bet · GB01UU20 · 1987-12-31 00:00:00 — om internationellt utvecklingssamarbete m.m. (prop.1987/88:100, bil.5) UU 1987/88:20 I propositionen föreslås att del i detinternationella utvecklingssamarbetet liksom tidigare skall uppgå till enprocent av bruttonadonalinkoms-ten (BNI), vilken för /89 innebäratt 10 350 rnilj.kr. av statsbudgeten avsätts för biståndsändamål. Det svenskabiståndet har därmed nått . Drygt hälften av biståndet administreras av SIDA.Huvuddelen av SIDA-biståndet eller drygt 3 miljarder går till långsiktigtsamarbete med 17 programländer. En stor del utgår i form av katastrofbistånd,humanitärt bistånd eller bistånd genom enskilda organisationer till ett flertalländer även utanför programlandskretsen. för s.k. Särskildaprogram föreslås få ett väsentligt påslag och kommer bl.a. att användas förbistånd till kampen mot AIDS. En väsentlig andel av det bilaterala biståndet förmedlasnumera genom andra biståndsorgan, främst beredningen för tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) som bl.a. kan ställa krediter till förfogande förkommersiellt samarbete med u-lånderna. Liksom tidigare föreslår regeringen äveni år en anslagspost för stöd till särskilt skuldtyngda . stöd för FN:s biståndsverksamhet fortsätter. Merän en fjärdedel av vårt bistånd förmedlas genom FN och Världsbanksgruppen. I propositionen ges miljöbiståndet och bistånd förfrämjande av mänskliga rättigheter och demokrati särskild betoning. Till degällande fyra biståndspolitiska målen föreslår regeringen - på uppdrag avförra årets riksdag - ett femte mål, formulerat "framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön". I anslutning till biståndspropositionen har väckts övertrettio motioner med sammantaget ett par hundra yrkanden. Partimotioner harväckts av moderata samlingspartiet (U225), (U202), centerpartietU210 och kommunisterna (), vari dessa partiers biståndspolitiskaprogram presenteras och förslag om förändringar i regeringens propositionframlagts. Utskottsmajoriteten följer i sitt förslag till riksdagenregeringens proposition i vad gäller förslag till anslagsbelopp för olikabiståndsändamål. Oppositionspartiernas förslag framgår av reservationerna islutet av betänkandet. I fråga omutvecklingssamarbetets allmänna inriktning och principerna för 1 1987/88. I II 11Q87/88'7fl det råder i stor utsträckning enighet mellan samtliga partier. Detgäller oo.z,i exempelvisbetoningen av miljöfrågorna och den centrala roll som värnet om mänskligarättigheter och demokrad bör spela i utvecklingssamarbetet. Skilda åsikterföreligger emellertid i vissa avseenden i fråga om medlen att nå dessa mål. Deborgerliga partierna föreslår således att ett särskih anslag inrättas för miljöfrågor.Moderata samlingspartiet och är på motsvarande sätt eniga om attett särskilt anslag för demokratibistånd bör införas. Likaså reserverar sigmoderata samlingspartiet till förmän för en strategi för demokratiutvecklingoch tillsättandet av en demokratikommis: sion. Moderata samlingspartiet ochfolkpartiet föreslår därtill att årliga rapporter utarbetas för att belysautvecklingen i vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati imottagarländerna. Utskottsmajoriteten avstyrker dessa förslag med hänvisningtill att såväl miljö som demokrad är inslag i det sedvanliga landinriktadebiståndet. Åven på ett antal andra punkter framföroppositionspartierna invändningar mot budgetproposidonens förslag. biståndet till som (m), (fp) och (c) vill avveckla. Folkpartietföreslår att programlandssamarbete inleds med och ochvänsterpartiet kommunisterna motsvarande biståndssamarbete med Kampuchea.Invändningar av olika innebörd framförs också från (m), (fp) och (vpk) motutformningen av det särskilda stödet till skuldtyngda och frånsamtliga opposidonspar-tier mot storleken av anslagsposten för u-krediter.Vänsterpartiet kommunisterna föreslår ökat stöd till u-landsforskningen ochvill inrätta ett internadonellt institut på detta område, vilket majoritetenavstyrker. Likaledes