bet · GB01KU5 · 1987-12-31 00:00:00 — Det föredragande statsrådet hade emellertid inte något atterinra mot vad anfört på denna punkt samt uttalade att det var uppenbartatt det var mest angeläget att lösa frågan om skydd för enskildas integritetoch att den föreslagna regleringen åtminstone i ett inledningsskede bordeinskränka sig till att tillgodose detta skyddsbehov. I motion K232a\ tredje vice talmannen m.fi., yrkande 8, begärs ett moratorium för nya eller utökade dataregister,samkörningar och uppgiftsinsamlande i avvaktan på DOK:s förslag. Motionärernaanför att trots det pågående utredningsarbetet och uttalanden om ett störreintegritetsskydd aktualiseras ständigt nya förslag om stora personregister,samkörningar, kontroll och ökad uppgiftsinsamling frän enskilda och företag.De anser det vara otillfredsställande att utredningsverksamheten på detta sättföregripits. Utskottet uttalade och tidigare att det knappastär möjligt eller ens lämpligt att generellt "låsa" tillämpningen av datalagenoch hithö rande lagstiftning eller ny lagstiftning . uttala des att utskottet förutsatte att såväl regeringen som övriga tillämpande myndigheter noggrant bevakar integritetsproblemen. Enligt vad utskottet vidare uttalade är det angeläget att översynen av datalagstiftningen fullföljs. Utskottet, som också,erinrade om att integritetsskyddsfrå- ' ' gornaföljts med stor uppmärksamhet vid dess granskning av regeringen, KU1987/88:5 fann mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ tillföljd av motionsyrkandet, vilket därför avstyrktes. Samköming m. m. Motion K431 av m. fl. (m) tar bl. a. uppinformation och informerat samtycke vid samkörningar av dataregister. Enligtmotionärerna kan genom samköming skapas information som kan varaintegri-tetskränkande pä ett helt annat sätt än de insamlade uppgifterna varför sig. Det är därför viktigt att skapa en ökad restriktivitet vad gällersamkörningar, framför allt när de syftar till kontroll. är detviktigt att ge den enskilde registrerade en starkare ställning inför frågan omen samköming skall ske. Endast sådana kontrollsamkörningar bör tillåtas där denenskilde fått information och då haft klart för sig att samköming kan komma attske. Efter genomförd samköming skall vidare den enskilde få del av resultatet.' Några åtgärder skall enligt motionen inte få vidtas utan att den enskildehaft möjlighet att reagera mot eventuella felaktigheter. Beträffande samkörningarmed andra syften än kontroll t. ex. forskning eller statistik bör kravet påinformerat samtycke skärpas i de fall en särskild registerlag inte anger undervilka former samkörningar fär ske (yrkande 4). Motionärerna uttalar i dettasammanhang att det vore principiellt felaktigt att, såsom aktualiserats idebatten kring forskningsregistren, överlåta ät forskarvärlden ellerstatistiska centralbyrån att besluta om samkörningar utan Dl:s prövning. Även motion K410a\ m. fi. (fp) tar uppintegritetsproblem med forskningsregister m. m. I motionen framförs att sammaregler bör gälla för forskningsregister som för t. ex. administrativa register.1 anslutning till yrkande 6 anförs att reglerna för s. k. longitudinellaforskningsregister bör skärpas. När det gäller administrativa register kräver motionärernaatt uppgifterna inte får användas i annat syfte än det för vilket de ärinsamlade om inte den registrerade gett sitt samtycke. När det gäller enstakaforskningsprojekt är detta inget större problem. Problemet uppstår när det blirfråga om samkörningar av befintliga register. I de longitudinella undersökningarnasker samkörningar löpande. Att kräva att man vid varje enskild samköming skallgå ut till alla registrerade skulle troligen i praktiken omöjliggöra den härtypen av undersökningar. I den mån ett projekt innebär löpande enkäter över enlängre tidsperiod innebär ett krav på informerat samtycke speciella problem.Den andra möjligheten är att ytterligare reglera behandlingen av databanden.Detta kan ske genom att man inte ger forskarna själva tillgäng tillurvalsbanden, där de enskilda kan identifieras. 