bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Svenska myndigheter utnyttjar , liksöm EG, hänvisningtill standarder i sin verksamhet och väntas göra det än mer i framtiden.Eftersom den nationella standardiseringsverksamheten alltmer bygger på detinternationella och europeiska arbetet, är det enligt regeringen viktigt attmyndigheterna följer och medverkar i detta. Härigenom kan de framföra svenskasynpunkter på ett tidigt stadium då det är lättast att få gehör för dem. De svenska standariseringsorganen, som år medlemmar i och ,är bundna av de europeiska standarder som antas där, såvida irite standardenstrider mot svensk lag eller förordning. Myndigheterna har därmed möjlighetenatt pröva om standarden uppfyller de krav myndigheten ställer. Beträffande provnings- och certificeringsprocedurer måsteenligt regeringen målet för och övriga EFTA-länder vara att fåtill stånd arrangemangsom ger möjlighet till ömsesidiga erkännanden av provnings- UU 1987/88:24och certifieringsresultat med EG. I behandlas dessa frågor förnärvarande i den s.k. kontrollformsutredningen (I 1986:01). I motion U5 tar upp frågan omkontrollordningen på veterinär-och växtskyddsomrädet utifrån propositionensantagande att svenska skärpta villkor bör bli en följd av EG:s avveckling avgränskontrollerna mellan medlemsländerna, eftersom detta annars kunde innebäraatt djursjukdomar eller skadegörare skulle kunna överföras till . framför i sin motion U5 att partiet intedelar regeringens analys i detta avseende vare sig vad gäller avvecklandet avgränskontrollerna eller avseende medlemsländernas accepterande av en nyordningmed kontroll i exportlandet. Utskottet konstaterar att det inom regeringskanslietinletts en genomgång av omfattningen och motiven för alla svenskagränskontroller i syfte att pröva huruvida de kan avvecklas, förenklas ellerersättas med kontroller i import-eller exportlandet. Utskottet noterar även att avsikten med arbetet inom EGmed den inre marknaden är att avveckla alla de kontroller som sker vid gränsenoch i stället, förlägga dem inne i export- eller importlandet. Vad gällerveterinär- och växtskyddskontrollerna är avsikten att successivt förflyttatyngdpunkten i kontrollerna så att dessa sker enbart i exportlandet. Utskottet utgår från att regeringen i det löpandeförhandlingsarbetet tar hånsyn till denna för svensk jordbruksnäring ochhortikultur viktiga fråga så att det inte får negativa konsekvenser. Härmed fåryrkande 6 i motion U5 anses besvarat. Moderata samlingspartiet framför i sin motion U7 behovetav harmonisering av svensk lagstiftning med lagar och regler inom EG. Moderatasamlingspartiet begär även i sin motion U7 att regeringen utarbetar förslagtill former för en systematisk redovisning av lagar och regler inom EG vidförslag till ny svensk lagstiftning. Med anledning härav får utskottet anföra följande: det ärett viktigt led i strävandena mot ett ökat samarbete med EG att igörligaste mån försöker avveckla tekniska handelshinder genom en harmoniseringav lagar och andra författningar. Samma uppfattning framförs av lagutskottet idess yttrande. Det är angeläget, vilket även framförs i propositionen, attsvenska myndigheter går igenom på olika områden och tillvaratar demöjligheter till harmonisering som finns. Utskottet får i detta sammanhangframhålla att en redovisning av hur lagförslag förhåller sig till reglerna iandra länder vanligtvis görs i svenska propositioner och utredningar. Det fårvidare förutsättas att regeringen vid utarbetandet av lagförslag beaktargällande regler i andra länder inkl. länderna i EG. Utskottet utgårifrån attregeringen i sitt fortsatta harmoniseringsarbete, och där så bedöms vara avbetydelse, redovisar huruvida förslag till lagar och regler överensstämmer medlagar och regler inom EG. Härmed fåryrkandena 18 och 19 i motion U7 (m) anses besvarade. I propositionen (sid. 98-99) tas bl.a. frågan upp om möjligheternatill UU 1987/88:24 harmonisering beträffande byggnadsprodukter mellan desvenska föreskrifterna och