avstyrker majoriteten förslaget om enbiståndspolidsk utredning framfört av (c) och av (vpk) och ett förslag om attutreda det multilaterala biståndet, framfört av (fp). Propositionen (s. 3441) Den internationella ekonomiska miljön förblev under 1986och 1987 ogynnsam för de flesta . Tillväxten var med några undantagsvag i både u-och i-länder. Tillväxt i världsekonomin som helhet årbetydelsefull för export och därmed också för deras tillväxt ochmöjlighet att utveckla levnadsstandard och välfärd. En tillväxttakt ii-länderna på har ansetts som nödvändig, t.ex. av , för attu-länderna skall förmå upprätthålla en måttlig egentillväxt. 1985 fölli-låndernas dllväxttakt under denna nivå och den fortsatte att falla under både1986 och 1987. De för export viktiga råvarupriserna låg kvarunder perioden på historiskt sett mycket låga nivåer. Handeln växte endastlångsamt, och tendenserna mot ökade handelshinder höll i sig. 1986 överstegu-ländernas samlade skuld . Stora skuldbördor fortsatteatt tynga mångau-landsekonomier, vilket också försämrade investeringsklimatet. Det UU1987/88:20 totala biståndet var fortfarande inte större än vid årtiondetsbörjan. Obalanser i i-ländernas ekonomier ökade riskerna för en recession medförsämrad tillväxt för u-lånderna som följd. Bland u-landskontinenterna har utvecklats mestdynamiskt. De exportorienterade länderna i har haft bland de högstatillväxttakterna i världen . Med sina starka handelsbalanserkommer dessa länders efterfrågan och investeringar att bli allt viktigare i déninternationella ekonomin. En nyckelroll för utvecklingen i denna del av spelarJapan, som i ökande omfattning direktinvesterar i regionen. Av övriga har såväl som underåttiotalet lyckats hålla en hög tillväxttakt; 8,i genomsnitt under åren1980-85. Det största bidraget till denna ökning har kommit från jordbruket.Situationen i försämrades dock 1987 genomtorka. Genom oljeprisfallet 1986 minskade inkomsterna drastiskt ide oljeexporle-rande länderna. Ökade försäljningsvolymer kunde inte kompenseraför det inkomstbortfall som det lägre värdet på såväl oljan som dollarninnebar. Utvecklingen i har under den aktuellaperioden varit blandad. Trots att flera länder i regionen (bl.a. ,, och ) haft en hög ekonomisk tillväxt , ökadeinte tillväxten per invånare i regionen som helhet nämnvärt. Produktionen per invånareligger fortfarande års nivå. Flera latinamerikanska länder drabbadeshårt av oljeprisfallet. För regionen betydelsefulla råvarupriser (till exempelsocker, koppar och vetepriser) föll till sina lägsta nivåer på fleradecennier. Råntenivån på den latinamerikanska utlandsskulden sjönk ,men detta kunde inte hindra att samlade bytesbalans ändåförsvagades. Detsamma har sannolikt varit fallet , vilketinneburit att regionens kreditvårdighet inte kunnat förbättras.Skuldfjänstkvoten steg för de latinamerikanska länderna från till44% . Ökningen såg ut att fortsätta . Det har vidare inneburitatt de internationella bankernas, nettoutlåning till regionen ytterligare niinskatoch att alltså skuldkrisen är långt ifrån en lösning. Detsamma gäller , där visserligen skuldvolymernainte är lika stora som i , men där skuldbördorna i många fall ärtyngre att bära för mindre utvecklade ekonomier. För 17 tungt skuldsatta länderi uppgår deras samlade skulder till av BNP och av den åriigaexporten. fick många länder söder om uppleva enviss förbättring i de yttre villkoren för ekonomisk utveckling, i fallet föroljepriset, en relafiv uppgång i priserna på flera afrikanska exportvaror samtgod nederbörd som hjälpte till att ge kontinenten en av dess största skördarnågonsin. försämrades dock åter bytesförhållandena förmånga av de fattigaste afrikanska länderna. Befolkningen fortsätter att växamycket snabbt. Jorden överutnyttjas och miljön hotas. Investeringsnivån äralltför låg. Investeringarnas andel av nationalinkomsten har sjunkit drastisktunder i de skuldtyngda länderna. De ligger nu på samma nivå som förmer än en generation sedan. Många har