1 motion K410 anförs vidare att principen om informeratsamtycke är så viktig att denmåste gälla också för forskningsregister. Det voreemellertid orimligt att kräva ett godkännande från de studerade vid varjetillfälle data från en enkät används. Detta kan lösas genom att varje studeradindivid ger sitt samtycke till att enkätsvaren används för forskningsändamålinom vissa Information skall enligt motio- KU 1987/88:5 närernages om alla inslag i undersökningen som kan påverka viljan att delta. Det börockså anges ett stoppdatum för avidentifiering. Beträffande longitudinellaforskningsprojekt som uteslutande baseras på samköming av urval ur existerandeadministrativa register bör absoluta krav vara att de dels prövas av Dl enligtsamma regler som gäller för samköming av administrativa register, dvs. med s.k. informerat samtycke, dels uppfyller huma-nistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådets etiska regler. En av utgångspunkterna för DOK:s översyn av användningenav personnummer skall enligt utredningsdirektiven vara att dessa nyttjas somsökbegrepp i ett register eller som kopplingsnyckel vid samköming av fiera personregister.En samköming kan i sig själv medföra risk för integritetskränkningar, oavsettvilken kopplingsnyckel som används. I 2 § andra stycket 4 datalagen föreskrivsdärför att tillstånd av Dl i princip krävs för att inrätta och förapersonregister som skall innehålla personuppgift som inhämtas från något annatpersonregister. Bestämmelsen innebär alltså att det normalt fordras tillståndför samköming av personregister. Vid tillståndsprövningen skall enligt 3 §andra stycket datalagen särskilt beaktas bl. a. arten och mängden av depersonuppgifter som skall ingå i registret samt den inställning till registretsom föreligger eller kan antas föreligga hos dem som kan komma att registreras.Lämnar Dl tillstånd till samköming, skall inspektionen enligt 6 § förstastycket datalagen meddela särskilda föreskrifter om det behövs för attförebygga risk för otillbörligt intrång i någons personliga integritet. Dl kanexempelvis meddela föreskrifter om hur personnummer får användas i ettregister eller helt förbjuda viss användning. Utskottet har vid fiera tillfällen ansett motionsyrkandenom samköming av dataregister besvarade med hänvisning till DOK:sutredningsuppdrag (KU 1984/85:7, 1985/86:5 y, 1986/87:7). Det bör i dettasammanhang erinras om att proposition 1986/87:80 om forskning tar upp vissaetiska frågor (s. 51 f. och bilaga 6 s. 35 ff.). Därvid konstateras attdebatten om den samhällsvetenskapliga forskningens etiska problem har blossatupp på nytt . Regeringen tog då initiativ dels till en överläggningmed representanter för Dl och forskningen, dels till en utredning hosforskningsråds-nämnden. Nämnden överlämnade rapporten iforskningsprocessen. Den innehåller en redogörelse för de föreskrifter ochregler som finns samt för institutioner och organisationer sompå olika sätt behandlar forskningsetiska frågor. Enligt nämnden skall förinsamling av personuppgifter för forskningsändamål normalt krävas s. k.informerat samtycke, dvs. sådan information skall lämnas att berörda personerkan ta ställning till om de vill medverka i ett forskningsprojekt. Nämndenbetonar att forskning inte bör jämställas med myndighetsutövning. Vissa reglersom gäller för annan statlig verksamhet bör därför inte gälla forskning. a. tillämpningen av offentlighetsprincipen. Nämnden föreslår bl. a.ett system för etikgranskning av forskningsprojekt inom dethumanis-tisk-samhällsvetenskapliga området. Enligt det föredragande statsrådet berörforskningsrådsnämndens för slag en rad synnerligen viktiga och komplicerade frågor. En av de frågor som aktualiseras i rapporten är den om forskningen skall undantas från de 11 generellaregler som gäller för den statliga verksamheten och hur.undantags- KU 1987/88:5reglerna i så fall skall utformas. Enligt statsrådets mening är det inte lämpligtatt ta ställning till den organisatoriska utformningen av forskningsetiskprövning innan rättsliga och andra förutsättningar är närmare klarlagda. Fråganbör därför bli föremål för fortsatta överväganden. Statsrådet avser att senareåterkomma till regeringen med förslag att tillkalla en särskild utredningsman. Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1986/87:80avstyrktes motion 1986/87:Ub683 (c), vari begärts att etikregler skallutarbetas för sådan forsknings- och statistikproduktion som baseras påinsamlade personuppgifter. Motionärerna tog upp frågor som frivilligtdeltagande och samtycke från berörda personer, offentlighetsprincipenstillämpning och prövning genom etikkommittéer. hänvisadetill att frågorna kommer att bli föremål för fortsatta överväganden, såsomredovisas i propositionen (UbU 1986/87:26, s. 37). I detta sammanhang bör även ett med anledning av denforskningspolitiska propositionen av m.fi. (fp) väcktmotionsyrkande som har lämnats över till tas upp, motion1986/87:Ub6yrkande 8. Motionärerna välkomnar den aviserade utredningen om denorganisatoriska utformningen av forskningsetisk prövning. De begär såvitt nuär i fräga att, i avvaktan på att utredningen genomförts, några nyaforskningsregister inte inrättas. Som exempel på register av detta slag nämnsdet s. k. slutenvårdsregistret och socialdataregistret. Myndigheters försäljning av personuppgifter samt SPAR Som har berörts tar DOK:s andra delbetänkande bl.a. upp myndigheternas försäljning av personuppgifter m. m. Kommittén harföreslagit en lag i ämnet. Lagförslaget innebär ett principiellt förbud förmyndigheter att utan bemyndigande sälja uppgifter om enskildapersoner ur sina personregister. Ett av de register som DOK föreslår attriksdagen skall medge försäljning ur är SPAR. Förslaget har remissbehandlatsoch bereds' i . I motion K43I av m. fi. (m), yrkande 6,behandlas försäljning av uppgifter från statliga dataregister. Motionärernaanser det principiellt felaktigt att det offentliga på detta vis säljer delarav enskilda medborgares privatliv, offentlighetsprincipen ger inget stöd fören sådan försäljning. De erinrar om DOK:s förslag om en begränsning avförsäljningen ur personregister. De anser emellertid att begränsningen i självaverket innebär en legalisering av nuvarande försäljningsverksamhet. I motionenanförs bl. a. att försäljningen leder till en uppenbar risk att man blandarihop behovet av uppgifter för myndighetsutövningen med den efterfrågan försäljningenger och att det finns påtagliga integritetshot i detta. Vidare striderförsäljningen mot syftet med datalagens ändamålsparagraf, insamlade personuppgifterskall enbart användas för de ändamål de insamlats för. ochförsäljningen ur andra register strider mot denna paragrafs syfte attskydda den enskildes integritet. Försäljningen ur myndigheters KU 1987/88:5 personregister bör därför inte tillåtas. 1 motion K437 av m. fi. (c) anförs attsamhället genom försäljning av offentliga uppgifter och adresser frånpersonregister medverkar till en omfattande kommersiell användning avpersonuppgifter. Därigenom kommer uppgifter insamlade för ett ändamål attanvändas för ett annat ändamål. Den utveckling som skett när det gällerkommersiell användning av uppgifter ur offentliga register leder till attförsäljningsverksamheten bör begränsas. Inkomst från försäljning avpersonuppgifter får inte vara en grund för att inrätta, förändra eller hållaett register och inte heller vara en inkomstförstärkning för offentligverksamhet. De särskilda register som inrättats för försäljning av uppgiftereller där försäljning ingår som en väsentlig del av registrets användning börenligt motionärerna avvecklas vad gäller den kommersiella verksamheten. DOKbör ges uppdraget att fullfölja ett sådant arbete (yrkande 2). Även motion K4IOav m. fi. (fp), yrkande4, gäller myndigheters försäljning av personuppgifter. Motionärerna avvisardet av DOK framlagda förslaget. De anser att regeringen bör avvakta med enproposition i frågan till dess DOK har lämnat ett betänkande