bet · GB01UbU32 · 1987-12-31 00:00:00 — Det bör ankomma på LIHÄ att göra den typ avbedömningar som det här är frågan om. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna l986/87:Ub807 yrkande 2 och 1987/88:Ub362 yrkande 2. Tvåmotionsyrkanden tar upp frågan om arbetslivserfarenhet som särskiltbehörighetsvillkor för vissa utbildningar. I motion l987/88:Ubl7 (m) yrkande15 anförs att yrkeslivserfarenhet som är nödvändig som grund för utbildningenskall utgöra ett särskilt förkunskapskrav. I motion l987/88:Ubl5 (s) hävdas attsocionomutbildningen (den sociala linjen) är en sådan utbildning därarbetslivserfarenheten har sä stor betydelse att den borde krävas förbehörighet. Utskottetkonstaterar inledningsvis att det som anförs i den förstnämnda motionen intestrider mot vad som i propositionen anförs om arbetslivserfarenhet somsärskilt behörighetsvillkor fill vissa utbildningar. Utskottet delarmotionärernas och statsrådets uppfattning att om det bedöms nödvändigt medarbetslivserfarenhet för att de studerande skall kunna genomgå utbildningen såskall detta anges som särskilt behörighetsvillkor. Utskottet finner dock ingenanledning för att göra något uttalande, varför motion 1987/88:Ub 17yrkande 15 bör avslås. Närdet gäller den sociala linjen har liknande motionsyrkanden behand lats av på senare är (UbU 1984/85:26 och UbU 1986/87:4). Vid dessa båda tillfällen hänvisades till arbetet i tillträdesutred ningen samt vid det senare tillfället även till en översyn av den sociala linjen som då aviserats av UHÄ. Den översynen har slutförts (1988:1) och i rapporten föresläs (s. 35) bl.a. minst tolv. månaders arbetslivserfarenhet som särskilt behörighetsvillkor. anser emellertid inte attdet är uppgift att föreskriva vilka behörighetsvillkor som börgälla för olika utbildningslinjer, varför mofion UbU 1987/88:32l987/88:Ubl5 bör avslås. Meritvärdering av betyg m.m. anför i propositionen att det medelbetyg som den studerande får igymnasieskolan i så stor utsträckning som möjligt bör ligga till grund förbetygsurvalet. Betyg i idrott får räknas bort från betygsmedelvärdet. Betygi ett ämne som kompletterats för behörighet bör räknas in i betygsmedelvärdetoch sålunda kunna både höja och sänka medelvärdet. Frågorrörande komplettering av betyg tas upp i fem mofionsyrkariden. I motionerna1987/88:Ubl7 (m) yrkande 14, 1987/88:Ub21 (fp) yrkande 6, I987/88:Ub246 (fp)yrkande 22 och 1987/88:Ub345 (m) hävdas att alla elever skall ha rätt att genomkompletterande studier förbättra sina betyg från gymnasieskolan och fåtillgodoräkna sig dessa betyg i merithänseende. I motion l987/88:Ub344 (m)hävdas att det är ologiskt att betyg som kompletterats för att erhållabehörighet räknas in i betygsmedelvärdet om det är lägre än det ursprungligabetygsmedelvärdet men inte om det är högre. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att det är väsentligt att förenklanuvarande regler och att den enskildes valmöjligheter skall vara så stora sommöjligt, dvs. att återvändsgränder skall undvikas. Detta ' innebär att betyg iämnen som kompletterats för behörighet skall räknas in i betygsmedelvärdet. Densistnämnda mofionen väcktes under allmänna motionstiden , dvs. innanpropositionen om urval m. m. lagts fram för . De principer som nuföresläs tillämpas torde innebära att motionärens krav på rättvisatillgodoses, varför motion 1987/88:Ub344 inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagen utan avslås. Utskottetdelar däremot inte de övriga motionärernas uppfattning att det generellt skallvara möjligt att i efterhand förbättra betyg frän gymnasieskolan. Dennainställning innebär inte att utskottet är negativt till att elever eftergymnasieskolan skaffar sig ökade kunskaper. För dessa elever erbjuderhögskoleprovet en ytterligare möjlighet. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1987/88:Ubl7 yrkande 14,l987/88:Ub21 yrkande 6, 1987/88:Ub246 yrkande 22 och 1987/88:Ub345. Utskottetvill till detta lägga att utskottet när det gäller vilka ämnen som skall ingå ibetygsmedelvärdet uppfattar propositionen så att ämne som valts som utökadstudiekurs inle bör räknas in i betygsmedelvärdet, om det inte utgör särskiltförkunskapskrav. anför att den mycket splittrade remissopinionen i frågan om viktning av betyg manar till försikfighet, då erfarenheter saknas. I ett framtida system med differentierade urvalsregler för olika linjer är det inte uteslutet att särskild hänsyn kan tas till betyg i vissa ämnen. Statsrådet anför slutligen att frågan om viktning i någon form kan övervägas tillsam mans med andra urvalsfaktorer inom ramen för det fortsatta utvecklingsar betet med urvalsfrågorna. Tremotionsyrkanden gäller införande av viktade betyg. I motion UbU 1987/88:321987/88:Ubl7 (m) yrkande 17 föreslås att tillträdesutredningens förslag att gesvenska, engelska, matematik och de ämnen som ingår i kraven på särskildbehörighet större vikt bör prövas. Därigenom kan praktiska erfarenheter avför- och nackdelar med viktning av betyg vinnas. I motion 1987/88:Ub2l (fp)yrkande 5 beskrivs tillträdesutredningens förslag som en intressantutgångspunkt för vidare överväganden om viktning. Motionärerna anser attriksdagen nu bör ta principiell ställning för ett införande av viktade betygoch begära att regeringen återkommer med förslag i frågan. Viktning av betyg ihögskoleutbildningars karaktärsämnen bör enligt motion l987/88:Ub246 (fp)yrkande 20 övervägas. Utskottetdelar statsrådets uppfattning att frågan om viktning bör hanteras med storförsiktighet. Med hänvisning till vad som anförts i propositionen ommöjligheten att i det fortsatta utvecklingsarbetet med urvalsfrågorna övervägaockså frågan om viktning avstyrker utskottet motionerna 1987/88:Ubl7 yrkande17, 1987/88:Ub21 yrkande 5 och 1987/88:Ub246 yrkande 20. Särskilda urvalsmetoder m. m. Tillträdesutredningenansåg att andra urvalsmetoder som komplement till de föreslagna generellaurvalsmetoderna borde fä användas för högst en tredjedel av platserna på enutbildningslinje. Många remissinstanser har varit positiva till möjligheternaatt använda linje- eller sektorsanpassade urvalsmetoder, men några har varnatföratt urvalssystemet därmed kan bli komplicerat och svårt att överblicka. Särskildaurvalsregler gäller redan för flera konstnärliga utbildningar, där hänsyn kantas till bl.a. resultat av prov som avser visa den sökandes lämplighet ochfallenhet för den sökta utbildningen. Andra erfarenheter av dylikaurvalsmetoder är relativt begränsade. Försöksverksamhet bedrivs vid med intagning till läkarlinjen avspeciellt forskningsintresserade (10 platser) och sedan höstterminen 1987 inomarkitektutbildningen (en tredjedel av platserna). Hittillsvarande erfarenheterär positiva, och vid finns intresse för att påböljaförsöksverksamhet för antagning till den ordinarie läkarutbildningen. Förslagom urvalsförfarande till utbildningslinjer vid hälsouniversitetet har lagtsfram av i . UHÄ har i sitt yttrande till regeringen överförslaget utvecklat sin syn på vad som bör beaktas vid den här typen avförsöksverksamhet. Enligtföredragande statsrådet anger UHÄ i sitt yttrande över för söksverksamheten i viktiga synpunkter som generellt bör beak tas vid kommande försöksverksamhet. Statsrådet anför vidare att erfaren heter av försöksverksamhet inom olika utbildningslinjer bör kunna ge erfarenheter inför beslut om sådana urvalsinstrument skall användas i större omfattning. Det vetenskapliga råd som föreslås inrättas för högsko leprovet bör också ha inseende över försöksverksamhet av detta slag. Vilken försöksverksamhet som bör komma till stånd skall beslutas av regeringen. Imofion 1987/88:Ub21 (fp) yrkande 1 anförs att studiefärdighetsprov bör UbU1987/88:32 ges en ökad betydelse vid urvalet. Dessa bör emellertid inte baramäta allmänna studiefärdigheter, utan bör i stället utformas olika för olikalinjer. Därigenom kan provet mäta olika intresse- och kunskapsprofiler, vilketger en ökad säkerhet för att den sökande kommer att ha förmågan att bedriva deaktuella studierna. Tvåmotionsyrkanden tar upp frågan om särskilda urvalsmetoder till specifikalinjer. I motion 1987/88:Ub600 (fp) anförs att det till lärarutbildning behövsen lokal antagning, vars främsta syfte skall vara att förhindra att uppenbartolämpliga antas till utbildning. I mofion l987/88:Ub20 (m) föresläs att sökandetill läkarutbildning skall genomgå en särskild lämplighetsprövning. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det finns anledning att pröva även andrametoder än de generella för att ge sökande som har särskilda förutsättningarför en viss typ av studier riiöjlighet att hävda sig i urvalsförfarandet. Dennatyp av prov har dessutom, enligt utskottets uppfattning, ett stortinformationsvärde om utbildningens uppläggning och innehåll för den sökande. Enförutsättning är dock att provet kan utformas på ett sådant sätt att relevantaoch tydliga urvalskriterier används och att risken för godtycke undanröjssamtidigt som provet skall kunna genomföras till rimliga kostnader. Det kanockså finnas anledning att söka metoder för att förhindra att personer som ärdirekt olämpliga för visst yrke tas in till utbildningen. För att tillräckligaerfarenheter skall vinnas på dessa områden delar utskottet föredragandestatsrådets uppfattning att ytterligare försöksverksamhet bör bedrivas innandefinitiv ställning tas till omfattningen av och formerna för användningen avsärskilda urvalsmetoder. Med det anförda avstyrker utskottet motion1987/88:Ub2l yrkande 1. Utskottet vill i sammanhanget tillägga attinställningen till att starta försöksverksamhet bör vara generös för att ettsä brett erfarenhetsmaterial som möjligt skall kunna analyseras av detföreslagna vetenskapliga rådet. Enligtvad utskottet erfarit är UHÄ:s principiella inställning positiv till att låtalärarutbildning ingå i någon typ av försöksverksamhet när det gäller särskildaurvalsmetoder. Detsamma gäller också beträffande försöksverksamhet förantagning till läkarutbildning. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna l987/88:Ub20 och 1987/88:Ub600. Imotion 1987/88:Ubl8 (c) yrkande 4 påpekas att förslagen i propositionen i alltväsentligt bygger på fortsatt central antagning. Enligt motionärernasuppfattning finns det anledning att närmare pröva förutsättningarna för en meromfattande lokal antagning. Regeringen bör därför ta initiativ till att utredafrågan om övergäng till mer lokal antagning till högskolan. Utskottetanser att de förslag till förändringar som presenterats i propositionen omurval m. m. till högskolan måste ses som en väsentlig förbättring av detnuvarande systemet. Erfarenheterna av de nu föreslagna reglerna kommer kanskeatt ge anledning till framtida förändringar. Olika förslag tillförsöksverksamhet med särskilda urvalsmetoder kommer kanske också att resulterai förändringar och kompletteringar. Det är viktigt att riksdagsbeslutet omtillträdessystemet till högskolan inte uppfattas som ett definitivtställningstagande. Å andra sidan kräver hänsynen till de presumtiva studerandeinom högskolan att reglerna inte ändras alltför ofta och alltför UbU1987/88:32 radikalt. Utskottet är således inte nu berett att förorda att ensärskild utredning tillsätts för att pröva förutsättningarna för en meromfattande lokal antagning till högskolan. bör.därför avslå motion1987/88:Ubl8 yrkande 4. Vad gäller övriga frågor om särskilda behörighetsvillkor,meritvärdering av betyg, särskilda urvalsmetoder samt rätt att överklaga beslutsom beretts tillfälle alt la del av har utskottet inget att erinra. 1. beträffande den sociala snedrekryteringen attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ubl7 yrkande 2 och 1987/88:Ub613, 2. beträffandesyftet med behörighels- och urvalsregler att avslår rriotion1987/88:Ubl7 yrkande 1, 3. beträffandeskärpning av den allmänna behörigheten m. m. att med bifall fillproposition 1987/88:109 och med avslag pä mofionerna l987/88:Ubl7 yrkandena 3,.4, 5 och 7, 1987/88:Ubl8 yrkande 1 samt l987/88:Ub21 yrkande 3 godkänner vadsom förordats i propositionen om allmän behörighet, 4. beträffandeden s. k. självprövningsrätten attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:109 och med avslag pä mofionerna1987/88:Ubl7 yrkande 6 och 1987/88:Ub21 yrkande 4 godkänner vad som förordats ipropositionen om självprövningsrätten, attriksdagen avslår motion 1987/88:Ubl6 yrkandena 1 och 3 samt godkänner vad som förordats i proposition 1987/88:109 om högsko leprovet, 6. beträffande inrättande av en tjänst somprofessor i pedagogik, särskilt pedagogiska mätningar, vid i attriksdagen bemyndigar regeringen att inrätta en tjänst som professor i enlighetmed vad som förordats i proposifion 1987/88:109, 7. beträfiandefördelningen av antalet platser mellan kvolgrttpper att med bifalltill proposition 1987/88:109 och med avslag på mofionerna 1987/88:Ubl7 yrkaride12, 1987/88:Ub2l yrkande 2, 1987/88 :Ub565 yrkande 22 och 1987/88 :Ub806yrkande 19 godkänner vad som förordats i propositionen om fördelningen avantalet ' platser mellan kvotgrupper, 8. beträffandemeriipoäng för arbetslivserfarenhet attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:109 och med avslag på motionerna 1987/88:Ubl6 yrkande 2 och 1987/88:Ubl7 yrkande 13 godkänner vad som förordats i propositionen om meritpoäng för arbetslivserfarenhet, 22 9. beträffande sökande med folkhögskoleutbildning UbU 1987/88:32 aU med bifall fill motionerna l987/88:Ubl9, 1987/88:Ub22 och1987/88:Ub24, med anledning av proposifion 1987/88:109 och med avslag på motionl987/88:Ubl7 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 10. beträffandeindividuell prövning av sökande m. m. attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Ubl7 yrkandena 10 och 11 godkänner vadsom förordats i proposition 1987/88:109 om individuell prövning m. m., 11. beträffande bedömriingen av studerande med utländskförut bildning attriksdagen avslår motionerna 1987/88 :Ub 17 yrkande 16 och 1987/88 :Ub21 yrkande8, 12. beträffande meritvärdering av viss tidigarehögskoleutbild ning och relevant arbetslivserfarenhet attriksdagen med anledning av motionerna l987/88:Ubl8 yrkande 2, 1987/88:Ub21yrkande 7 och l987/88:Ub23 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 13. beträffande antagning av studerande med samisk ochfinsk språklig bakgrund tdl läkarutbildningen i attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub510, 14. beträffandeurval tiU fristående kurser attriksdagen avslår motion 1987/88:Ubl7 yrkande 19, 15. beträffande meritvärde för specialkurserna inomkost och konsumtion attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Ub326, 1987/88:Ub218 yrkande 1,1987/88:Ub232 delvis och 1987/88:Ub296 yrkande 2, 16. beträffandeövriga urvalsfrågor attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:109 och med avslag på mofionernal987/88:Ubl7'yrkande 18 och 1987/88:Ubl8 yrkande 3 godkänner vad som i övrigtförordats om urval i propositionen, 17. beträffande särskilda förkunskapskrav för längreoch mer krävande högskoleulbildidngar attriksdagen avslår motion 1987/88:Ubl7 yrkande 8, 18. beträffandesärskilda förkunskapskrav i språk attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub807 yrkande 2 och l987/88:Ub362 yrkande2, 19. beträffande arbetslivserfarenhet som särskiltbehörighetsvill kor för vissa utbildningar attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ubl5 och 1987/88:Ubl7 yrkande 15, 20. beträffandekomplettering av betyg attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ubl7 yrkande 14, l987/88:Ub21 yrkande 6,1987/88:Ub246 yrkande 22, 1987/88:Ub344 och 1987/88 :Ub345, 21. beträffandeviktning av betyg att avslår motionerna l987/88:Ubl7 yrkande 17, 1987/88:Ub2lyrkande 5 och l987/88:Ub246 yrkande 20, 23 22. beträffande särskildaurvalsmetoder UbU 1987/88:32 att avslår motionerna1987/88:Ub20, l987/88:Ub2l yrkaride 1 och 1987/88: Ub600, 23. beträffande utredning omövergång tiU mer lokal antagning att avslår motion 1987/88:Ubl8yrkande 4, 24. beträffande övrigafrågor som beretts tillfälle att la del av att utan erinranlägger till handlingarna vad som anförts i propositionen. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), (), (), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (m), (), (),(vpk), Kersfin (), () och MarianneAndersson (c). Åtgärder för att minska den sociala snedrekryteringen(mom. 1) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetvill" och pä s. II slutar med "denna motion avstyrks" bortha följande lydelse: Utskottetanser inte att regeringens förslag fill förändringar av tillträdesreglernakommer att ha avsedd effekt. Erfarenheterna frän det system som infördes 1977har visat att den sociala snedrekryteringen inte påverkas av vare sigmeritvärdering av arbetslivserfarenhet, indelning av de sökande i grupper ellerkvotering mellan grupperna. Utskottetanser det varken möjligt eller önskvärt att med hjälp av tillträdesreglerna ipositiv riktning förändra den sociala snedrekryteringen till högskolan.Positiva förändringar kan emellertid åstadkommas genom insatser av föräldraroch genom den påverkan som kan utövas i de underliggande skolsystemen. Omskolundervisningen utformas så att man försöker ta till vara varje enskildelevs förutsättningar på bästa sätt, om man försöker att utveckla varje elevsbegåvningsprofil maximalt, kommer också rekryteringen till högskolan attförändras. Då kommer alla studerande, som har förutsättningar härför, att kunnarekryteras till för dem och samhället lämplig utbildning. Stor betydelse förrekryteringen till högskolan har emellertid utform- 24 ningen avstudiemedelssystem, arbetsmarknadsutsikterna samt löne- och UbU 1987/88:32skattepolitiken. För att förändra den sociala snedrekryteringen till högskolantorde det vikfigaste instrumentet vara att göra det lönsamt att satsa på högreutbildning. anfört om åtgärder för att minska den sociala snedrekryteringen tillhögskolan bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker således motion 1987/88:Ubl7 yrkande 2. Utskottetanser emellertid inte att det finns någon anledning att tillsätta någonutredning om den sociala snedrekryteringen, varför motion l987/88:Ub613avstyrks. dels att moment I i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande den sociala snedrekryteringen att riksdagenmed bifall till mofion 1987/88:Ubl7 yrkande 2 och med avslag på motion1987/88:Ub613 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Syftet med behörighets- och urvalsregler (mom. 2) BirgittaRydle (m), (), (), (m) ochKerstin () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetmenar" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att det finns ett starkt samband mellan kvaliteten i den högreutbildningen och vilka som bereds tillträde till utbildningen. Reglerna förbehörighet och urval måste därför utformas så att de studerande antas som harde bästa förutsättningarna att med gott resultat klara sina studier. anfört om syftet med behörighets- och urvalsregler bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottet fillstyrker därmed motionl987/88:Ubl7 yrkande I. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande syftet med behörighets- och urvalsregler attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Ubl7 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Skärpning av den allmänna behörigheten m. m. (mom. 3) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "viss utbildning" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att tillträdesutredningens förslag till skärpning av de allmänna behörighetskraven bör genomföras, dvs. att betyg 3 skall krävas för genomgången studiekurs i svenska och engelska frän tvåårig linje i gymnasieskolan. För de elever som inte uppnår betyg 3 måste behörighets- givande kompletteringsutbildning ordnas. Däremot bör inte nu den allmän na behörigheten skärpas till treårig gymnasieutbildning, varför motion 25 1987/88:Ub2l yrkande 3 böravslås av . Vad som i motion UbU 1987/88:32 1987/88:UbI7 anförs om detrelativa betygssystemets inverkan på tillträdesreglerna bör som sinmening ge regeringen till känna liksom att utbildningar som ställer lägre kravän vad som anges i den allmänna behörigheten inte bör klassificeras somhögskoleutbildningar. bör således tillstyrka motionerna 1987/88:Ubl7yrkandena 3, 4, 5 och 7 samt 1987/88:Ubl8 yrkande 1. bör också avslåpropositionen i motsvarande delar. delsatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3.beträffande skärpning av den allmänna behörigheten m. m. att medbifall till motionerna 1987/88:Ubl7 yrkandena 3, 4, 5 och 7 samt 1987/88:Ubl8yrkande 1 och med avslag på proposifion 1987/88:109 samt mofion l987/88:Ub2lyrkande 3 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Skärpning av den allmänna behörigheten m. m. (mom. 3) YlvaAnnerstedt och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "viss utbildning" bort ha följandelydelse: Utskottethyser visserligen sympati för tillträdesutredningens försök att konkretisera deförkunskapskrav som sökande till högskolan bör ha i engelska och svenska.Emellertid kan enligt utskottets mening kravet på ett visst betyg ställas förstnär det nuvarande relativa betygssystemet har avskaffats och ett målrelateratbetygssystem införts. 1987/88:Ubl7 yrkandena 3, 4. .5 och 7 samt1987/88:Ubl8 yrkande 1 bör därför avslås av . Päsikt finns det anledning att ta upp frågan om det över huvud taget finns skälatt behålla den allmänna behörigheten. Enligt utskottets mening vore det meradekvat att ställa särskilda krav för de olika linjerna, dvs. bygga ut systemetmed särskild behörighet. Sålänge den allmänna behörigheten behålls bör dendock utformas så att den fyller någon funktion. Utskottet tillstyrker detförslag som framförs i mofion 1987/88:Ub2l yrkande 3 att den allmännabehörigheten skall skärpas till genomgången treårig gymnasielinje. Undantagskall kunna medges för kortare utbildningar. Vad utskottet anfört om skärpningav den allmänna behörigheten bör som sin mening ge regeringen tillkänna. delsatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3.beträffande skärpning av den allmäima behörigheten m.m. att medbifall till motion 1987/88:Ub2l yrkande 3 samt med avslag pä proposition 1987/88:109 och motionerna 1987/88:Ubl7 yrkandena 3, 4, 5och 7 samt 1987/88:Ubl8 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 5.Skärpning av den allmänna>behörigheten m. m. (mom. 3) . UbU 1987/88:32 och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 böljar med "Utskottetanser" och slutar med "viss utbildning" bort ha följandelydelse: Utskottetanser i likhet med flera av mofionärerna att tillträdesutredningens förslagtill skärpning av de allmänna behörighetskraven bör genomföras, dvs. att betyg3 skall krävas för genomgången studiekurs i svenska och engelska från tvååriglinje i gymnasieskolan. För de elever som inte uppnår betyg 3 måstebehörighetsgivande kompletteringsutbildning ordnas. Däremot bör inte nu denallmänna behörigheten skärpas till treårig gymnasieutbildning, varför motionI987/88:Ub21 yrkande 3 bör avslås av . Vad som i motionen 1987/88:Ubl7anförs om det relativa betygssystemets inverkan på tillträdesreglerna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. bör således tillstyrkamotionerna 1987/88:Ubl7 yrkandena 3, 4 och 7 samt l987/88:Ubl8 yrkande 1.Däremot bör inte något uttalande göras om att utbildningar som ställer iägrekrav än vad som anges i den allmänna behörigheten inte bör klassifi-'ceras somhögskoleutbildningar. bör således avslå motion 1987/88:Ubl7 yrkande5. delsatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3.beträffande skärpning av den allmänna behörigheten m.m. att medbifall till motionerna 1987/88:Ubl7 yrkandena 3, 4 och 7 samt 1987/88:Ubl8yrkande 1 och med avslag på proposition 1987/88:109 samt motionerna1987/88:Ubl7 yrkande 5 och 1987/88:Ub2l yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Tillämpning av den s. k. självprövningsrätten (mom. 4)