bet · GB01BoU14 · 1987-12-31 00:00:00 — Avslutningsbeslut skall innehålla besvärshänvisning.Meddelas beslutet i annan ordning än vid sammanträde, skall sakägare och annansom får besvära sig underrättas om beslutet utan dröjsmål (4 kap. 17 §). har 1984 utfärdat allmänna råd avinnebörd aft när en förrättning avslutas vid sammanträde bör frånvarandesakägare som berörs påtagligt av beslut som fattats vid sammanträdetunderrättas särskilt om innebörden av beslutet som en ren serviceåtgärd. Dettakan ske muntligen eller genom ett enkelt brev. har i sitt slutbetänkande(SOU 1986:29) Fastighetsbildning 4. Förrättningsförfarande och boinflytandem.m. tagit upp frågan om underrättelse till sakägare om förrättningsresultatet.Utredningen noterade (s. 137) att lantmäteriverket förklarat sig berett att seöver gällande rutiner och ta eventuella lagstiftningsinitiativ. Utredningenavstod därför från att lägga fram något förslag. Frågan om ett utvidgat kallelse- ellerunderrättelseförfarande i syfte att fortlöpande orientera sakägare som av olikaskäl inte varit närvarande vid det första sammanträdet innefattar givetvisangelägna rättssäkerhetsaspekter. får inte undanskymmas denväsentliga fördyring av förrättningsverksamheten - en fråga som utskottetuppmärksammat tidigare i betänkandet - som ett sådant utvidgat förfarandeskulle föra med sig i ett ganska stort antal förrättningar med många sakägare.Om krav ställs på delgivning tillkommer förutom rena kostnader ocksåtidsutdräkt och förluster av den anledningen. Mot denna bakgrund finnerutskottet det klokt att avvakta den översyn som pågår inom lantmäteriverket ochsom - enligt vad utskottet inhämtat - närmast är inriktad på nyamyndighetsföreskrifter eller allmänna råd till fastighetsbildningsmyndigheterna.Utskottet är alltså inte nu berett att ta något initiativ rörandekallelseförfarandet vidfastighetshildningsförrätt-ningar utan avstyrker motionBo422 (fp). I motionerna Bo416 (c) och Bo425 (m) begärs-i den senaremotionen med hänvisning till motivering i motion Jo259 - från inbördes liknandeutgångspunkter att en ändring skall komma till stånd ifastighetsbildningsärenden så att bostadsfastigheter kan bildas med en sådanstorlek att viss djurhållning, grönsaksodling och liknande arealutnyttjandeblir möjligt. Utskottet har tidigare behandlat liknandemotionsyrkanden. I betänkandet BoU 1986/87:14 s. 13 föreslog utskottet, motbakgrund bl.a. av omdaningen av jordförvärvslagstiftningen, att riksdagenskulle som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om enöversyn av fastighetsbildningslagen i nu berört hänseende. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Regeringen har sedermera uppdragit åt lantmäteriverketatt göra den aktuella översynen. Utskottet har inhämtat att lantmäteriverketunder kommer att överlämna sitt förslag till regeringen. Utskottetanser att regeringens överväganden med anledning av förslaget och deremissynpunkter som det kan ge upphov till bör avvaktas. Mot den bakgrundenavstyrker utskottet motionerna Bo416 (c) och Bo425 (m)om störrehostadsfastigheter på landsbygden. 4Fastighetsbeteckning BoU 1987/88:14 I motion Bo430 (m) begärs ett riksdagenstillkännagivandeatt vid fastighetsdatareformens genomförande i skallsockennamn ingå i fastighetsbeteckningen. Motionären, som accepterar att kommunalltjämt skall vara registerområde, menar att det ur kultursynpunkt ärnödvändigt att bevara sockennamnet som en del av själva fastighetsbeteckningen.Härigenom får allmänheten också information om var fastigheten är belägen. Grunderna för den pågående omläggningen till ADB-registerav de manuellt förda jord- och stadsregistren för landets fastighetsbeståndbeslutades av 1968 (prop. 4 s. 10, SU 2,3LU 5). Enligtbeslutet skall fastighetsbeteckningarna vara enhetliga i hela landet ochkommunerna utgöra registerområden. beslutade närmare omprinciperna för angivande av fastighetsbeteckning (prop. 1974:48, CU 30). Ettenigt