bet · GB01JoU23 · 1987-12-31 00:00:00 — yrkunde 1yrkus utt en miljöombudsmun skull lillsättus. förslug väcksi motion J()791 (fp). I motion Jo809 (m) begärs förslug om en huverikommissioni miljömål, och enligt motion JoSll bör en miljöpolis inrättussom förstärkning av nuvurunde tillsynsorganisution. Jo825 (s)föreligger behov uv regionulu miljö- och nuturvårdsenheter. motionen i nu berörd del. Utskottet erinrur om att 10 milj. kr. anvisats förbudgetaret 1988/89 för förstärkning av resurserna vid länsstyrelsernasnaturvårdsenheter (prop. 1987/88:100 bil. 15, JoU 5 y). Utskottet finner detvärdefullt att en förstärkning med 100 handläggartjänster vid de statligamyndigheterna aviseras i förevarande proposition för miljöskyddsarbetet. mening bör därigenom syftet med motionerna Jo25 yrkande 23 och Jo767yrkande 18 vara tillgodosett. När det gäller yrkandet i motion Jo26 om kommunernasresurser för tillsynsarbetet erinrar utskottet om att, som närmare behandlas iföljande avsnitt, tillsynsarbetet enligt propositionen bör finansieras genom deavgifter som las ut. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet yrkande 20 imotionen. Utskottet har sympati för förslaget i motion Jo26 yrkande29 om en massiv utbildning av miljöjurisler. Bl.a. den nyrekrytering avhandläggare som kommer att bli en följd av den aviserade resursförstärkningenvid länsstyrelserna kommer alt öka behovet av kunniga miljöjurister. Utskotletutgår från att universiteten har möjlighet att lägga upp lämpliga fortbildningskurserför jurister som har behov därav. Utskotlet är dock icke berett förorda någotsärskilt uttalande från sida med anledning av motionen i nu berörddel. Utskottet är icke berett tillstyrka motion Jo30 yrkunde 58om en surskild statsåklagare. Förslug om inrättunde uv en särskild miljöombudsman hartidigure uv-slugits UV riksdugen. Utskottet hur därvid unfört all enmiljöombudsman skulle få uppgifter som i vissu uvseenden summunföll mednuturvärdsverkets. Utskottet uvstyrker yrkundena härom i motionerna Jo767 ochJo791 liksom även yrkandet om miljörådgivare i motion Jo704. När det gäller förslaget i motion Jo809 om tillsättande aven i miljömål har utskotlet erfarit att kommittén förundersökning av allvarliga olyckshändelser (Kn 1981:02) i praktiken kan sägasfungera som en vid större miljöolyckor. Kommittén har bl. a.gjort utredning efter en större olyckshändelse med utsläpp av slam från Boforsverkeni och undersöker tillsammans med iÄlvsborgs län händelseförloppet vid utsläpp i frän Volvos fubriker iTrollhättan. I propositionen föreslår regeringen (s. 167) alt kommittén fär iuppdrag att utreda den verksamhet som ger upphov till oljeutsläpp i framförallt - oljeplaltformar, landbaserade källor och fartyg. Kommittén skalldärvid särskilt belysa möjligheterna att förbättra förutsättningarna för allutreda skuldfrågan och att utkräva unsvar. Miljö- och energiministern framhåller vidare följandebeträffande an-' JoU 1987/88:23 svarsfördelningen vid större olyckor (s.224). Ansvarsfördelningen mellan svenska myndigheter vid störreolyckor reglerus genom riksdugens beslut (prop:1984/85:161. FöU -12. rskr. 198.5/86:170, FöU 2, rskr. 58),varigenom bl. a. bildades och räddningstjänsllagen(1986:1102) antogs. har ansvaret för bl. u. sumordninguv befolk- , ningsskydd och räddningstjänst i förebyggunde och skadebegränsundesyfte. Andra viktiga instanser är den s. k. katastrofkommissionen