om det som måstebetraktas som utredningens huvuduppgift, nämligen att klara ut vad som börgälla för offentlighetsprincipens tillämpning i samband med ADB. Motion K410, yrkande 5, och motion K431 tar också uppSPAR-registret, vilket föreslås bli nedlagt. Därvid anförs i motion K431 attregistret bygger pä uppgifter som samlats in förändra ändamål än försäljningsamt att det är känsligt från integritetssynpunkt. I motion K410 konstaterasatt köpare av uppgifter ur registret är bl. a. fiera direktreklamföretag.Enligt datalagen är det inte möjligt för privata företag att bygga uppmotsvarande register. Statens person- och adressnämnd bör därför läggas ner. Ett i anslutning till vad som anförs i motion K43Iframställt yrkande om att hos regeringen begär förslag tillavveckling av SPAR har hänvisats till finansutskottet (1986/87:Fi4l6).Detsamma gäller motion K410 såvitt avser yrkanden om statens person- ochadressnämnd (1986/ 87:Fi401). Utskottsmajoriteten anförde bl. a. att bör inväntaDOK:s slutbetänkande innan slutlig ställning tas till fortsattaverksamhet. M- och fp-ledamöterna reserverade sig, under det att c-ledamöternaavgav ett särskilt yttrande. följde utskottet (FiU 1986/87:15, rskr.214). Utskottet har , med hänvisning tillberedningen i av DOK:s förslag om reglering i lag avmyndigheters försäljning av personuppgifter, avstyrkt motionsyrkanden omreglering av sådan försäljning. Decentralisering m. m. I motion K410av m. fl. (fp), yrkande I,begärs en aktions plan för decentralisering av statliga dataregister. Även motion K437 av m. fi. (c), yrkande 3, gäller decentralisering av dataregister. 1987/88. I densenare inotionen uttalas att resp. myndigheter bör ges i uppdrag att KU1987/88:5 utarbeta, planer för decentralisering till regional och lokal nivå avde stora centrala registren för skatteväsendet, exekutionsväsendet,socialförsäkringssystemet samt statens löne- och redovisningssystem. Därigenomskulle enligt motionärerna ökad säkerhet uppnås. I motion K4I0 anförs att detfrån början var ekonomiskt motiverat att välja system med stora centralaregister, men att detta motiv knappast finns kvar. Motion K413 av m. fi. (vpk) innefattar enbegäran om initiativ till offentlig dataservice i kommunerna. Motionärernaanser att tillgängen till den databaserade informationen är snedfördelad isamhället. Statliga myndigheter, företag och välbeställda enskilda personer kanta obegränsad del av denna enorma faktasamling, under det att andra har ingeneller dålig överblick över de nya informationssystemen, vilket utgör ett hot motdemokratin. 1 motionen anförs att det borde vara en samhällelig angelägenhetatt tillhandahålla lättillgängliga terminaler med abonnemang på de viktigastedatabaserna. Konsumentupplysning, bibliotek och gymnasieskolor borde kunnasamarbeta för att ge allmänheten en offentlig databasservice gratis eller låg kostnad. () föreslår i motion K435enförsöksverksamhet med "folkets datakontor". 1 motionen konstaterasatt en särskild organisation behövs för medborgarnas kontroll av datasamhället.Genom ett nät av datakontor, förlagda till folkbiblioteken och delvisfinansierade av staten, kunde olika slags service och information finnastillgänglig. Som exempel nämns register över dataregister, vissa offentligahandlingar, register över innehavare av offentliga uppdrag samtkalkylhjälpmedel för kontroll av t. ex. slutlig skatt och ATP-poäng. 1 regeringens proposition 1984/85:220 (s. 32) angavs en avriktlinjerna för den framtida datapolitiken vara att decentraliseradatakraften. Därvid uttalades att, i syfte att fördjupa demokratin och förnyaden offentliga sektorn, datatekniken bör användas för att förbättramedborgarnas tillgång till information, förbättra kvaliteten pä service tillmedborgarna samt förbättra effektiviteten i den offentliga verksamheten. Vidriksdagsbehandlingen avstyrktes motioner om strukturplaner fördecentralisering av dataverksamheten inom den civila förvaltningen, bl. a.beträffande det statliga löneutbetalningssystemet SLÖR. Därvid hänvisades tillpågående arbete med decentralisering (FiU 1985/86:5). 