civilutskott återupprepade i det sammanhanget (s. 7) vad utskottet redantidigare anfört om att bevarande av sockentraditionen inte i allt kan och börbygga på registerbeteckningar och att den eljest levande namntraditionen harväsentlig betydelse. Ett sätt att uppnå en lokaliserande betydelse ansågutskottet vara att föreskriva att socken skall anges på registerkarta och påden ekonomiska kartan. Den sockenindelning som gäller när resp. jordregisterförs över till data skall därvid fortsättningsvis redovisas oberoende avdärefter inträffade ändringar i församlingsindelning ellerfasfighetsbildning-ar över sockengräns. I fastighetsregistret borde, enligtutskottet,.församlingsnamn och sockennamn antecknas och anges på utgåendefastighetskort m.m. En särskild fråga var hur fastighetsbeteckning skall angesi fall där det i kommunen finns fler fastigheter med samma namn(kollisionsfallen). Utskottet förordade att sockennamnet eller namn påstadsregisterområde i dessa fall skulle ingå i fastighetsbeteckningen som enförled till traktnamnet, dvs. det gamla gårds- eller bynamnet ellerkvartersnamnet. har vid ett flertal senare tillfällen tagitställning möten ändring av grundprinciperna för fastighetsbeteckningsreformen.Framställningar om att återgå till att använda socken som registerområde elleratt ge sockennamnet en plats i registerbeteckningen i andra fall än i kollisionsfallenhar avvisats både av kostnadsskäl och därför att något kulturhistoriskt värdeinte skulle tillföras genom sådana åtgärder. En utförlig redovisning avriksdagens ställningstaganden finns i betänkande BoU 1983/84:16. Där harintagits en faksimil av ett fastighetsbevis framställt frånfastighetsregistret. Av detta framgår det som nämndes tidigare att fastighetensbelägenhet i församling resp. socken anges i bevis om registerinnehållet. Därredovisas också att i fråga om , där gårds- och bynamn från 92socknar skulle behöva förenas i ett registerområde, en särlösning kan behövaövervägas. Sådana överväganden skulle också göras av lantmäteriverket. har därefter ånyo behandlat vissa frågor ianslutning till fastighetsbeteckningsreformen i enlighet med vad som föreslogsi betänkande BoU 1986/87:14. I enlighet med beslut har regeringen beslutatförordningar som reglerar fastighetsbeteckningarna i fastighetsregistret. I 10 §fastighetsregis- jg terkungörelsen(1974:1059) anges sålunda att en fastighets eller samfällighets BoU 1987/88:14 registerbeteckning utgörs av registerområdets namn, traktnamnet och ett registernummer. I 14 § samma kungörelse medges registrering också av särskilt namn, vilket är namn som utgår eller har utgått ur fastighetens registerbeteckning eller bebyggelsenamn med hävd. I 13 § anges att registerenhet inte får ha samma beteckning som annan registerenhet. Som en konsekvens av denna bestämmelse anges i 4 § kungörelsen (1968:379) om uppläggande av nytt fastighetsregister, m.m. för kollisionsfallen att by- eller gårdsnamn resp. kvartersnamn i förening med sockennamn resp. namn på stadsregisterområde ellerstadsdel e. d. skall utgöra traktnamn. frågor omregisterbeteckning i ett nytt fastighetsregister är lantmäteriverket och, närregistret är upplagt, normalt vederbörande fastighetsregistermyndighet. Fastighetsdatareformen har hunnit så långt att drygt 2miljoner fastigheter i elva län förts över till fastighetsregistret.Överföringstakten uppgår till ca 330 000 fastigheter . En förutsättningför ett fortsatt störningsfritt genomförande av reformen är att anspråken påregistrets uppbyggnad och innehåll inte ändras. har också hittillsmotsatt sig alla förslag till sådana ändringar i systemet. Den endamodifikation som förutsetts kan komma att gälla och kommun.Förhållandena där - med över 90 socknar i samma registerområde - lederemellertid till det unika att samma fastighetsnamn förekommer i fler än ensocken i uppskattningsvis hälften av fallen. Vilken lösning som skall sökasför är ännu inte klart. 