införtstrukturanpassningsprogram. De UU 1987/88:20 viktigaste ekonomiska reformernasom därvid genomförts har varit nedskrivna valutor, reformeradjordbrukspolitik och sanerade statsfinanser. Dessa reformer har bidragit tillökad produktion och sannolikt även . Tillväxten är dockalltför låg för att en bestående utveckling skall kunna åstadkommas. Det räckerinte heller med interna reformer. De externa resurser - exportinkomster,utländskt kapital och bistånd -, som krävs, har inte kunnat mobiliseras itillräckligt hög grad. som helhet har inte erfarit några avgörandeförbättringar när det gäller handels-, skuld-eller biståndsläget. Biståndet har varit i stort sett . På grund ay det extraordinära katastrofbiståndet blev 1985 årsbistånd det högsta . Den reala biståndsvolymen ökade med1,, en lägre takt ån tidigare . Som andel av BNI lågOECD-ländernas bistånd kvar på 0,. har bara fyra länder - ,, och - nått upp till det mål FN ställt upp förbiståndet: 0,av BNI (tabell 1, s. 40 i prop. Tabell 1: Biståndsutbetalningar från DAC-länderna,OPEC, och samt samma länders per capita-inkomster (milj, USDl 1985 (USD) (Il exklusive bistånd till de oversjoiskaprovinserna (Källa, DAC, 1987) 1Anslagsutveckling, planeringsramar etc. UU 1987/88:20 Propositionen (s. 58-61) Enprocentsmålet för biståndet står fast. Regeringenföreslår att biståndsramen för /89 fastställs till 10 350 milj.kr., vilket motsvarar en procent av den beräknade bruttonationalinkomsten (BNI)för . Beloppet utgör en ökning med 480 milj. kr., i jämförelsemed innevarande budgetår. Ökningen av ramen kommer främst att utnyttjas för anslagenC 1. Bidrag till internationella biståndsprogram och C 2. Inom anslaget för Utvecklingssamarbete genom SIDA bör ökningenfrämst användas för regionala insatser och humanitärt bistånd, i Latinamerikaoch södra . Anslagsbenåmningar och anslagsbelopp framgår avnedanstående sammanfattande tabell (tabell s. 60 i prop. Tabell 2 Biståndsanslagen 1985/86-1988/89 (milj. Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1987/88-1988/: C 1,Bidrag till internationella biståndsprogram 2 280,0 2 550,0 2 815,0 2 960,0, + 145,0 genom SIDA 4 226,1 4 649,9 5 146,3 5 413,8 + 267,5 C 3,Andrabiståndsprogram 1 164,3 1 303.3 1 452,1 1 524,2 + 72,1 C 4,Styrelsen förinter nationell utveckling (SIDA) 181,6 195,9 201,8 211,9 + 10,1 C5,Styrelsen för u-landsutbildning i 17,8 20,4 21,1 21,2 + 0,1 C6,Styrelsen för u-land- forskning(SAREC) 5,8 7,3 9,4 10,3 + 0,9 C 8,Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) 3,5 26,1 27,2 28,6 + 1,4 Biståndskostnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag 153,0 179,9 189,7 171,5 - 18,2 8 060,0 B940,0 9 870,9 10 350,9 + 480,0 Regeringenhar ett av givet bemyndigande att genom avtal med UU 1987/88:20mottagarländer och internationella organisationer kunna utlästa ett beloppmotsvarande det belopp som anvisas för innevarande budgetår.Verksamhetens inriktning inom några anslag och anslagsposter gör dock attregeringen ej utnyttjar detta bemyndigande fullt ut. För; det humanitärabiståndet och katastrofbiståndet medges utfästelser och åtaganden uppgåendetill ett belopp motsvarande två gånger innevarande års ram, medan utfästelserför u-krediter genom BITS kan göras till ett belopp motsvarande tvä gångertillgängligt belopp på delposten för u-krediter. För det tekniska samarbetet genom BITS föreslår regeringenatt,fleråriga utfästelser och åtaganden får göras av BITS till ett beloppmotsvarande två gånger innevarande års ram. För några poster föreslår regeringen att ett utökatbemyndigande för utfästelser och åtaganden begärs av . För detregionala samarbetet genom SADCC föreslås att regeringen ges möjlighet attgenom avtal göra fleråriga utfästelser till ett belopp motsvarande fem gångerinnevarande års ram. Under delposten Betalningsbalansstöd inom anslaget C 3.Andra biståndsprogram föreslås ett särskilt bemyndigande. 