EG:s principer om de grundläggande krav som börgälla för byggnader. De svenska föreskrifterna är enligt propositionen så långtmöjligt uttryckta som funktionskrav på den färdiga byggnaden. En sådan ordninganges överensstämma med EG:s princip att koncentrera harmoniseringsarbetettill väsentliga krav rörande säkerhet, hälsa och miljö. De mest svårforcerade tekniska handelshindren uppges varaskillnaden mellan bindande krav i nationella föreskrifter. Omharmoniseringsarbetet koncentrerades till dessa behöver enligt propositionensvenska myndigheter inte engagera sig i tekniskt detaljarbete beträffande olikaprodukter. (BoU) har i sitt yttrande valt att beröraoch betona vissa aspekter som enligt BoU:s förmenande bör tas med i kommandeöverväganden beträffande harmoniseringen mellan svenska byggföreskrifter ochmotsvarande regler inom EG. BoU vill fästa uppmärksamheten på komplexiteten idet system av byggkomponenter och den påverkan som sådana system kan ha på demsom vistas i bostäder och i andra byggnader. BoU nämner vidare skillnader ibostadslägenhetens utrustning samt de skillnader beträffande bygg- ochförvaltningsprocessen som finns i olika länder. BoU betonar slutligen attSverige i kontakterna rned EG bör verka för att ett erfarenhetsutbyte kommertill stånd så att vissa byggmaterials olämpliga miljöpåverkan kan minimeras. Utskottet ansluter sig till vad BoU anfört om harmoniseringbeträffande byggnadsprodukter. Jordbruk, livsmedel och fiske Propositionen (s. 42-51) Enligt regeringen överensstämmer målen för den nuvarandesvenska jord brukspolitiken sådan den fastlagts genom 1984 och livsmedelspolitis ka riksdagsbeslut i sina huvuddrag med EG:s. Konsumentprismålet, inkoms tmålet och rationaliseringsmålet har sålunda sin motsvarighet i EG. Betydel sefullt är också att de jordbrukspolitiska medlen i viktiga avseenden överensstämmer. Såväl som EG tillämpar en högprislinje för jordbruksvaror och utjämnar skillnaderna i prisnivå mellan inhemska priser och världsmarknadspriserna med importavgifter resp. exportsubventioner. I Luxemburgdeklarationen anges att samarbetet och/eller konsultationer på jordbruksområdet skall intensifieras. Det finns enligt regeringen ett svenskt intresse av ett sådant samarbete i i liberaliserande riktning. Det är naturligt att EG med dess gemensamma jordbrukspolitik tillmäts särskild betydelse i detta sammanhang. Som framgått av det föregående ställer dock institutionella och materiella omständigheter hinder i vägen för ett deltagande i EG:s jordbrukspolitik genom att innefatta också alla jordbruksvaror i en tullunion. Däremot skulle enligt regeringen den svenska jordbrukspolitiken i olika avseenden autonomt kunna göras mer likartad EG:s, vilket skulle medföra en harmonisering av produktionsvillko- ° ren.Vidare skulle frihandelsavtalet kunna omförhandlas för att helt eller UU1987/88:24 delvis inbegripa vissa jordbruksreglerade varor eller separata avtalkunna ingås för enskilda varor avseende bestämda kvantiteter, typ ostavtal. Enligt regeringen har genomgripande förändringar inträffatvad avser förutsättningarna för fiskerinäringen såväl i som i EG sedanår 1972. Detta medför att det är svårt att överblicka konsekvenserna förSverige vid en tillämpning av EG:s gemensamma fiskeripolitik. Övervägandenafrån ger nu föga ledning. För att fullt ut skall kunnatillämpa den gemensamma fiskeripolitiken torde det vara nödvändigt för Sverigeatt delta i beslutsprocessen inom EG eller uppnå andra arrangemang för samrådmed medinflytande. Den väg som propositionen anger för att öka liberaliseringenav handeln med fisk och fiskprodukter ligger i åtgärder som berör hela deteuropeiska frihandelsområdet EG-EFTA. Även här måste det då komma till enomförhandling av frihandelsavtalen mellan EFTA-länderna och EG liksom avexisterande bilaterala avtal angående fiskerättigheter. En förutsättning tordevara att parallella överenskommelser kan uppnås om ett antal andrabetydelsefulla element såsom fångstbegränsningar, stöd till fiskerinäringarna,interna