1 föreligger inga liknande förhållandensom på . Antalet socknar per kommun uppgår till i medeltal tre ochandelen kollisionsfall kan inte bedömas som särskilt hög. Det förutskickadeundantaget för kan därför inte åberopas som ett skäl för att göranågon särlösning för . 1 förlängningen av motionärens yrkande ligger därförtanken på' en omläggning av reformen såväl för den del av landet därdataöverföringen återstår som för den del där överföringen redan skett.Utskottet erinrar om att en av reformens grunder är att ett enhetligt systemskall tillskåpas. Som utskottet tidigare konstaterade är det en förutsättningatt systemet inte ändras under det pågående arbetet. Det skulle utan tvivelmedföra stora förseningar och extra kostnader om den föreslagna ordningen medsockennamnet som en delav fastighetsbeteckningen gjordes till norm för överföringsarbetet. Även andra skäl talar mot motionärens förslag.Fastighetsdatareformen har den största betydelse för bl.a. kreditväsendet och fastighetsomsättning en. Vad som efterfrågas från dessa samhällssektorer är god sökbårhet och möjlighet att selektera information. Dessa anspråk äventyras av att fastig hetsbeteckningarna görs mer komplicerade. Den kulturhistoriska angelä genheten av att en gårds eller en bys av ålder bestående tillhörighet till enviss socken framgår även efter en omläggning till ADB tillgodoses genom den information som registerprodukterna ger. Därtill kommer att registerkartor och normalt även den ekonomiska kartan (i handeln benämnd "gula kartan") upplyser om belägenheten i viss socken. Att - som följer av motionärensförslag - dubbelmarkera sockentillhörigheten genom att ta in BoU 1987/88:14sockennamnet även i själva registerbeteckningen ger alltså ingen tillkommandeupplysning. Från språklig synpunkt finns inget behov av fastighetsbeteckningarmed den uppbyggnad som följer av motionärens förslag. Det finns ingen hävd föratt tala om en fastighets namn i ordningen kommunnamn, sockennamn, gårdsnamn. Med den angivna motiveringen beträffandefastighetsbeteckningsreformen för avstyrker utskottet motionBo430 (m). Om det - sedan dataöverföringen avslutats för hela landet - finnsbehov av att justera innehållet i fastighetsregistret, t.ex. för attytterligare markera sockentillhörigheten, får denna fråga bedömas mot bakgrundav de erfarenheter sorn vunnits under överföringsarbetet. 1. beträffandegrunderna för PBL attriksdagen avslår mofionerna 1987/88:Bo211 yrkande 21, 1987/ 88:Bo424 yrkande 13och 1987/88:Bo546, 2. beträffande permanentbostäder iskärgårdsområdena att avslår motion 1987/88:Bo246 yrkande 2, 3. beträffande de handikappade ochsamhällsplaneringen att avslår motion 1987/88:Bo513 yrkande 1, 4. beträffande satsning påkolonilotter att avslår motion 1987/88:Bo524, 5. beträffande dispens m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:Bo532, 6. beträffande handikapporganisationeroch utställningsförfarandet att avslår motion 1987/88:Bo537, 7. beträffande klagorätt i miljöfrågor attriksdagen avslår niotion 1987/88: Bo531, 8. beträffande storleken på lovfriakomplementbyggnader att avslår motion 1987/88:Bo526, 9. beträffande komplementbyggnaderutanför samlad bebyggelse att avslår motion 1987/88:Bo536, 10. beträffande lovpliktens omfattning förva-anordningar för små hus utanför samlad bebyggelse attriksdagen avslår motion 1987/88:Bo535, 11. beträffande lovpliktens omfattning förva-anordningar utanför byggnad attriksdagen avslår mofion 1987/88:Bo530, 12. beträffandepreskriptionsreglerna i PBL attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Bo408 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 13. beträffande dispens från va-lagensregler om avgiftsskyldighet att avslår motion 1987/88:Bo527, 14. beträffande utredning omfastighetsbildningskostnader attriksdagen med bifall till motion 1987/88:411 som sin mening ger 20 regeringentill känna vad utskottet anfört. 