bet · GB01JoU21 · 1987-12-31 00:00:00 — om reglering av priserna på fisk m.m. (prop. 1987/ 88:117) Ibetänkandet behandlar utskottet regeringens proposition om reglering avpriserna på fisk m.m. under /89 och de motioner som väcktsmed anledning av propositionen. Regeringensförslag i propositionen överensstämmer i huvudsak med det förslag tillprisreglering som framlagts av jordbruksnämnden och som biträtts av fisketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Utskottet föreslår allriksdagen beslutar i enhghet med regeringens förslag. Motioner om regionaltprisstöd på torsk och återföring till prisregleringskassan av 30 milj. kr.avsatta för konsumentfrämjande åtgärder avstyrks. Till belänkandet harfogats två reservationer (c, vpk). Iproposition 1987/88:117 har regeringen () föreslagitriksdagen att medge att för tiden 30 juni 1989 reglering avpriserna på fisk m.m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen avmedel får ske enligt de grunder som förordats i propositionen. 1987/88:Jo55av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar att 30 milj.kr., som avsatts för konsumentfrämjande åtgärder, må återföras tillprisregleringskassan. 1987/88:Jo56av och (vpk) vari yrkas att beslutar attprisstödet för strömming till fiskare bosatta på även skallgälla torsk. Grundernaför prisreglering på fisk beslutades av (prop. 1977/78:112,JoU 23, rskr. Syftet med regleringen är att den skall styra fisket motlönsamhet som den skall medverka till att utjämna variationer ifiskarenas inkomster. Isamband med att det nya prisregleringssystemet började tillämpas budgetåret1981/82 framhöll utskottet i anslutning till regeringens förslag bl.a.följande. 1Riksdagen 1987/88. Riksdagsbeslutet innebär också att fiskets organisationerges möjlighet att JoU 1987/88:21 överlägga med statens jordbruksnämnd ochkonsumentdelegationen om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip gerfisket kompensation för ökade kostnader och fiskarena en rimlig ersättning förderas arbete. Härigenom får fisket också en i princip motsvarande ställning somjordbruket har haft (prop. 1980/81:198, JoU:37 s. 2). En närmare redogörelse för prisregleringens utformningfinns i proposition 1984/85:143 (s. 19-21). Departementschefen framhöll i detsammanhanget alt det finns flera inslag i prisregleringen som inte ärtillfredsställande. En översyn av systemet för priserna på fisk borde därföraktualiseras. Fiskets organisationer och övriga förstahandsmottagaresamordnar bl.a. mottagningen och distributionen av fisk. Samordningen är sedanden en förutsättning för att prisstöd skall lämnas. En samordningskapar förutsättningar för ökad avsättning till konkurrenskraftiga priser bådeinom landet och på exportmarknaden. Arbetet med att utveckla samordningen skallföljas noga. Det ankommer i första hand på jordbruksnämnden att göra detta. Inkomstnivån inom heltidsfisket för varierarenligt jordbruksnämnden kraftigt beroende på var fisket bedrivs. Nivån mätssom sammanräknad inkomst och innefattar samtliga förvärvskällor: Inkomsten ärhögsl på , något lägre för sydkustfiskare, medan ostkustens fiskarehar markant lägre inkomster. Regeringen uppdrog åt statensjordbruksnämnd alt, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk.I uppdraget erinrades om att jordbruksnämnden vid utformningen av förslaget börbeakta att prisregleringen på fisk skall utvärderas och ses över /90. Förslagens utformning skulle i huvudsak innebära en förlängningav innevarande års reglering med de justeringar som följer av en utvärdering avde nya inslagen i regleringen. I uppdraget erinrades om att förslag skulle lämnas tilldisposition av medel ur prisregleringskassan för fisk att täcka kostnaderna förpremier för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Dessakostnader skulle räknas av från normpriserna och/eller andra stödformer.Dessutom skulle avräkning göras för kostnaderna för trygghetsförsäkringen underbudgetåren 1986/87 och 1987/88. skulle vidare avge förslag tilldisposition av medel ur