1 budgetpropositionen1987 (prop. 1986/87:100, bilaga 15) anförs bl. a. att inriktningen påanvändningen av ADB i statsförvaltningen syftar till en delegering till och ettökat ansvarstagande för myndigheterna. Som ett led i försöksverksamheten medtreåriga budgetramar föreslås att vissa av försöksmyndigheterna får egnainvesteringsramar för anskaffning av ADB-utrustning. Decentraliseringsarbeteti statsförvaltningen har vidare fiera syften. Ett sådant är att förbättramöjligheterna för utsatta regioner att utveckla nya näringar, bl. a. genominsatser för kommunikationer, utbildning och teknikspridning. Som ett led idetta arbete har fått i uppdrag att utreda förutsättningarnaför att bygga upp ett regionalt ADB-stödcentrum i . Centrumet bör varaen gemensam regional resurs i första hand för den offentliga förvalt- ningen ochi andra för näringslivet i regionen. Centrumets verksamhet bör KU 1987/88:5bedrivas i nära kontakt med högskolor och andra utbildningsorgan. Ett annatviktigt syfte med decentraliseringsarbetet är enligt budgetpropositionen attpröva möjligheterna att överföra verksamheter och funktioner från centrala verki till regionala och lokala myndigheter ellermyndighetsdelar. De sammanlagda drift- och utredningskostnaderna för denadministrativa användningen av ADB i statsförvaltningen uppgår till drygt 3miljarder kronor . Användningen ökar successivt. 1 budgetpropositionenför 1987 sägs att en fortsatt decentralisering av system- ochdatorkraftstrukturer präglar inriktningen av ADB-användningen. En ökadstandardisering förbättrar förutsättningarna för denna decentralisering, fördelegering av ansvar samt för en ökad effektivitet. Vidare uttalas att enfortsatt satsning pä småskalig ADB-teknik för gemensamma basfunktioner ochmyndighetsspecifika tillämpningar, det s. k. basdatorkonceptet, samt påteknikupphandling av programvaror för småskalig ADB-användning bidrar tillökad standardisering och effektivitet. togs upp i proposition1984/85:225 om statsförvaltningens användning av ADB m. m. (s. 25 ff.). Därkonstaterades att det finns stora informationsmängder inom olika fackområden idatabaser. Vidare berördes frågan hur statsförvaltningen skall kunna utnyttjadatabastekniken för att förbättra servicen till medborgarna och öka effektiviteten.Statskontoret har fått i uppdrag att i samarbete med delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFl) göra en översyn avmöjligheterna att bättre utnyttja de statliga dataregister som har karaktär avinformationsdatabaser. avgav statskontoret en lägesrapport ominformationsdatabaser. Förutom utbudet av sådana databaser inventeradessynpunkter och frågeställningar kring efterfrågan samt de behov som olikaanvändare har. I det fortsatta arbetet kommer rationalisering, samordningsinsatsersamt användarfrågor, bl.a. medborgarnas insyn och inflytande, att behandlas. Informationsfrågor har tagits upp i direktiven till DOK(Dir. 1984:48). Där konstateras att lagring och spridning av information viatryckta publikationer kommer att minska . Informationen blir dåtillgänglig enbart genom datasökning. Kommittén har fått i uppdrag också attpröva om den angivna utvecklingen motiverar särskilda åtgärder frän statenssida för att garantera medborgarnas tillgång till information. Utskottetavstyrkte ett motionsyrkande av m. fi. (fp) omallmänt tillgängliga informationscentraler t. ex. på post och bibliotek (KU1984/85:7). Utbudet av samhällsinformation m. m. berördes vid det förrariksmötet med anledning av en motion av (). Han föreslogen utredning om s. k. folkterminaler, dvs. allmänt spridda terminaler i formav ett datasystem som baserar sig pä en terminal per telefon. Trafikutskottetansåg att motionärens målsättning inte torde kunna uppnås utan någon form avsubventioner, vilket utskottet inte fann motiverat och avstyrkte motionen (TU1986/87:17, rskr. 1 enlighet med vad som angavs i proposition 1984/85:220 omdatapolitik inrättade regeringen en statsrådsgrupp för datafrågor. Den har till 15 uppgiftatt bereda långsiktiga och övergripande datafrågor. Gruppen skall KU1987/88:5 lämna regeringen en .redogörelse försin verksamhet under det föregående budgetåret. 