15. beträffande sakägares möjlighet att fåersättning för förrättnings- BoU 1987/88:14 kostnader attriksdagen avslår motion 1987/88:Bo419, 16. beträffande kallelseförfarandet vidfastighetsbildningsförrätt ningar attriksdagen avslår motion 1987/88:Bo422, 17. beträffande.större bostadsfastigheter på landsbygden attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Bo416 och 1987/88:Bo425. 18. beträffande fastighetsbeteckningsreformen förKopparbergs län aft avslår motion 1987/88:Bo430. Närvarande: (), (), RolfDahlberg (m), (), (). * (s),(), (), (vpk), (), (), ** (s), (), () och (). 10.**fr.o.m. hemställan mom 11. 1 Grunderna för PBL (mom. 1) och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "De synpunkter" och på s. 5 slutar med "för PBL" bortha följande lydelse: I reservafioner till utskottets betänkanden BoU 1986/87:1,4 och 8 har moderata samlingspartiet utvecklat sin syn på hur en reform avbyggnadslagstiftningen principiellt bör inriktas. Utskottet ansluter sig tilldessa grundtankar. När PBL numera trätt i kraft leder detta fill denmodifikationen att de principiella ändringarna bör företas inom ramen för PBL,Utskottet anger här de huvudsakliga synpunkter som bör vägleda det arbete meden reform av PBL som regeringen bör inleda. - Äganderätten måste respekteras.Den som äger fast egendom bör få utnyttja den så långt det är möjligt av hänsyn till grannar och andra med berättigade intressen. Nödvändiga inskränkningar i äganderätten bör kompenseras med ersättning. Detta leder vidare till att 21 - systemet medgenomförandefider bör avskaffas. Byggrätt bör gälla.utan BoU 1987/88:14tidsbegränsning, - deobligatoriska översiktsplanerna bör avskaffas och ersättas med ett system därkommunen själv får bestämma, vilka översiktliga studier den vill genomföra, - områdesbestämmelsernabör avskaffas. Dessa innebär bara skyldigheter för den enskilde, men ingarättigheter. Behöver markanvändningen regleras, får det ske med detaljplaner, - detaljplanerbör inte kunna användas för att reglera bort näringsfrihet och konkurrens idetaljhandeln. Inte heller bör detaljplaner användas för att bestämma vilkaupplåtelseformer och lägenhetsstorlekar som skall få byggas, - kvalifikationsgränsernaför intrångsersättning bör avskaffas. hår anfört om grunderna för PBL bör med bifall tillmoderata samlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 21 och med anledning avfolkpartiets partimotion Bo424 yrkande 13 samt motion Bo546 (fp) som sin meningge regeringen till känna. dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande grunderna för PBL attriksdagen med bifall till motion 1987/88:Bo211 yrkande 21 och med anledning avmotionerna 1987/88:Bo424 yrkande 13 samt 1987/ 88;Bo546 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2 Grunderna för PBL (mom. 1) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "De synpunkter" och på s. 5 slutar med "för PBL" bortha följande lydelse: I reservationer fill utskottets betänkanden BoU1986/87:1,4 och 8 har från sida angetts vilket innehåll den nya borde ha för att tillgodose krav på en samhällsutveckling i liberal anda,imed full respekt för den enskilde och hans fri- och rättigheter, och inriktad såväl på skapandet av nya goda miljöer som bevarandet av kulturarvet i bebyggelsen. Lagstiftningen måste bygga på förtroende för den enskilde och' hans förmåga att själv åstadkomma bra förhållanden. Tillståndsprövning behövs bara i fråga om väsentligheter. Utskottet ansluter sig till dessa utgångspunkter och formulerar här några huvudpunkter söm bör genomför ' ras vidden översyn av PBL som regeringen bör inleda. - Lagen bör byggapå grunduppfattningen att den enskilde har en generell rätt att bebygga sinmark. Denna rätt skall bara kunna inskränkas när allmänna intressen måstefillgodoses. - Genomförandetidernaför detaljplaner bör vara lägst och någon längsta tid bör inte anges. - Eftergenomförandetiden bör kommunen inte ha någon annan rätt att lösa in mark än denrätt