1987/88:U202 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat bistånd, 32. att beslutar om ett med 100 milj.kr. till 10450,9 milj. kr. utökat anslag för Internationellt utvecklingssamarbete / 89, 1987/88:U219 av () vari yrkas 2. att riksdagenbeslutar anta målsättningen att det offentliga biståndet till utvecklingsländernasenast under /95 uppgår till av BNI, 3. att riksdagenbeslutar höja biståndsanslagen till 1,av BNI under /89, 1987/88:U225 av ni.fl. (m) vari yrkas 28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om "Biståndsanslagen", Regeringen föreslår att biståndet till utvecklingsländernafortsatt skall uppgå till en procent av BNi! Det motsvarar för budgetåret1988/89 10 350 milj. kr., vilket är en ökning med 480 milj. kr. i förhållandetill innevarande år. Ökningen fördelas ungefär lika på de olikabiståndsanslagen, vilket medför att SIDA föreslås få disponera hälften avbiståndsramen och de multilaterala programmen mellan en fjärdedel och entredjedel. Andra biståndsprogram (BITS verksamhet, u-krediter,, SAREC:s verksamhet, IMPOD, projektbistånd och åtgärder för skuldtyngdaländer) som sammanförs under det nybetecknade anslaget C 3 tar i Övriga anslag (C 4-C 9) som huvudsakligen används för UU iyö7/öö:20biståndsmyndigheternas administration och för informadonsverksamhet i ,svarar för återstående . I propositionen föreslås vissa förändringar avanslagsteknisk natur, vilka huvudsakligen innebär att de bilateralabiståndsprogram som inte administreras av SIDA sammanförs under anslaget C 3och att det tidigare C 3-anslaget (Information) får nytt nummer (C 9).Utskottet har inga invändningar mot dessa förändringar. Frågan om bemyndiganden och utfästelser i BITS verksamhetoch inom ramen för SADCC-samarbetet kommer att behandlas senare i betänkandet. bistånd är omfattande, särskilt om det ses irelation dll andra länders. Av är det endast , ,och som nått upp till det 0,7-procentsmål som FN ställt upp förbiståndsutbetalningar till . I ett par av de föreliggande motionerna föreslås attriksdagen skall uttala att biståndet bör öka ytterligare utöversin nuvarande andel av BNI. föreslår i motion U202 att ett nyttvolymmål bör uppsättas som en långsikdg ambition och anger att detta mål börvara av BNI. I likhet med vad som var fallet när enprocentsmålet en gångantogs uppställs i fp-modonen ingen exakt tidpunkt för det nya måletsförverkligande. I motion U219 (c) föreslås likaledes ett tvåprocentsmål och attdetta skall uppnås . Som en första etapp bör biståndsanslagen /89 höjas till anser motionären.' I moderata samlingspartiets motion U225, yrkande 28,framförs invändningar mot att utvecklingssamarbetet enligt motionärernasmening i alltför hög grad styrs av ett fastställt anslagsmål, når det i ställetborde vara effektiviteten i biståndet och möjligheten att i praktiken genomförade projekt som utarbetats, som skulle vara styrande för anslagens storlek. Destora outnyttjade beloppen är ett tecken på att biståndsramen är förstor för de faktiska behoven. Motionärerna föreslår därför en ram för nästa budgetårpå , vilket är en anpassning till den biståndsvolym som under senare åri praktiken har betalats ut till , nämligen i genomsnitt . Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföraföljande. När det på sin dd gällde att skapa opinion hemma och i andra länderför de rika ländernas skyldigheter mot hade ett kvantitetsmål storbetydelse. Det hjälpte oss också att byggaupp en effektiv och på långsiktigtsamarbete inriktad biståndsorganisation. Läget är nu delvis ett annat. Sverigehar uppnått sitt eget anslagsmål och överskrider tillsammans med några andraländer det av FN uppställda utbetalningsmålet. Den uppgift som står i förgrunden är att ge biståndetett sådant innehåll att det svarar mot särskilt de fattigaste u-ländernasalltmer bekymmersamma situation. De outnyttjade reservationerna under vissaanslag och anslagsposter tyder mer på att biståndet inte tillräckligt snabbtkunnat inriktas på de mest angelägna behoven än på att anslagen skulle vara förstora. Utskottet är av samma uppfattning som framförs i