prisregleringskassan för att läcka kostnaderna förutsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle en särskild medelsramberäknas för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Dessatvå rambelopp skulle bestämmas efter samråd med . De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen underinnevarande regleringsår beräknades ursprungligen av jordbruksnämnden till ca120 milj. kr. och till ca 115 milj. kr. Detta skulle innebära attbehållningen i prisregleringskassan och hos Svensk fisk skulle komma att uppgåtill sammanlagt ca 145 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca90,5 milj. kr. i intäkter inkl. ränteintäkter. Sammanlagt innebär detta att ca235 milj. kr. skulle finnas tillgängliga under /89. Jordbruksnämndensförslag till prisreglering 1988/89 ° 1987/88:21 har i skrivelse den 18 februari 1988avgett sina förslag med anledning av uppdraget. Förslaget har biträtts avfiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. I sin skrivelse görnämnden följande bedömning av fångster, avsättning m.m. för regleringsåret1988/89. Den totala svenska fångsten av fisk fortsätter att minskaoch uppgick till ca . Europamarknaden domineras av det storautbudet av nordsjösill, vilket har lett till att priserna på sill har fallit.Efterfrågan på konsumtionssill kommer troligen inle aft öka nämnvärt, varförpriserna förväntas förbli hårt pressade. Torskfångsten uppgick tillca , en minskning med 2 0(K) ton jämfört med året innan.Torskmarknaden har kännetecknats av brist på råvara, ochavsättningssituationen bedöms som gynnsam även under de närmaste åren.Jordbruksnämnden utesluter inte att andra fiskarter kan komma all överta en delav torskmarknaden vilket på litet kan få en prisdämpande effekt.Enligt nämnden är torskbeståndet i kraftigt nedfiskat. Fångstutrymmetde närmaste åren bedöms emellertid medge ett oförändrat uttag för del.Marknadsbilden för övrig torskfisk och flatfisk väntas inte förändras nämnvärt. Vid förra årets överläggningar enades jordbruksnämnden ochdelegationerna om att man vid fastställande av normpriserna för budgetåret1988/89 skulle beakta kostnadsutvecklingen inom fisket december1985-december 1987 samt inkomstulvecklingen för jämförbara grupper enligtlöneavtal för såvälår 1986 som . Även frågan om produktivitetsavdragskulle behandlas. Förutom kostnaderna /89 skulle vidare avräknas detidigare ej beaktade kostnadsökningarna för den kollektivatrygghetsförsäkringen inom yrkesfisket för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Ensammanvägning av dessa faktorer ger föreslagna oförändrade normpriser.Avräkning för försäkringens kostnadsökning 1988/89 eller justering för denkostnadsökning som skulle ha avräknats /87 har emellertidinte gjorts. För torsk motiverar kostnads- och inkomstutvecklingenoförändrade prisgränser. föreslår dock att den övreprisgränsen höjs med /kg, vilket motiveras av att den minskade tillgångenpå torsk har lett till sämre fångster i förhållande till insaltafångstansträngningar. För /89 föreslås att normkvaiuiteten försill/strömming sänks från till 57 000 lon. Beroende på hur deföreslagna stöden till export till statshandelsländer och foderfisk utnyttjasföreslås normkvantiteten kunna ökas till högst . De rörliga pristilläggen föreslås utgå med oförändradebelopp. Detta innebär för sill/strömming av skillnaden mellan normpris ochjämförelsepris, för övriga normprissatla fiskslag och för torsk avskillnaden mellan normpris resp. nedre prisgräns och jämförelsepris. Överskottspriset föreslås för nästa budgetår få uppgå tillhögst av lägstapriset för samtliga lägstaprissatta fiskslag, dvs. ävenmakrill och räkor. De särskilda reglerna för överskoltspriser på sill föreslåsupphöra. Överskoltskostnadernahar ökat kraftigt på grund av dels större över- skottskvantitelerän väntat, dels lägre försäljningspriser. har jord- JoU 1987/88:21 bruksnämndendärför och i enlighet med sitt bemyndigande medgett Svensk fisk attta i anspråk högst 14 milj. kr. budgetåret1988/89 föreslår nämnden att högst 12 milj. kr. ändamål.Vidare föreslås att jordbruksnämnden bemyndigas medge att Svenskfisk lar i anspråk ytterligare medel till överskottshantering om nämndabelopp inte förslår. Det särskilda stöd i form av regionall pristillägg försill/strömming till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten saml för torsk tillfiskare bosatta på som utgår under innevarande regleringsårföreslås slopat för torsk och oförändrat i övrigt. Pristillägget för export av sill/strömming tillstatshandelsländer föreslås utgå med högsl /kg inom ett oförändratrambelopp. Beträffande pristdtägget för foderfisk har t.o.m. december1987 ca 4,5 milj. kr. av rambeloppet 5 milj. kr. Med anledninghärav har jordbruksnämnden hos regeringen begärt att ej utnyttjade medel förstöd till stalshandelsexport får användas för stöd till foderfisk. Med hänsyntill rådande avsättningssvårigheter för sill/strömming till human konsumtionföreslås pristillägg för foderfisk få lämnas med högst /kg. Därutöverföreslås ett regionalt stöd i form av ett pristillägg med högst /kg tillfiskare bosatta på . gällande fraklslöd för foderfisk pånorra ostkusten föreslås därmed upphöra. Inom samma belopp bör pristill-lägg fålämnas till foderfisk från insjöar. gällande fraklslöd för foderfisk fråninsjöar föreslås därmed upphöra. Beslut om jämkning mellan fördelningen avbeloppen för foderfiskstödet och exportstödet samt om minskning av stödbeloppeti utbyte mot en ökning av normkvantiteten föreslås ankomma på jordbruksnämnden.För ändamålet föreslås ett sammanlagt belopp av 12 milj. kr. De särskilda fasta pristillägg som lämnas för deviktigaste slagen av sölvatlensfisk föreslås oförändrade för nästa budgetår. Oförändrade pristillägg föreslås för vissa andra fiskslagför vilka stöd utgår. För övrig makrill föreslås dock pristillägget sänkt till50 öre/kg. uppdrag att efter samråd medfiskeristyrelsen lämna förslag till disposition av medel för att bestridakostnaderna för utsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsattförsöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax har resulterat i förslaget atthögst 5 milj. kr. betalas ur prisregleringskassan för utsättning av lax ochannan fisk under /89. Något förslag beträffande fördröjdutsättning av lax har inte lämnats. Nämnden redovisar emellertid altfiskeristyrelsen har förordat att 5,5 milj. kr. anvisas för utsättning av fisk,varav 0,6 milj. kr. för fördröjd utsättning av lax och 0,6 milj. kr. förutplantering av lax i . Fiskets förhandlingsdelegation har föreslagitavsättning av 0,2 milj. kr. för avveckling av försöken med fördröjd utsättningav lax och 0,4 milj. kr. för utsättning av laxsmolt. För marknadsföringsåtgärder anslogs för innevarandebudgetår 3 milj. kr. till Swefisk ekonomisk förening. Av dessa medel harhittills överförts 1,5 milj. kr. föreslår att för nästabudgetår Swefisk tilldelas högst 2 milj. kr. Som kompensation till konsumenterna för de höga torskprisernahar för JoU 1987/88:21 innevarande budgetår avsatts 15 milj. kr. föreslår ytterligare 15 milj. kr.för detta ändamål. Till föreslås ettengångsbelopp av 0,5 milj. kr. för täckning av förhandlingskostnader. beräknar prisregleringens kostnader /89 till sammanlagt 117 milj. kr. varav 62 milj. kr. hänförsig till kostnader för olika former av prisstöd. I fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämndenall från prisregleringskassan för fisk bör täckas kostnaderna förtrygghetsförsäkringen, utplantering av fisk, Swefisks marknadsåtgärder,jordbruksnämndens uppbörd och de konsumentfrämjande åtgärderna. Vidareföreslås Svensk fisk tillföras 48 milj. kr. för att täcka kostnaderna förrörliga, fasta och regionala pristillägg, pristillägg för slatshandelsexportoch foderfisk, överskotlshanle-ring och administration. Utöver dessa medel börSvensk fisk få disponera hos föreningen tillgängliga ränteintäkter och vidbehov även behållna medel. Med ovan nämnda förslag behövs för regleringsårel 1988/89ca 80 milj. kr. ur jordbruksnämndens prisregleringskassa. xvwgvi iiigc:ii3 lui Slag Jordbruksministern biträder i huvudsak jordbruksnämndensförslag till prisreglering på fisk under /89 och konstaterar attförslaget huvudsakligen utgår från den i uppdraget angivna principen omförlängning i avvaktan på en tidigare förordad översyn av regleringen. Hanföreslår således att prisregleringen utformas enligt jordbruksnämndens förslagoch att de av nämnden föreslagna normpriserna, prisgränserna och den föreslagnanormkvantiteten fastställs. Jordbruksministern har inte anföri någon erinran motjordbruksnämndens förslag att - med hänsyn till den gynnsamma prisutvecklingen- det regionala stödet för torsk slopas. Jordbruksministern betonar nödvändigheten av att söka nyaavsättningsmöjligheter för den svenskfångade sillen. Större ansträngningarmåste göras för att få till stånd en ökad, lönsam export. Det resultat som harnåtts under innevarande budgetår anser han inte tillfredsställande.Hela näringen måste medverka till en bättre utveckling, och berörda myndigheterkan inom givna resursramar delta i detta arbete. Del framhålls vidare somangeläget att alla möjligheter utnyttjas för avsättning inom landet.Ansträngningar måste också göras för utveckling av produkter baserade på sill.Jordbruksministern framhåller att särskilt statligt stöd kan utnyttjas fördelta ändamål. I sammanhanget erinras om att regeringen har beslutat attåterbetalning av prisregleringsavgift till beredningsindustrin skall kunna skeför de fiskprodukter som exporteras, vilket skapar konkurrensneutralitet påexportmarknaden. förslag till exportstöd och pristilläggför foderfisk godtas av jordbruksministern som emellertid anser att denmöjlighet till jämkning mellan stödformerna som nämnden önskar besluta om föregen del bör ankomma på regeringen. Av medlen i prisregleringskassan bör de 15 milj. kr. somhar reserverats för JotJ 1987/88:21 konsumentfrämjande åtgärder underinnevarande budgetår tillsammans med ytterligare 15 milj. kr. för budgetåret1988/89 användas för de åtgärder som jordbruksnämnden föreslår. Beslut i dennafråga bör i likhet med vad som gäller fattas av regeringen. Preliminärt ca 9 milj. kr. bör avsättas för all läckakostnaderna för trygghelsförsäkringen för fisket. För utsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försökmed fördröjd utsättning av lax bör anslås högst 5,5 milj. kr. Regeringenföreslår att medel ur prisregleringskassah för fisk även under nästabudgetår får användas för andra ändamål om regeringen anser del påkallat vidakuta svårigheter inom fisket. I betänkandet behandlar utskottet regeringens propositionom reglering av , priserna på fisk under /89 och de motioner som väckts med anledning av propositionen. I likhet med jordbruksministern kan utskottet konstatera attjordbruksnämndens förslag till prisreglering för /89 i huvudsakutgår från den i uppdraget angivna principen om förlängning i avvaktan påöversyn av regleringen inför /90. Utskottet biträder såledesjordbruksministerns förslag om att i huvudsak skall ansluta sig tillförslaget från jordbruksnämnden. De skäl till avvikelser från nämndensskrivelse som förordas av regeringen godtas av utskottet. Utskottet tillstyrkersåledes att kostnadsökningen för trygghetsförsäkringen även i fortsättningenavräknas först sedan det verkliga beloppet är känt, liksom all denjämkningsmöjlighet mellan stödformerna som del önskar beslutaom i stället skall ankomma på regeringen samt att 5,5 milj. kr. avsätts för utsättningav lax, annan laxfisk och ål, m.m. Enligt kommittémotion Jo55 bör desammanlagt 30 milj. kr. som för innevarande och nästa budgetår avsätts förkönsumentfrämjande åtgärder återföras till prisregleringskassan för attanvändas som stöd till den svenska fiskerinäringen. Utskottet avstyrkte en motion liknande motionJo55 med motiveringen att motionen stred mot såväl jordbruksnämndens som regeringensförslag (JoU 1986/87:23 s. 7). Utskotlet finner inte anledning att frångå sitttidigare ställningstagande men vill dessutom hänvisa till kommande översyn avregleringen, vilken nämnts ovan. I sammanhanget vill utskottet emellertidframhålla att åtgärder ägnade att främja konsumtionen av fisk är till gagn ävenför fiskerinäringen såväl vad gäller avsättning som exportmöjligheter. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo55. I motion Jo56 (vpk) framhålls att ostkustens fiskare äveni framtiden får räkna med lägre inkomster än övriga fiskare och alt bildenaccentueras ju längre norrut fisket bedrivs. Prisstödet för torsk till fiskarebosatta på bör därför behållas. Utskottet vill erinra om att jordbruksnämndens förslag harbiträtts av fiskets förhandlingsdelegation. Med hänsyn härtill och till dengynnsamma prisutvecklingenför torsk anser utskottet - i likhet med regeringen - att det JoU1987/88:21 regionala prisstödet för torsk bör slopas. Motion Jo56 avstyrkssåledes. 1. beträffanderegionaU pristillägg för torsk attriksdagen bifaller regeringens förslag i motsvarande del och avslår motion1987/88:Jo56, 2. beträffandekonsumentfrämjande åtgärder attriksdagen bifaller regeringeris förslag i motsvarande del och avslår motion 1987/88:Jo55, 3. beträffande reglering av priserna på fisk m.m.lUom regionalt . pristillägg för torsk och konsumentfrämjande åtgärder allriksdagen med bifall till regeringens förslag medger att för tiden den 1 juli1988-den 30 juni 1989 reglering av priserna på fisk m.m. jämte vaddärmed hänger samman samt användningen av medel får ' ske enligtde grunder som regeringen förordat. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), BjörnEricsson (s) och (vpk). Regionalt pristillägg för torsk (mom. 1) (vpk) anser dets att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 7 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna i motion Jo56 nödgaS utskottetkonstatera att ostkustens fiskare även får räkna med markant lägreinkomster än övriga fiskare och att den bilden accentueras ju längre norrutfisket bedrivs. Utskottet vill därför erinra om prisregleringens syfte altutjämna variationer i fiskarenas inkomster. Det regionala prisstödet infördesav detta skäl och som en ersättning för det tidigare fraktslödet till fiskarebosalla på . Mot bakgrund härav anser utskottet - till skillnadfrån jordbruksnämnden och regeringen - att del regionala prisstödet för torskbör behållas. Med det anförda tillstyrker utskottet motion Jo56. dels altutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:' JoU 1987/88:21 1. beträffanderegionaU pristillägg för torsk attriksdagen med anledning av regeringens förslag i aktuell del och med bifalltill motion 1987/88:Jo56 medger att det regionala pristill-lägget för torskutgår oförändrat, Konsumentfrämjande åtgärder (mom. 2) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet avstyrkte" och slutar med "motion Jo55" bortha följande lydelse: Som framhålls i motion Jo55 härvid förhandlingarna försåväl innevarande som nästkommande budgetår 15 milj. kr. av prisregleringsmedelavsatts för konsumentfrämjande åtgärder med motiveringen att de skall utgörakompensation för höga torskpriser. Avsättningen har skett trots motstånd frånfiskets förhandlingsdelegation som har hävdat att jordbruksnämnden ochkonsumentdelegationen frångått de regler som gäller för normprissyslemet. De isammanhanget aktuella prisdämpande åtgärderna har redan vidtagits avjordbruksnämnden. De avsättningssvårigheter och låga priser som gäller för sillhar tillsammans med sviktande tillgång på torsk bidragit till den allt sämrelönsamheten för fiskerinäringen. I likhet med motionärerna anser utskottetdärför all de sammanlagt 30 milj. kr. som avsatts för konsumentfrämjandeåtgärder bör återföras till prisregleringskassan och användas för stöd till densvenska fiskerinäringen. Med det sålunda anförda tillstyrker utskottet motionJo55. de/.s att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandekonsumentfrämjande åtgärder altriksdagen med anledning av regeringens förslag i aktuell del och med bifalltill motion 1987/88:Jo55 medger att 30 milj. kr. återförs tillprisregleringskassan att användas i enlighet med vad utskottet anföri.