som expropriafionslagen medger. ' - Bygglovsplikten bör ytterligareminskas. Kommunerna bör få rätt att BpU 1987/88:14 befria garage, förråd och bastu m.m. från bygglovsplikt. Inom detaljplaneområden bör mindre till- och ombyggnaderfå göras även om de strider mot planen. Utanför detaljplan bör det generelltgöras lättare att få lov för olika åtgärder. - En detaljplanskall inte få användas för att reglera handelns utveckling. - Organisationersom berörs av planeringen bör få möjlighet att påverka planarbetet ochöverklaga besluten. - Ersättningsreglernaför innehavare av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör utformas så attden enskildes rätt tas bättre till vara. - Den s.k.garantiregeln bör göras generösare. - Klimatdata börbeaktas vid bebyggelseplanering. Vad utskottet här har anfört om grunderna för PBL börriksdagen med anledning av partimotion Bo424 yrkande 13, moderatasamlingspartiets partimotion Bo211 yrkande 21 och motion Bo546 (fp) som sinmening ge regeringen till känna. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffandegrunderna för PBL attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Bo211 yrkande 21, 1987/88:Bo424yrkande 13 och 1987/88:Bo546 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3 Permanentbostäder i skärgårdsområdena (mom. 2) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "har" och på s. 6 slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse: Försörjningsproblemet med permanentbostäder iskärgårdsområdena synes till stor del ha sin grund i restriktiviteten med attproducera fritidsbostäder. Knappheten inom denna sektor leder till attefterfrågan på permanentbostäder också ökar. Därigenom stiger priserna påsådana bostäder och det blir svårt för de fastboende både att förvärva ochbehålla dem. Lösningen på problemet ligger inte i ändringar iförköpslagstiftningen eller liknande regleringsåtgärder. I stället,börkommunerna stimuleras att ställa mark till förfogande för ökadbostadsproduktion, både för fritidsändamål och permanent boende. En lämpligbörjan synes utskottet vara att med bifall till motion Bo246 (m) yrkande 2 gelänsstyrelserna det föreslagna inventeringsuppdraget. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandepermanentbosiäder i skärgårdsområdena att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:Bo246 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 4 Dehandikappade och samhällsplaneringen (mom. 3) BoU 1987/88:14 (), (vpk) och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Utskottet finner angeläget att alla möjligheter tas tillvara för att förbättra de handikappades ställning i samhällsplaneringen. Ävenom PBL tillerkänner sociala målsättningar en framträdande ställning iplaneringsprocessen och ger de handikappade och deras organisationer relativtgoda möjligheter att göra sina intressen gällande, bör det undersökas om inteännu bättre lösningar kan nås på de handikappades problem. Vad utskottet häranfört bör med anledning av partimotion Bo513 yrkande1 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande de handikappade ochsamhällsplanelingen att med anledning av motion 1987/88:Bo513 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5 Dispens m.m. (mom. 5) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "En av" och slutar med "dispens m.m." bort ha följandelydelse: efter det att PBL trätt i kraft börjareffekterna av den övertro på regleringsmekanismernas fullkomlighet som präglar lagstiftning en göra sig med full kraft märkbara. Den tidigare byggnadslagstiftningen gav utrymme för en flexibel inställning till planerna genom att undantag kunde medges i särskilda fall från de eljest bindande bestämmelserna. Härigenom kunde man på ett enkelt sätt "slipa av kanterna" på regler som annars stelbent skulle ha tvingat fram opraktiska eller oönskade lösningar. Man kunde också förverkliga projekt som inte kunnat förutses när planerna en gång kom till. Att