bl.a.fp-motionen, nämligen att behov motiverar en ökning av de rikaländernas bistånd. verkar också i enlighet härmed i internadonellasamman- Detsvenska anslagsmålet bör stå fast och bör medverka till att UU 19ö7/öö:zU flerländer följer FN:s rekommendation att överföra av BNI till u-länderna.Utskottet utesluter inte en framtida ökning av det svenska biståndetsandel av BNI men anser inte att det nu finns anledning att uppställanya kvantitativa mål. Yrkande 1 i motion U202 och yrkandena 2 och 3 imotion U219 avstyrks därför. Till yrkande 32 i motion U202, vari föreslåsen höjning av nästa budgetårs biståndsram med 100 milj. utskottetställning sedan de olika anslagen behandlats. Utskottet anser självfallet att anslagna medel böranvändas effektivt men delar inte den uppfattning som kan utläsas ur motionU225 (m) att det skulle råda någon motsättning mellan effektivitetskrav ochbiståndets omfattning. Yrkandet avstyrks följaktligen i vad avser övervägandenaom volymmålet. Utskottet behandlar kravet på en sänkning av biståndsramen iavsnitten öm de olika anslagen. Modonärerna i motion U225 (m) har invändningar mot detsätt på vilket regeringen lämnar bistånd till mottagarländer utöver defastställda landramarna och anser att därigenom undandrasmöjligheten att utöva kontroll över biståndsanslagens utnyttjande. Detta är en fråga av konstitutionell och principiellinnebörd, som inte är begränsad till de av motionärerna nämnda exemplen utansom berör hela utvecklingssamarbetet. Det ligger i det internationellautvecklingsarbetets karaktär att inte kan ha inflytande över varje enskildhet.I fråga om det bilaterala biståndet har förbehållit sig ett avgörandeinflytande över valet av samarbetsländer och när avtal om större ochlångsiktiga projekt ingåtts. Däremot har vanligtvis inte velatföreskriva hur landramsmedlen skall användas. har ett antal nya anslag och anslagsposterinrättats. har vid deras tillkomst tagit ställning till den allmännaanvändningen av dem (miljö och markvård, kvinnoinriktat bistånd, u-krediter,betalningsbalansstöd, u-lahdsforskning m.m.) men i huvudsak överlämnat åtregeringen att inom ramen för de grundläggande biståndsprinciperna avgöra tillvilka länder detta bistånd skall riktas. På grund av karaktären hos anslagsposterna för humanitärtbistånd och för katastrofbistånd har inte heller fastställt denexakta användningen av dessa. Det kan hävdas att utvecklingen medförtatt inflytande över utnyttjandet av de enskilda anslagsposternaminskat. Detta är delvis en följd av verkligheten i u-lånderna själva, medkatastrofer och akuta nödsituationer som allt vanligare inslag, men det ärockså en följd av egna beslut som syftat till en mångfacetteradu-landspolitik med nya anslagsändamål och en åtföljande minskning av detlandprogrammerade biståndet. Utskottet anser sig inte nu ha underlag för att föreslånågra förändringar i den ordning som sålunda vuxit fram. Utskottet förutsätteremellertid att den översyn som inlett beträffande biståndettill länder utanför programlandskretsen kommer att kunna ge underlag förfortsatta överväganden om belutsordningen för det framtidautvecklingssamarbetet. Utskottet föreslär bifall till det som anförs under rubrikenBiståndsansla- UU 1987/88:20 gen i budgetpropositionen. Till anslagensstorlek återkommer utskottet vid behandlingen av respektive anslag. 1. beträffandenytt volymmål för biståndet attriksdagen avslår yrkande 1 i motion 1987/88:U202, 2. beträffandebiståndets volym 1994/95 attriksdagen avslår yrkande 2 i motion 1987/88:U219, 3. beträffandehöjning av biståndsvolymen 1988/89 att avslår yrkande 3 i motion1988/89:U219, 4. beträffandesänkning av biståndsramen 1988/89 attriksdagen avslår yrkande,28 i motion 1987/88:U225 såvitt nu är i fråga, 5. beträffandeöversyn om beslutsordning m.m. för bistånd attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 2 Allmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetet Propositionen (s. 37-58) Det övergripande svenska biståndspolitiska målet att höjade fattigaste folkens levnadsnivå står fast. Den starka inriktningen på defattigaste länderna består. De nuvarande fyra målen för svenskt biståndkvarstår ekonomiskoch social utjämning , - ekonomisk och politisksjälvständighet, demokratisk samhällsutveckling. Därtillföreslår regeringen ett nytt mål: - Framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Kvinnornas roll i biståndet och i framhålls sårskilt i proposi tionen. Som anförs i propositionen förblev den totala ekonomiskamiljön ogynnsam för de flesta genom låg tillväxt,låga råvarupriser, långsam tillväxt i handeln, stora skuldbördor och försämratinvesteringsklimat. Tillväxt i världsekonomin är betydelsefull för u-ländernasexport och därmed också för deras utveckling. viktigaste källa till externa resurser ärutrikeshandeln. Det är därför oroande att exportintäkter utvecklasså långsamt, står det vidare i propositionen. Det finns dock exempel på ländersom genom en allt större och mer diversifierad export gjort imponerandeframsteg. En mer öppen handelspolitik har blivit ett viktigt inslag iu-ländernas ekonomiska politik.Trots detta räcker i en del djupt skuldsatta länder inte handelsin- UU1987/88:20 komsterna för att de skall komma i ekonomisk balans med omvärldenoch för att en bestående tillväxt skall bli möjlig. Till det är kraven päåterbetalning av kapital och räntor på tidigare lån alltför stora.Produktionsapparaten i många hotas nu bl.a. genom att investeringarnauteblir. Flödet av privat investeringskapital fill har minskatdrastiskt. Även totalt sett har det privata resursflödet inkl.exportkrediter minskat drastiskt och återstår, om de räntor u-ländernabetalar räknas bort, endast ett mindre nettoflöde till . Enligt propositionen har de officiella flödena därigenomblivit allt viktigare. utgör dessa två tredjedelar av de totalakapitalflödena. Det finns nu en allt bredare insikt om att bistånd behövs.Det finns också en ökad insikt i hur komplicerade faktorerna bakom utveckling är. Ekono miska, sociala och politiska faktorer är ömsesidigt beroende. Människans komplicerade samspel med haturen har underskattats. Utveckling förutsät ter att framsteg görs på alla områden. Tillsammans bildar dessa faktorer en miljö som är mångfalt viktigare för utveckling än biståndet, heter det i propositionen. Men biståndet spelar en viktig roll. Den har sin främsta betydelse som överföring av resurser och kunskaper, men den deltar också i den långsikfiga process som förändrar den internationella ekonomiska sociala och politiska miljön. Miljömålet och de övriga biståndspolitiska målen På uppdrag av riksdag tillsatte regeringen enutredning för att göra en översyn av formuleringen av biståndsmålen i syfte att i dem ge uttryck åt hänsynen till miljön. I utredningens betänkande "Bistånd för båttremiljö" (SOU 1987:28) föreslås att framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön blir ett mål för biståndet. Utredningen samrådde med en särskilt tillsatt parlamentarisk referensgrupp som ställt sig bakomförslaget." Utredningen innehåller en diskussion om sambandet mellan miljömålet och de övriga biståndsmålen samt bakgrundsbeskrivningar av biståndsmålens fillkomst och av hur miljöhänsyn kommit fill uttryck i olika internationella initiativ och i den svenska biståndspolitiken. Utredningens förslag orn ett ' miljömålvann ett starkt bifall i den breda remissbehandling som ägt rum. Regeringen har funnit utredningens formulering av ettmiljömål väl motiverad och därför föreslås att miljömålet införs som ett av debiståndspolitiska målen. Någon ändring av de gällande målen föreslås inte.Dessa utgör en helhet. Den ordning i vilken de presenteras innebår inte enrangordning. Kampen mot fattigdom och för förbättrade,levnadsvillkor kräveransträng-, ningar på flera områden samddigt. I propositionen görs en översyn av sambanden mellan debiståndspolitiska ' målen i ljuset av ett miljömål. Av översynen framgår attresurstillväxt krävs för att fylla människornas grundläggande behov.