ochsjöfarts-kommissionen. , polisen, kommunerna och länsstyrelsernahar vikliga operuliva funktioner. Bland myndigheter som också har viktigauppgifter i detta sammanhang märks vidare de olika trafikverken,arbelarskyddsstyrelsen, planverket, sprängämnesinspektionen, naturvårdsverketoch kemikalieinspektionen. Även landels kommuner och större enskilda företaghar vikliga roller. Utskotlet har vidare erfurit att det i -inom försvars-, kommunikations-,arbetsmarknads- och miljö- och energidepartementen,- pågår etturbete med alt samordna insatserna från de olika myndigheter som har ettansvar vid olyckshändelser. Med d<"t anförda får motionen anses , ,. Däremot är utskottet icke berett att tillstyrka förslagetom miljöpolis i niotion JoSll. . .-. Utskottet avstyrker även motion Jo825 om regionala miljö-och naturvårdsenheter. Avgifter för tillståndsprövning och tillsyn enligt ML Miljö- och energiministern redovisar i propositionensammanfattningsvis följande förslag och ställningstagaiide. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om avgifter för en myndighets verksamhet med prövningoch tillsyn enligt ML. Regeringen får också överlåta åt kommunen att föreskrivaom sådana avgifter. En övergång till suktaxa med fasta avgifter för detillstånds- och tillsynsärenden som prövas av koncessionsnämnden förmiljöskydd och länsstyrelserna bör ske. Detta bör också gälla när en kommuntar över tillsynsansvaret för tillståndspliktig verksamhet. För kommunernas handläggning av anmälningar ochtillsynsärenden skall limbaserade avgifter kunna tas ut. Avgifterna bör bestämmas så att de täcker myndigheternaskostnader för prövning och tillsyn. Avgifterna för prövning och tillsyn är föremål för någramotioner från ullmännu motionstiden . Enligt motion Jo416 (c) yrkande 4 börverksamheter inom vuttenbruket undantas fråndessa avgifter. Enligt motionJo719 (fp) yrkande 23 bör en ny konstruktion av avgiften införas. Enligt motionJo721 (c) bör avgiften för tillsyn avskaffas (yrkande 1) och principer-nu föruvgiftsuttug vid prövning revideras (yrkande, 2). Utskottetsöverväganden JoU 1987/88:23 Som frumgår uv redogörelsen för propositionen förordurregeringen utt uvgifien för prövning och tillsyn uv tillståndspliktig verksamhet i fortsätt ningen lus ut efter en saktaxa med fasta avgifter. Utskottet biträder för slaget. Därigenom torde syftet med motion Jo719 yrkande 23 till viss del vara tillgodosett. ' Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionernaJo416 yrkande 4 och Jo721. Motioner om ändring av vissa stadganden i ML 1 några motioner yrkas på ändring av kriterierna för deninlresseavvägning som enligt 5 S ML skall göras för alt förebygga olägenhet somkan uppkomma vid miljöfarlig verksamhet. Enligt motion Jo26 (vpk) yrkande 18bör vid tillståndsprövning samhällsnyttan vägas mot skadan. I yrkande 26 yrkarmotionärerna alt 5 S ändras pä så sätt att samhällsnyttan m.m. - icke blottnyttan m.m. av verksamheten skall vägas mot störningen tn.m. I motion Jo30(c) yrkande 55 framställs som delyrkande förslag om ett tillägg till 5 S medinnebörden att särskild hänsyn las till varaktigheten av de skadeverkningar sommiljöfarlig verksamhet kan orsaka. Förslag om förstärkning av miljöskyddslagen i olikahänseenden framförs i motion JoSOO (s), i återstående del. Utskottet får med anledning av ifrågavarandemotionsyrkanden framhålla att de ändringar av miljöskyddslagen som skett förett år sedan och som föreslås syftar till alt