priser etc. Det skulle bli fråga om ett nätverk av avtal som församordning och balans måste styras av vissa i förväg överenskomna principer isyfte att förenkla processen. Regeringen anser att nya vägar måste sökas på fiskeområdetom skall kunna delta i EG:s fiskeripolitik. En ökad liberalisering inomhela EFTA-EG-området borde vara möjlig om en avveckling av gränsskyddet kopplastill andra viktiga element såsom fiskerättigheter, fångstbegränsningar, stödtill fiskerinäringarna, interna priser m.m. I partimotion U5 anförs bl.a. attsamarbetet på jordbruks- och livsmedelsområdet bör inriktas på att uppnå enökad frihandel. Detta måste enligt motionen för del kombineras medåtgärder för regional balans genom livsmedelsprodukfion i landets olika delar.Vidare måste enligt den för neutralitetspolitiken nödvändigaförsörjningen säkerställas. För övrigt anser motionärerna att det förnärvarande inte synes föreligga möjligheter för några större förändringar pådetta område. Flertalet industriländer har omfattande jordbruksöverskott ochjordbruksfrågorna tillhör de mest svårlösta i Uruguayrundan i . I moderata samlingspartiets partimotion U7 anförs att detfinns många tekniska likheter mellan jordbruksregleringen inom EG och den som tillämpas i . I viktiga hänseenden har dock det svenska jordbruket moderniserats och strukturrationaliserats i större utsträckning än inom EG. Med hänsyn till att de svenska överskottskvantiteterna minskar skulle det enligt motion U7 (m) knappast medföra några omfattande problem varken för EG eller om kunde delta i dén gemensamma jordbrukspolitiken. Svensk export inom vidareförädlingsledet 29 Utskottet UU 1987/88:24 Utskottet delar i allt väsentligt regeringens ochmofionernas syn på samarbetsmöjligheterna mellan och EG påjordbruksområdet. Det finns ett starkt svenskt intresse av ett samarbete iVästeuropa i liberaliserande riktning. Utskottet får instämma ijordbruksutskottets (JoU:s) yttrande vari konstateras att i den månharmonisering av produktionsvillkoren skulle kräva ändringar i den svenskajordbruks- och livsmedelspolitiken, bör vissa inslag i denna politik framhållassom särskilt väsentliga. JoU framhåller att några av grundstenarna i densvenska livsmedelspolitiken är försörjningsberedskapen i krig ochkrigssituationer och kraven på regional balans i jordbruket ochlivsmedelsindustrin. Vidare framhåller JoU att frågor om livsmedelskvalitet ochjordbrukets effekter på miljön sedan långe är föremål för stor uppmärksamhetoch behandlas i . JoU betonar att reformarbetet på hithörande områdeninte förhindras eller fördröjs till följd av en sådan harmonisering som avses ipropositionen. JoU utgår ifrån att integrationsarbetets effekter för densvenska produktionens konkurrenskraft beaktas. Med detovan anförda får yrkande 5 i rhotion U5 anses besvarad. Vad gäller fisket har inget yrkande väckts i frågan. Imoderata samlingspartiets motion U7 påpekas emellertid att utvecklingen försvensk del bl.a. inneburit minskade möjligheter att nyttja de traditionellafångstområdena i . En tillämpning av inom detta områdeskulle enligt moderata samlingspartiet kunna innebära ökade möjligheter tillsvenskt högsjöfiske men också ökad konkurrens i våra kustvatten. har i sitt yttrande tagit upp fisketöch där konstaterat att utvecklingen på området lett till att detsvenska Östersjöfisket fått en proportionellt sett allt större betydelse. JoU anser därför att det är viktigt att man från svensk sida i avvaktari på enmultilateral reglering av EG- och EFTA-ländernas fiskepolitik, iakttar återhållsamhet i bilaterala åtaganden när det gäller att bevilja fiskerättigheter i svenska vatten. Utskottet instämmer i JoU:s yttrande vilket ligger i linjemed propositionens synpunkter, Propositionen (s. 51-57) Det svenska statsstödet till industrin har under senare årreducerats kraftigt, sårskilt stödet till krisdrabbade företag. I finnsdet också goda möjligheter till insyn i stödet. Det är enligt regeringen ett starkt svenskt intresse atthandelssnedvridande