1 motion K431 av m. fi. (m) berörssekretessfrågor. Motionärerna tar upp utlämnande av uppgifter bl. a. frånsjukvården till olika centrala register. De anser att formerna för skyddet avsekretessbelagd information på data bör diskuteras samt begär att regeringenvidtar åtgärder för att försäkra sig om att myndigheternas hantering avsekretessbelagd information även i praktiken stämmer med sekretesslagensförpliktelser (yrkande I). 1det sammanhanget noteras även att tillämpningen av offentlighetsprincipen harbetydelse från sårbarhetssynpunkt, vilka frågor också tasupp i motionen samthar hänvisats till försvarsutskottet (1986/87:Fö408). har i sitt huvudbetänkandePatientjournalen (SOU 1984:73) lämnat en utförlig redovisning av frågor som rörintegritet och sekretess inom hälso- och sjukvården. I betänkandet förordas enklargörande tolkning av vad begreppet självständig verksamhetsgren isekretesslagen (1980:100) innebär för hälso- och sjukvården. Utredningen haruppmärksammat de särskilda integritets- och sekretessfrågor som uppkommer viddataregistrering av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. Den har bl. a.pekat på att den rättsliga regleringen av tillgängligheten till uppgifter ilandstingens s. k. patientdatabaser är oklar och att möjligheterna för bl. a.de centrala myndigheterna att få del av uppgifter ur baserna behöver regleras.Sedan betänkandet remissbehandlats och behovet av klargöranden i frågor som rörintegritet och sekretess inom hälso- och sjukvården vitsordats av fiertaletremissinstanser överlämnade regeringen, såsom tidigare nämnts, delarav journalutredningens betänkande och annat underlag till DOK för att övervägasi kommitténs arbete. DOK har behandlat frågan i sitt första betänkande. ÄvenDOK anser att rättsläget är oklart när det gäller tillgångtill patientuppgifter hos landstingen för forsknings- och statistikändamål.Kommittén har föreslagit en ändring i sekretesslagen som uttryckligen anger attuppgifter fär lämnas till bl. a. för forskning ochstatistikframställning utan hinder av reglerna om sekretess på hälso- ochsjukvårdens område. DOK:s betänkande har remissbehandlats och bereds i nuaktuella delar inom . 1 motion K43I, yrkande 2, begärs att besvärsrätten förenskild vid utlämnande av uppgift ses över. Motionärerna anser att enbesvärsrätt för den registrerade bör övervägas. Denne, som lämnat uppgifter itron att de stannade hos myndigheten, skulle därigenom kunna fä utlämnandetprövat av en annan instans än den myndighet som lämnar ut uppgiften. ändrades första gångentryckfrihetsförordningens bestämmelser så att i princip samma regler gällerför ADB-upptagningar och andra tekniska upptagningar som för handlingar iordets ursprungliga mening. Sekretesslagen kompletterades 1982 med regler i 15 kap. En bestämmelse i 15 kap. 9 § sekretessla- KU 1987/88:5 genmedfört, ex. att myndigheter som i sin verksamhet använder ADB skall ordnadenna med beaktande av den i TF stadgade rätten att ta dél av allmännahandlingar. Med vissa undantag föreligger rätt att föra talan mot ett beslutvarigenom en myndighet har avslagit en begäran att få ta del av en handling.Denna rätt tillkommer endast den som har framställt begäran. Den som anser sigbli lidande pä ätten handling lämnas ut kan däremot inte överklaga ett beslutom utlämnande. 1 förarbetena till nytt 2 kap. TF(prop. 1975/76:160, s.203 f.) berördes den fråga om besvärsrätt som motion K431, yrkande 2, tar upp. Det föredragan de statsrådet uttalade bl. a. följande. Enligt gällande ratt är det bara sökan den som har klagorätt i utlämnandefrägor. I och för sig talar t. ex. intresset att motverka otillbörligt intrång i personlig integritet för att den som kan lida skada av att en handling lämnas ut tillerkänns klagorätt. I så fallskulle, som bl.