effektivisera miljöskyddet.Utskottet flnner icke att de förslag som framlagts i motionerna bör läggas tillgrund för ytterligare revision av lagen. Innan ställning las till eventuellaändringar bör nu gällunde resp. föreslugnu regler prövus i prukliken.Utskottet uvstyrker således motionernu Jo26 och Jo30 i nu berördu delur.Utskottet avstyrker även motion JoSOO! Enligt motion Jo26 (vpk) yrkande 19 bör vägar och trafiklederprövas enligt miljöskyddslagen. Utskottet har behandlat likartade motionsyrkandeni yttrande till trafikutskottet med anledning av den trafikpolitiskapropositionen (prop. 1987/88:50, JoU 3 y). Utskottet framhöll därvid bl. Utskottet erinrar om att miljöskyddsutredningen pä sin lid- i betänkandet Bättre miljöskydd II (SOU 1983:20) - föreslagit utt miljöskyddslugen (1969:387, ML) kompletterus med en regel, varigenom regeringen bemyn digas utt föreskriva att vissa gatu- och vägbyggen m.m. inte får utföras utan tillstånd av koncessionsnämnden. Vid den genomgång av ML som förelogs beslöt på förslag av regeringen all icke genomföra utredningens förslag, vilket enligt vad utskottet anförde skulle medföra vissa praktiska svårigheter. I sammanhanget underslröks vikten av alt varje sektorsniyndighel bevakar och tillvaratar miljöintressena inom sin sektor. Från miljösynpunkt betonades särskilt vikten av att miljökonsekvenserna av . ettplanerat vägbyggnadsföretag blir belysta på ett så tidigt stadium som JoU 1987/88:23 möjligt (prop. 1986/87:135, JoU 25). Enligt utskottets mening finns det skäl ull otnprövuriksdagens beslut sedun. Utskottet unsluter sig således till vud somunförs i motionerna T202 och T321 om miljöskyddsprövning av väg- ochgatubyggnadsföretag. Enligt utskottets mening bör regeringen vidare utredafrågan och återkomma till med ett lagförslag med utgångspunkti miljö-skyddsulredningens förslag och de nu berörda motionerna. Vad utskottetunfört med uniedning av motionerna såvitt nu är i fråga bör som sinmening ge regeringen till känna. har i sitt betänkande /88:23 ommiljö och energi avstyrkt de båda motionsyrkandena. Med hänsyn till attriksdagen så sent som sedun beslutut ull del genom ändring(1987:745) i väglagen skall göras obligatoriskt attmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras av en arbetsplan för ett vagbygge hartrafikutskotlet ansett det vara mindre lämpligt alt nu börja utreda frågan omkoncessionsprövning av vägbyggen. Genom de överväganden som gjorts i sambandmed förra årets riksdagsbeslut om vissu ändringar av ML men också genom tillkomstenav PBL och NRL finns enligt trafikutskottets mening goda förutsättningar föratt miljöfrågorna blir allsidigt belysta i vägplaneringens olika faser, såvälvid upprättande av arbetsplaner som vid fastställande av flerårsplaner.Trafikutskottet fortsätter: För trafikutskottet framstår det som en betydande risk atten omfattande byråkrati kan uppstå genom att ett och samma vägbyggnadsärendekan komma alt överprövas av regeringen enligt tre olika lagbestämmelser, nämligenom skyldighet till prövning hos koncessionsnämnden föreligger eller inte,beträffande koncessionsnämndens beslut och också beträffande vägverkels ochlänsstyrelsens beslut enligt väglagen om arbetsplanen som sådan. Risk föronödiga förseningar av genomförandet av de ca 100 arbetsplaner som fastställsvarje år är således uppenbar. Med anledning av jordbruksutskottets yttrandeförutsätter trafikutskottet att regeringen noga följer och vid lämplig tidpunktutvärderar den beslutade ordningen för miljöfrågornas behandling isamband med de olika planeringsfaser som föregår ett vägbygge. Mot bakgrund avdel anförda avstyrker utskottet de båda motionsyrkandena. finner för egen del alt erfarenhetenvisar på del stora behov som finns av alt en noggrann miljöprövning föregårbeslut om större vägar och trafikleder samt om deras sträckning. Enligt utskottets mening har de överväganden som gjordesav miljö skyddsutredningen om önskvärdheten av koncessionsprövning av vägpro jekt mycken fog för sig. Det kan dock finnas anledning att något avvakta de erfarenheter som vinns av de regler om obligatoriska miljökonsekvensbe skrivningar enligt väglagen som infördes för ett är sedan. Som utskottet då framhöll kvarstår möjligheten till frivillig prövning liksom naturvårdsverkels rätt att begära prövning enligt 41 § ML. Regeringen och berörda myndig heter bör således noga följa den fortsatta utvecklingen på vägbyggnads- området från miljösynpunkt. Den beslutade ordningen för miljöfrågornas behandling i samband med de olika planeringsfaser som föregår ett vägbygge bör utvärderas vid lämplig lidpunkt, och senast under 170 år 1989.Därefter bör ställning las till frågan om koncessionsprövning. I det JoU1987/88:23 sammanhanget bör även allmänhetens möjlighet till insyn i ochpåverkan på miljökonsekvensbeskrivningar utvärderas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo26 yrkande19 bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under kapitel 10Miljöskyddets regelsystem och organisation. bör således antaregeringens förslug till lug om ändring i miljöskyddslagen och lag om ändringi . Med de ändringar som framgår av utskottets ställningstagandeni det föregående bör lämna utan erinran vad som anförts i propositionenom miljöskyddets regelsystem, organisation och behovet av resurser för attförstärka miljöskyddet. Miljö- och energiministern sammanfattar sillställningstagande på följande sätt. Tillståndsprövning och tillsyn enligt ML, förordningarm.m. enligt naturvårdslagen samt regleringar av kemiska produkter enligtkemikalieförordningen bör även i fortsättningen vuru de grundläggundestyrmedlen i miljöpolitiken. Ekonoiniska styrmedel bör i ökad omfattning komplettera deadministrativa styrmedlen. Avgifter pä förorenande utsläpp bör successivtkunna införas där så är praktiskt möjligt och sådana avgifter kan få en avseddeffekt på miljön. En parlamentarisk utredning bör tillsättas. Utredningenbör - mot bakgrund av de mål som gäller för miljöpolitiken - analyseraförutsättningarna för och föreslå en lämplig utformning av framtida system förekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Utredningen bör med förtur överväga och lämna förslag tillett system med miljöavgifter, bl. a. pä utsläpp av klorerad organisk substans.Vidare bör en miljöavgift på svavel övervägas. Arbetet bör bedrivas medinriktning pa att avgiftssystemet om möjligt skall kunna träda i kraft under år1989. I propositionen erinras även om alt regeringen i oktober1987 genom förordningen (1987:941) om fristäpp av investeringsfonder beslöt altföretag för bl. a. miljöförbättrande åtgärder får ta i anspråk sina allmänna investeringsfonder.Investeringsfonderna är frisläppta för miljöförbättrande investeringar i helalandet. Detta frisläpp gäller t.o.m. . I flera motioner diskuteras principen om införande avekonomiska styrmedel som ett instrument i miljöpolitiken. Enligt motion Jo26 (vpk) utgör miljöavgifter en metod attlåta företagen köpa sig fria från ansvar för vår miljö. Förslaget om en utredning om 171 miljöavgifterbör därför uvslås av (yrkande 25)., JoU 1987/88:23 Förslag om införande uv ekonomiska styrmedel framförs imolionernu Jo23 (e) yrkunde 5, Jo25 (m) yrkunde 22 Jo3() (c) yrkande 53. Jo735(c) yrkande 10, Jo751 (m) yrkande 2 och Jo768 (c) yrkandena 1 och 3 samt Fi224(c) yrkande 8 och N33 (fp) yrkande 6. 1 motionerna betonas vikten av uttuvgifternu får en kraftig styreffekt och sålts så högt alt de ger tydligasignuler till vederbörunde företag utt nedbringa utsläppen till vad naturentål. Införande uv miljöuvgifi pu svuvel yrkus i motionerna Jo23(c) yrkunde 6, Jo24 (fp) yrkunde S (/ton svuveldioxid iindustriprocesser) oeh yrkunde 9 (/ton svuvel iförbränningsunläggningur), Jo25 (m) yrkunde 11 (/ton svuvel i tjockéldningsolju). Jo.30 (e) yrkunde 25 (. per ton svuveldioxid förkomlnunde budgetår och därefter successivt till en nivå motsvurunde 13 000 kr.per lon), Jo719 (fp) yrkande 19 och Jo76S (c) yrkunde 2. Förslug om miljöuvgift på kvuveoxidulsläpp frumförs imolionernu Jo23 (c) yrkunde 9. Jo30 (c) yrkunde 26 och Jo719 (fp) yrkunde 20. 1 motionernu Jo23 (e) yrkunde S. Jo26 (vpk) yrkunde 8,Jo3() (e) yrkundenu 15 och 40 sumt Jo719 yrkunde 21 yrkus ull miljöuvgiftertus ut pä klorgus, undru klorföreningur resp. orguniskt bundet klor. Enligt motion Jo24 (fp) yrkunde 14 bör en miljöuvgiftövervägus på importerude fordon som inte uppfyller kruven i uvgashänseende. 1 motion Jo517 (vpk) yrkunde 2 yrkus ull en särskildkommunul ut-släppsuvgifi införs på företug som i sitt,uvlopp hur,kemikulier.. Ett effektivt miljöskydd förutsätter inte endast attarbetet inriktas mot de , viktigaste miljöproblemen utan också utt målennås till lägstu sumhälleligu kostnud. Dettu måste vuru utgångspunkten för valetav styrmedel. Skillnaden mellan administrativa och ekoriomiska styrmedelär som miljö- och energiministern påpekar inte knivskarp. Inte sällan innebäradmini-slrutivu styrmedel förundrude ekonomisku förhällunden för den somutsätts för styrningen. De administrativa styrmedlen förutsätts reglera direktoch absolut beteendet hos dem som styrs. De ekonomiska styrmedlen syftardäremot till all indirekt med ekonomiska incitament påverka beteendet hos deberörda i en önskad riktning. I propositionen lämnas en utförlig redovisning för någraav de ekonomiska styrmedel som redan används inom miljövårdsområdet(s.289293). Som frumgår uv redovisningen utgörs dessu uv bl. u. stulligubidrug för återställning av miljön (ex. kalkningsbidragen), frisläpp av investeringsfonderför utt styru processer och verksumheter, skuller (t. ex. differentieradbensinskatt) och avgifter på miljöfarliga produkter. Utskotlet delar regeringens mening att ekonomiskastyrmedel bör ut nyttjas i ökad utsträckning i del framlida miljöskyddsarbetet. riktas i motion Jo26 invändningen alt införunde av miljöavgifter skulle innebära att förorenuren kan köpa sig fri från skyldigheten all vidta nödvän diga miljöskyddsåtgärder. Utskottet vill betona ull med det syslem som 172 förordus i propositionen kommer förorenuren fortfurunde utt vuru skyldig utt vidtade miljöskyddsåtgärder och tåla de begränsningar som kan åläggas JoU1987/88:23 honom med stöd av det nuvarande regelsystemet. Avgifterna är avseddaatt vara ett incitament utt drivu fram ytterligare begränsningar avstörningarna i miljön. Som framhållits inledningsvis avser regeringen tillkallaen särskild utredning för att närmare analysera förutsättningarna för en ökadanvändning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Utredriingen bör medhänsyn till de svåra avvägningar som kan bli aktuella få en parlamentarisksammansättning. Utskotlet delar regeringens mening alt en utredning ärönskvärd. Som miljö- oeh energiministern framhåller bör styrande avgifter påutsläpp och miljöfarliga produkter inle ses som en finansieringskälla istatsbudgeten. Syftet med denna typ av avgifter är att minska utsläppen ochminska användningen av miljöfarliga produkter. Inkomsterna från avgifternaskall således minska i takt med att föroreningarna minskar. Vad utskottetanföri i anslutning till propositionen år ägnat alt i det väsentliga tillgodosesyftet med motionerna Jo23 yrkunde 5, Jo25 yrkande 22, Jo30 yrkande 53, Jo735yrkande 10, Jo751 yrkande 2 oeh Jo768 yrkande 1 samt Fi224 yrkande 8 och N33yrkande 6. Dessa påkallar således icke någon ytterligare åtgärd. Utskottet unsluter sig vidure till propositionens förslugull utredningen med förtur skull övervägu och lämnu förslug till ettuvgifts-och uppbördssy-stetn för utsläpp uv föroreningur som ger upphov tillstoru miljöstörningar. Förslugel bör omfuttu bl. u. utsläpp av kloreradorganisk substans från skogsindustrin sumt utsläpp uv svuvel vid oljeförbränning.I det senure fullet bör möjligheten utt uvgiftsbelugga brunslet utredus.Utredningen bör dock hu möjlighet utt föreslå uvgifter för även undruföroreningur. Utredningen bör bl. u. prövu möjligheternu utt buseruavgiftsuttuget på de villkor avseende högsta utsläpp som föreskrivs uvlillslåndstnyndighelen enligt ML. Vidure bör utredningen precisera mätmetoder,ansvarsfördelningen mellun lillsynsmyndigheternu oeh företugen sumt ge förslugom uvgifternus storlek. Arbetet bör bedrivus med inriktning på utt ett systemför nämnda avgifter om möjligt skull kunnu trädu 1989. Vud utskottet unfört med uniedning uv propositionen synesägnut utt i det väsentligu tillgodose syftet med motionernu Jo23 yrkunde 6.Jo24 yrkundenu 8 och 9. Jo25 yrkunde 11, Jo.30 yrkunde 2.5, Jo719 yrkande 19och Jo768 yrkunde 2 om svuveluvgifter. Enligt utskottets mening kun även molionernu Jo23 yrkandeS, Jo26 yrkunde 8. Jo30 yrkundena 15 och 40. Jo719 yrkunde 21 om kloravgifieroch Jo768 yrkunde 3 om uvgifter på miljöfurligu utsläpp unses besvurude med vudsom unförts i det föregående. Som ovun anförts bör utredningen ha möjlighet att föreslåuvgifter även pu undru slug uv utsläpp. Med hänvisning härtill finner utskottetutt syftet med motionernu Jo23 yrkunde 9. Jo30 yrkande 26 oeh Jo719 yrkande 20om uvgifter på kväveoxidutslupp kun tillgodoses. Med samma motivering avstyrker utskottet motion Jo24yrkunde 14 om uvgifter på importerude fordon. Även motion Jo517 vrkunde 2 om särskild kommunul uvgift pukemikulie- hultigl uvlopp från företug uvstyrks med summu motivering. Med hänvisning till det unfördu tillstyrker utskottet altriksdagen lämnar ulan erinran vad som anförts i propositionen om en ökadanvändning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Utskottet avstyrker därmed motion JoU1987/88:23 Jo26 yrkande 25. bör även i övrigt lämna utan erinran vad somanförts i propositionen om miljöpolitikens inriktning och innehåll. Anslagsfrågor för /89 Åtgärder mot luftföroreningar och försurning Regeringen hur under punkt B 5 (s. 315-316) föreslagitriksdagen att till Åtgärder mot luftföroreningar och försurning för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . Huvuddelen av de anvisade medlen används för statsbidragtill kalkning uv sjöur oeh vutlendrug. Förutom kalkningsverksamhei finansierasfrån unsluget bl. u. viss forskning och övervukning, försöksverksamhet medkalkning uv murk och grundvutten sumt uppföljning och information. Mot bakgrund av bl. u. förslagen om vidgad användning avanslaget bör det benämnas åtgärder mot luftföroreningar och försurning. Anledningen till den relativt stora reservationen - ca . -är utt medel unslås och bidrag beviljus för kalkningsprojekt somsträcker sig över flera ur. Medlen betulus sedan ut i den lukt de förbrukasinom projekten. Reserverade medel är således till allra största delendisponerade för pågående projekt. De särskildu medel för återställning och sunering uvmiljöskudor sotn beräknus under unslugen B 20 Åtgärder mot miljöskudor oeh B 21Åtgärder för ull renu omfultur även uv nuturvårdsverket föreslugnuåtgärder för behundling uv gruvuvfull. 1 propositionen (1987/88:104) om kulturmiljövård föreslåsatt under nästa budgetår 10 milj. kr. anslås till föråtgärder mot luftföroreningurnus skudeverkningur på kulturminnen ochkulturföremål. Dessu medel ingår i nuturvärdsverkets budgetförslug iAktionsplan '87. Milj()- oeh energiministern föreslår att från anslagetÅtgärder mot luftföroreningur och försurning unvisus 5 uv dessa K) milj. kr.för ändamålet. Miljö- oeh energiministern är inte beredd alt föreslånågra statsbidrag till en utvidgud skogsmurkskulkning. Den reservution som vid utgången uv /88 kunfinnus under unsluget Åtgärder mot försurningen bör enligt miljö- oeh energiministernförus över till förevurunde unslag. 1 purtimotion Jo30 begärs dels enunslugsökning om 39 milj. u. för åtgärder för kulturminnesvården (yrkunde36). dels utt 10 milj. 174 uvanslagna medel unvänds för försöksverksnmhet med vituliserings- JoU 1987/88:23kulkning (yrkunde 34 delvis). Enligt motion Jo735 (c) yrkunde 12 bör unslugethöjus med 47 milj. kr., medan enligt motion Jo784 (m) yrkande I anslaget börminskus med 28 milj. kr. på grund uv bl. a. den kritik som har framförts motden nuvarande hanteringen av kalkning av sjöar och vattendrag. Enligt motion Jo21 (c) bör anslaget även inrymma bidragtill kalkning av brunnar (yrkande 2), och länsstyrelserna bör i samråd medkommunerna kunnu uvgöra hur kalkningsanslagel skall användas (yrkande 3).Fortsatt stöd till åtgärder mot försurut vutten i enskild brunn/vattentäktbegärs i motion Jo37 (c), och enligt motion Jo32 (s) skull stutsbidragfortsättningsvis kunnu utgå inom rumen för unvisude projektmedel för insutsermot surt grundvallen. Projekten med kalkning bör enligt motion Jo834 (c) yrkande3 fortsätta i oförändrad skala. För kalkning av förorenade sjöar bör enligtmotion Jo845 (m) avdelas 5-10 milj. kr.. Enligt motion Jo244 (fp) yrkande 8 bör naturvårdsverketges i uppdrag att snurusl fördelu pengar till länsslyrelserna i förkalkning av skogsmarker. Erforderliga medel bör enligt motion Jo798 (c)avsättas för försökskalkning av skogsmark (yrkande 1), och sådan kalkning börförläggas till (yrkande 2). Insatser mot försurningsskador inotn kulturminnesvårdenbegärs i motionerna Kr6 (c) yrkande 4 och i partimotion Jo30yrkande .35. Internutionellu försurningssekreturiutet,miljöorganisationernas organ, måste enligt ges ökade resurser motion Jo30 yrkande 21.