statsstöd minskar eller avvecklas även i övriga EFTA-länderoch i EG. Ett första mål bör vara att uppnå en ökad insyn i de stödåtgärder somtillämpas i EG- och EFTA-länderna. Inom EFTA har beslut redan fattats om enförbättrad notifikationsordning som bl.a. innebär att planerat stöd skallnotificeras på ett så tidigt stadium som möjligt. Därutöver bör man,eftersträva större disciplin på området samt ett regelsystem som kan tillämpasinom hela EG-EFTA-omrädet. På detta område, liksom vad gäller UU 1987/88:24offentlig upphandling, kan EFTA komma att möta krav pä ytterligare förbättratnotifikationsförvarande och på möjlighet till rättslig prövning av beslut. I motion U5 konstateras att varken EG ellervästeuropeiska länder veterligen ur konkurrenssynpunkt har invändningar mot densvenska regionalpolitiken. anser att detta är naturligt eftersomregionalpolitiken får anses etablerad och principiellt erkänd i Västeuropa.Centerpartiet konstaterar att EG:s inriktning regionalpolitiskt är mot desydeuropeiska medlemsländerna och att de regionala balansproblemen i Sverigeinte har sin motsvarighet i de tättbefolkade kontinentala industriländerna. Deekonomiska koncentrationstendenserna inom måste enligt cuppmärksammas oavsett om deltar i integrationen eller ej. Arbetet med att vidga och intensifiera det europeiskasamarbetet får enligt c inte innebära att ger avkall på målsättningenatt alla invånare oavsett bostadsort skall ha tillgång till arbete, utbildning,service, en god miljö m.m. Utgångspunkten för deltagande i denvästeuropeiska integrationen måste vara att kan hävda de sociala målsom beslutats i demokratisk ordning. Målen att skapa en regional balans, värna engod miljö och upprätthålla full sysselsättning ställer krav på att utrymmefinns för att föra en ekonomisk politik som främjar en decentralistiskutveckling, I annat fall kan den redan nu pågående koncentrationsutvecklingenav såväl befolkning som näringsliv ytterligare förstärkas, hävdar . Utskottet får med anledning av motion U5 konstatera attdet inte ser någon motsättning mellan en aktiv svensk regionalpolitik och ettnärmande till EG. Utskottet instämmer i vad som framförs i motion U5 om väsentligheteni att aktivt och noggrant följer de konsekvenser en ökad integrationfår för möjligheterna att upprätthålla angelägna och centrala sociala mål. Utskottet instämmer även i vad som framförts ipropositionen om betydelsen av att handelssnedvridande statsstöd minskar ochavvecklas i alla . 1987 inleddes diskussioner om statsstödmellan ' EFTA och EG i syfte att skapa en ömsesidig insyn och undvikakonkurrenssnedvridning. Beslut har redan fattats inom EFTA om en förbättradnotifikationsordning avseende planerat statsstöd. Det är även ett önskemål,vilket påpekas i propositionen, att,disciplinen ökar och att ett regelsysteminförs för hela EG-EFTA-området vad gäller statsstöd. innehåller ett allmänt förbud mot sådanastatliga stödåtgärder sorri förvanskar eller hotar att förvanska konkurrenseninom den gemensamma marknaden. anger också vissa stödåtgärder somav ekonomiska och sociala skäl är tillåtna, t.ex. stöd till vissa regioner,branscher eller projekt. Dessa stödåtgärder måste godkännas av kommissionen.Medlemsländerna är skyldiga att notifiera kommissionen om nya stödåtgärder ochkan, om stödet inte är förenligt med , bli tvingade att avskaffaeller ändra åtgärden. Reglernaför offentliga stödåtgärder i frihandelsavtalet öve- -,. rensstämmernästan ordagrant med förbudet i , Utskottet förstår den oro för koncentrationstendenser somligger till grund UU 1987/88:24 för yrkandet i motion U5 (c) men vill ocksåpåpeka att regionalpolitiska risker föreligger om kommer att ståutanför integrationsarbetet i EG. Särskilt mindre och medelstora företag kan dåfå svårt att hävda sig på den europeiska marknaden av skäl som utskottet redantagit upp tidigare i betänkandet. Utskottet delar den uppfattning som framförsav arbetsmarknadsutskottet i dess yttrande att det är angeläget att Sverigeäven fortsättningsvis har möjligheter att göra insatser som syftar till attstärka de regioner som har en svag tillväxt, t.ex. genom infrastrukturellasatsningar och företagsstöd. Detta bör dock enligt utskottets uppfattning varaförenligt med EG:s regionalpolitik. Utskottet anser att även i detta sammanhang börvara berett att ta sitt ansvar vad gäller regionala insatser i EFTA- ochEG-omrädet i sin helhet. Utskottet vill här också kommentera vad som sägs i motionU7 (m) om .svenska bidrag till EG:s olika verksamheter, såsom strukturfonderoch forsknings- och utbildningsprogram. Frågan om svenskt deltagande i specifika forsknings- ochutbildningsprogram behandlas på annat plats i betänkandet. Utskottet villdärtill lägga att självfallet bör visa beredskap att ta sin del avansvaret för alla de samarbetsprogram varom enighet kan komma att nås. Härmed fåryrkande 4 i motion U5 anses besvarat. Propositionen (s. 57-59) Kontrollen av utländska förvärv av svenska företag skergenom lagen (1982:618) om utländska förvärv av svenska företag m.m.(företagsförvärvslagen), som trädde i kraft . Denna kontrollsker dels genom utlänningsförbehåll, dels genom en tillståndsprövning av vissaförvärv (förvärvskontroll). Dessutom behövs enligt annan lagstiftning i regelnäringstillstånd för utlänningar och utländska företag som vill idka näring iSverige. Ett ställningstagande till den svenskaetableringslagstiftningen i relation till får enligtregeringen anstå till dess att pågående utredningar avslutats. I samband meddetta ställningstagande bör även övergripande mål vad gällerrelationerna till EG vägas in anser regeringen. I motion U7 begär (m) att regeringen skall lägga framförslag till upphävande av företagsförvärvslagen. Vidare begärs i motionen att regeringen skall låta utreda hur andra hinder för utländska förvärv av aktier i svenska företag skall kunna avvecklas. Härvid åsyftas främst utlänningsförbehållen i bolagsord ningen. Moderata samlingspartiet anser att för anpassningen till reglerna för den inre marknaden inom EG skall blir det nödvändigt att praktiskt taget alla hinder för utländska företagsförvärv avskaffas. Även föreslår i partimotion N303 som behandlasi näringsuts- UU 1987/88:24 kottets yttrande att utländska medborgare frittskall få förvärva aktier i svenska företag. Enligt motionärerna går svensktägande av företag utomlands i längden inte att förena med restriktioner förutländska aktieförvärv i . Nuvarande begränsningar leder till encementering av ägarstrukturen som är ogynnsam för småsparare och även frånallmän synpunkt, anser fp. Dessutom vore det positivt om de svenska företagenfick ett ökat inslag av utländsk kompetens. I sitt yttrande anser näringsutskottet (NU) att utländskaföretagsförvärv i otvivelaktigt kan skapa en rad positiva effekter.Till dessa hör bl.a. att tillgången till ny teknik och annan kunskap kanförbättras, att företagen kan förses med ökade resurser och att näringslivetkan erhålla nya impulser på olika områden. Utländska investeringar i aktier isvenska bolag underlättar vidare näringslivets försörjning med riskkapital.Ett ökat utländskt inflytande kan dock medföra vissa problem, anserNU, särskilt när det gäller större internationella företag med en hög grad avinternationalisering. Som anförs i propositionen kan i sådana sammanhangmöjligheterna till insyn i och påverkan av beslutsprocessen i företagenförsämras. Förvärven kan också leda till ett ökat internationellt beroende ochtill negativa konsekvenser frän regionalpolitisk synpunkt. Viktiga delar avföretagen kan också efter förvärven komma att föras över till koncernföretagutomlands. NU finner att det mot denna bakgrund är nödvändigt med enviss reglering av de utländska företagsförvärven i . Det behövs också enkontroll av det utländska ägandet i svenska aktiebolag. Detta kan, menar NU,fastslås trots att det i propositionen berörda utredningsarbetet ännu pågår. Utskottet ansluter sig till NU:s yttrande och avstyrkerhärmed yrkandena 9 och 10 i motion U7 och yrkande 5 i motion