dispensmöjligheterna kunde missbrukas innebär inte att hela systemet bör underkännas. Genom den synnerligen restriktiva inställning till mindre avvikelser som präglar PBL, har reglering arna delvis gått i baklås. Detta gäller speciellt de äldre planer som en gång utformades för att fungera i ett system där undantag kunde medges, men som i form av detaljplaner enligt PBL övergått till att bli ett slagstvångströjor för byggandet. Det lilla utrymme som finns att medge mindre avvikelser ger inte tillräckligt handlingsutrymme. Saken blir inte bättre av att förarbetena i detta hänseende är oklara. Resultatet har blivit antingen totalstopp i kommunerna eller förvirring eller att kommunerna och sakägarna tvingas bekosta dyrbara planändringar för att ordna rena bagateller. Kostnadsfrå gorna är inte de minst viktiga i sammanhanget. PBL:s plariförfarande kännetecknas av en i och för sig vällovlig strävan att vidga medborgarinfly- tandet i planeringsfrågor. Denna strävan reglementeras emellertid i en rad onödiga och krångliga bestämmelser om hur samråd, utställning och kungörande skall gå till. Varje sådan detaljbestämmelse är inte motiverad i 24 varje typav planärende, men den omständigheten att den alltid måste följas BoU1987/88:14 orsakargivetvis höga kostnader. Detta gäller särskilt kostnaderna för kungörelsei planförfarandets olika stadier. De kritiska synpunkter som utskottethär har anlagt bör vägleda den översyn av PBL som utskottet fidigarehar uttalat sig för och som också föranleds av vad som anförs om i motion Bo532 (m). dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffande dispens m.m. attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Bo532som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 6 Handikapporganisationer och utställningsförfarandet (mom, 6) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "1 5 kap." och slutar med "det anförda" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna atthandikapporganisationerna bör likställas med hyresgästorganisationerna iplanförfarandet. De bör alltså både tillställas underrättelse om utställningoch medges besvärsrätt. Vad utskottet här har anfört bör medanledning av motion Bo537 (vpk) som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffande handikapporganisationerna ochutsiällningsförfaraii- det attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Bo537 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 7 Storleken på lovfria komplementbyggnader (mom. 8) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Även om" och slutar med "lovfria komplementbyggnader"bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärens synpunkter och förordaralltså att komplementbyggnader bör få uppföras utan lov så länge byggnadsareaninte överskrider 15 m". Härigenom ökas deras användningsområde och möjligheternaatt ge sådana byggnader en tilltalande utformning. Vad utskottet här har anförtbör med anledning av motion Bo526 (m) som sin mening ge regeringentill känna. dels att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande storleken på lovfriakomplementbyggnader attriksdagen med anledning av motion 1987/88: Bo526 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8 Komplementbyggnaderutanför samlad bebyggelse (mom. BoU 1987/88:14 9) - . Under förutsättning av bifall till reservation 7 (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "De olägenheter" och på s. 10 slutar med "samladbebyggelse" bort ha följande lydelse: Av motsvarande skäl som föranledde utskottet att ovantillstyrka att storleken på lovfria komplementbyggnader till småhus generelltkunde ökas från 10 m till 15 m", finner utskottet att det utanför samladbebyggelse inte bör råda någon lovplikt alls för sådana komplementbyggnader.Utskottet tillstyrker alltså förslaget om ökad frihet för komplementbyggnaderutanför samlad bebyggelse i motion Bo536 (s). dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: