Isbrytarhjätp ål fiskarbefolkningen för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att riksdagenmedger att under /89 statsbidrag beviljas till fisketsrationalisering med sammanlagt högst , 5. att till Bidrag till fisketsrationalisering m.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt E 7 (s. 53-54) föreslagit attriksdagen till Lån till fiskerinäringen för /89 anvisar ettreservationsanslag av . 1987/88:Jo415 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om fiskerilånen. Från anslaget beviljas fiskerilån och fiskberedningslånenligt förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m.m.Jordbruksministern beräknar för nästa budgetår 40 milj. kr. för fiskerilån och10 milj. kr. Regeringen bör kunna jämka fördelningenmellan de båda ändamålen. Sammanlagt bör anslaget föras upp med 50 milj. kr.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag och tillstyrker detta.Utskottet har även erfarit att hos regeringen begärt att fåutnyttja reserverade medel som icke tagits i anspråk. Enligt motion Jo415 (fp) bör uttala attfiskerilån kan beviljas för ombyggnader i syfte att förbättra arbetsmiljönombord. Utskottet bekräftar att lånegaranti och lån får lämnas för bl.a.åtgärder som kan förbättra arbetsmiljön i ett fiskefartyg, enligt 8 §stödförordningen. Enligt vad utskottet erfarit beviljas också lån för deltaändamål. Något särskilt uttalande härom påkallas således inle. 1. alt riksdagentill Lån tid fiskerinäringen för /89 anvisar ettreservationsanslag av , attriksdagen avslår motion 1987/88:Jo415 yrkande 3. Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti til! fiske m.fl. JoU 1987/88:17 anslag Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaE 8 och E 9 (s. 54) och hemställer 1. att till Täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till fiske för /89 anvisarett förslagsanslag av , 2. att till Prisreglerandeåtgärder på fiskels område för /89 anvisar ett förslagsanslag av1 . Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. Regeringen har under punkt E 10 (s. 55) föreslagitriksdagen att till Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88:Jo213 av m.fl. (m) vari yrkas 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ersättning för intrång i enskild fiskerätt. 1987/88:Jo414 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ersättning för intrång i enskild fiskerätt. Från anslaget bestrids kostnader för bl.a. ersättningarenligt lagen (1985:139) om ersättning för intrång i enskild fiskerätt och förbidrag enligt förordningen (1985:145) om statsbidrag till fritidsfisket inomvissa områden. Jordbruksministern föreslår att anslaget förs upp medoförändrat 3 milj. kr. I motion Jo414 (m) konstateras att äskaten ökning av anslaget med 5,5 milj. kr. Motionärerna erinrar om att kostnadernaför de intrång i den enskildes fiskerätt som det fria handredskapsfisket påsödra ostkusten m.m. förorsakat ännu inte kunnat värderas. Så fort en sådanvärdering kommer till stånd är de beredda att tillstyrka anslag för dettaändamål. Enligt motion Jo213 (m) måste behövliga medel ställas till förfogandetill ersättningar för intrång i enskild fiskerätt. Utskottet erinrar om att ersättningsmöjligheten, medanledning av att det fria handredskapsfisket infördes, regleras i den ovanomnämnda lagen om ersättning för intrång. Förevarande anslag är ettförslagsanslag. Eftersom ersättningsrätten är lagreglerad kommerutbetalningarna icke att vara beroende av anslagets storlek. Något särskiltriksdagens uttalande med anledning av motionen i berörd del påkallas såledesicke. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1. att till Ersättning förintrång i enskild fiskerätt m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande ersättningar attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Jo213 yrkande 15 och 1987/ 88:Jo414 yrkande1. 4 1987/88.16 saml. 30.Bidrag till fiskevård m.m. JoU 1987/88:17 Regeringen har under punkt E 11 (s. 55) föreslagitriksdagen att till Bidrag till fiskevård m.m. för /89 anvisa ettreservationsanslag av . 1987/88:Jo415 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. alt till fiskevårdsålgärder anslår 700 000kr. för /89 utöver regeringens förslag. 1987/88:Jo420 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen under bilaga 11. , E 11. Bidrag till fiskevårdm.m. utöver regeringens förslag. 1987/88:Jo423 av och ()vari yrkas alt till anslaget E 11. Bidrag till fiskevård m.m. anvisarett i förhållande till regeringen med 5 milj. kr. förhöjt anslag om 10 119 000kr. Från anslaget lämnas bidrag bl.a. till fiskevård och tillkostnader för bildande av fiskevårdsområden enligt förordningen (1985:440) örnstatsbidrag till fritidsfisket.