N303. Propositionen (s. 63-70) är anslutet till- de internationella konventionersom reglerar den internationella vägtrafiken och deltar i arbetet i deinternationella organen. Vidare har en rad bilaterala avtal både medEG-länder och med EFTA-länder där lastbils- och busstrafik regleras och kvoterinrättas. Inrikestrafik av utländska åkare är förbjuden i alla avtal. Dessa avtal måste vad beträffar ersättas närEG inrättar en fri marknad och skall tillämpa en gemensam politik utåt,,och det är ännu oklart hur detta skall ske. kan komma att tvingas lämna den nordiska vägtrafiköverenskommelsen. Det är enligt regeringen mot denna bakgrund synnerligen angeläget inte bara för åkerinäringen, utan även för den svenska utrikeshandeln och konkurrensförmågan, att en lösning kom mer till stånd som möjliggör för svenska åkare att upprätthålla och utöka nuvarande direkttrafik på . Svenska ansträngningar i detta syfte har redan inletts. Tack vare övergångstiden i EG, fram , bordetenligt regeringen 1987/88:24 finnas tid för en anpassning till det nyaläge som kommer att uppstå. Pä svenskt initiativ har man inom CEMT upptagitdiskussioner om ett multilateralt avtal om landsvägstransporter, som skullekunna öppna möjligheter för fritt utövande av lastbils- och busstrafik inomhela . När det gäller att nå en alleuropeisk lösning förvägtransporterna är det enligt regeringen av vikt att de förhandlingar somerfordras så långt möjligt samordnas med andra, utanför EG stående, länder. Iförsta hand gäller detta de nordiska länderna. De nordiska trafikministrarnahar också beslutat att verka för att blir ett enhetligt transportområde.Ett arbete i detta syfte har påbörjats. Avsikten är därvid att arbetet så långtmöjligt skall ligga i fas med harmoniserings- och liberaliseringsarbetet iövriga . SJ samarbetar med bl.a. ochhar dessutom vissa avtal orn färjetrafiken med och , bl.a.Danlink. Eftersom ändå skillnaderna är små mellan och de svenskaoch utvecklingen i fråga om den framtida järnvägspolitiken kan väntas följa istort sett samma linjer, synes enligt regeringen knappast några problem försvensk del vara att vänta. Snarare skulle komma att välkomna enEG-politik som syftar till att göra järnvägen mera konkurrenskraftig ochmarknadsinriktad och som strävar efter tillväxt beträffande kombineradetransporter och tillvaratar de fördelar järnvägen har från miljö-, energi- ochregionalpolitiska utgångspunkter. Enligt motion U5 bör eftersträvaett omfattande transportsamarbete och en liberalisering av påtransportområdet. Häri bör enligt c ingå en ömsesidig liberalisering avlandsvägstransporterna så att s.k. tredjelandstrafik tillåts. Strävandena inomEG att överföra transporter frän landsväg till järnväg i form av s.k.kombinerade transporter är enligt c av stort intresse ur miljösynpunkt.Centerpartiet anser även att järnvägsinvesteringar och systemutvecklingar iSverige följaktligen bör inriktas på sådana lösningar för att kunna ingå i deteuropeiska systemet. Eftersom arbetet på detta område kan ta tid anser c attdet finns utrymme att utveckla det nordiska samarbetet bl.a. förlandsvägstransporterna utan att avvakta utvecklingen i . Enda undantagvore här systemlösningar då det i detta sammanhang är viktigt med samstämmighetmed tilltänkta kontinentala lösningar. En liberalisering av den internationella vägtrafiken årenligt utskottets uppfattning att välkomna. Frågan om tredjelandstrafik inom vilket tas upp imotion U5 är av stor betydelse för svenskt vidkommande. Den inre fria transportmarknad som EG avser kommer att förändra den nuvarande avtalssituation varigenom svensk lastbils- och busstrafik i regleras och kvoteras. Som framgår av propositionen har man inom den västeuropeiska transport- -,. ministerkonferensenCEMT på svenskt initiativ tagit upp diskussioner om ett UU 1987/88:24multilateralt avtal om landsvägstransporter vilket skulle kunna öppnamöjligheter för fritt utövande av lastbils- och busstrafik inom hela Västeuropa.I CEMT ingår samtliga västeuropeiska länder och ,