bet · GB01SoU18 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till m.m. (prop. 1987/88:100bil. Ibetänkandet behandlas regeringens förslag till medelsanvisningar lillSocialdepartementet m.m. I anslutning härtill behandlas ett antal motionsförslagom olika utredningsinsatser och forskning på det sociala området. Utskottettillstyrker medelsanvisningarna och avstyrker samtliga motioner. Utskottetsm-, fp- och c-ledamöter reserverar sig gemensamt till förmån för olikamolionsförslag (m, fp och c) om en kartläggning m.m. av alkoholmissbrukelsfamiljesociala skador. M-, fp- och c-ledamöterna reserverar sig ocksågemensamt till förmån för molionsförslag (fp och c) om alkoholforskning m.m.M-ledamöterna reserverar sig vidare till förmån för motionsförslag (m) om enutvärdering av socialtjänstlagen m.m. och öm en utredning om omsorgslagensöverklaganderegler. Utskottets fp-ledamöter reserverar sig lill förmån förmotionsförslag (fp) om en utvärdering av socialtjänstlagen m.m., om barnsvillkor samt om skolmiljön. C-ledamöterna reserverar sig lill förmån för motionsförslag(c) om miljöpåverkan på barns hälsa och om forskning kring åldrandet.Vpk-ledamoten reserverar sig till förmån för en motion (vpk) om anslag förgerontologisk forskning. Vidare avger c-ledamöterna ett särskilt yttrande omforskning om barns villkor. Proposition 1987/88:100 bil. Regeringenhar under punkterna A 1 - A 4 (s. 12-14) föreslagit all (A 1) tillSocialdepartementet etl förslagsanslag av , (A 2) tillUtredningar m.m. etl reservationsanslag av , (A 3) tillForsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet etl reservationsanslag av , (A 4) lillExtra utgifter ett reservationsanslag av . Riksdagen1987/88.12 saml. Motioner , SoU 1987/88:18 l987/88:So212 av m.fl. (c) vari yrkas 6. att hos regeringen begär förslag innebärandeatt forskningsinsatserna kring åldrandet förstärks. 1987/88:So215 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att kompetenta forskare inom barnmedicin m.fl. lämpligaområden får i uppdrag alt genomföra en kartläggning av alkoholmissbruketsfamiljesociala skador, främst barnens lidande i missbrukarhemmen, 2. att riksdagenhos regeringen begär att erforderliga resurser ställs lill forskarnasförfogande för att lösa de föreslagna forskningsuppgifterna. l987/88:So216 av m.fl. (fp) vari yrkas allriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av soeialtjänstreformen. 1987/88;So218 av och () variyrkas 1. att hos regeringen begärförslag om en noggrann karlläggning av drogmissbrukets familjesociala skador,främst barnens lidande i missbru-karhem, i enlighet med vad i motionen anförts, 2. all hos regeringen begäratt erforderliga resurser ställs till forskarnas förfogande för alt lösa de imotionen föreslagna forskningsuppgifterna. l987/88:So220 av m.fl. (c) vari yrkas 1. all som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om behovet av kartläggning av alkoholskadornasomfattning, 3. att hos regeringen begär en kartläggningav barnens situation i missbrukarhemmen i enlighet med det anförda. l987/88:So232 av () vari yrkas attriksdagen uttalar sitt stöd för forskning om olika vård- och behandlingshem. 1987/88:So236 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att forsknings- ochutvecklingsarbete som avser att ge fördjupad kunskap om barns och ungdomarslivsvillkor bör prioriteras, 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kartläggning av skadeverkningarför barn som växer upp i missbruksmiljö, 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om barns ochungdomars arbetsmiljö vid , 9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av forskning ombarns och ungdomars livsvillkor. 1987/88:So237 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behov av vidgad forskning och statistik omalkohol, 5. att hos regeringen begärinitiering av ett större forskningsprojekt kring barns villkor imissbrukarmiljöer. 1987/88:So243av m.fl. (m) vari yrkas SoU 1987/88:18 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en vetenskaplig kartläggning avalkoholmissbrukels medicinska, ekonomiska och sociala skadeverkningar medsärskilt beaktande av barns situation i missbrukarhem. 1987/88:So259 av förste vice talman . (m) vari yrkas att hos regeringen begär en allsidig utvärderingoch översyn av socialtjänstlagen enligl vad i motionen anförts. 1987/88:So264 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen vid behandling av proposition 1987/88:100, bilaga 7 G, anvisar ettförslagsanslag på för gerontologisk forskning. 1987/88:So266 av andre vice talman . (fp, c) att som sin mening ger regeringen lill känna vad irnotionen anförts orn informationsåtgärder, forskning och insatser för tidiguppläckt av alkoholproblem (del av yrkandet). 1987/88:So267 av m.fi. (m) vari yrkas 3.att hos regeringen begär en utredningbeträffande omsorgslagens överklaganderegler utifrån vad i motionen anförts. 1987/88:So271 av Mals O m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en , utvärdering av rältighetslagstiflningens effekter. 1987/88:So272 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna all frågor om socialvårdensutredningsmetodik bör bli föremål för en översyn. 1987/88:So498 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen lill känna att en kommission med uppgift att utreda situationen inomvårdsektorn bör tillsättas enligl de riktlinjer som angetts i motionen, 2. all beslutar att ställa 4miljarder lill kommissionens förfogande. 1987/88:So505 av och ()vari yrkas all begär att regeringen initierar forskningsprojekt angående barns hälsa enligt vad som anförts i motionen. Motiveringen återfinns,i motion Jo875. 1987/88:So630 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utländska adoptivbarns utveckling och anpassning. Utvärdering av socialtjänstlagen m.m. I motion So498av () yrkas dels allregeringen ges till känna att en kommission med uppgift alt utreda situationeninorn vårdsektorn bör tillsättasenligt de riktlinjer som angetts i mofionen (yrkande 1), dels att SoU1987/88:18 beslutar att ställa till kommissionensförfogande (yrkande 2). Motionären begär en snabb översyn av hela vårdsektornoch pekar bl.a. på frågor om köer i sjukvården, omsorgen om de äldre,personalfrågor m.m. Kommissionen skall bestå av sakkunniga. 4 miljarder kronorur löntagarfonderna bör ställas till kommissionens förfogande. Regeringen beslöt alt inrätta en ny hälso-och sjukvårdsberedning med statsministern som ordförande. I beredningen skalldessutom ingå socialministern och utbildningsministern samt representanter förLandstingsförbundet och företrädare för den medicinska sakkunskapen. Den nyahälso- och sjukvårdsberedningen skall ta upp frågor på området som är av storvikt från nationella utgångspunkter. Avsikten med den nya beredningen är skall skapa en bättre framförhållning när det gäller ny kunskap av stor betydelseför människors hälsa och vård och uppmärksamma områden där kunskaps- ochresursmässiga skäl talar för en koncentration till något eller några ställen ilandet. Beredningen skall behandla frågor om läkarfördelningen och denhögspecialiserade vården och då beakta kostnads- och effektivitetsaspekter.Beredningen skall vidare verka för att människors hälsa sätts in i ett bredarevälfärdspolitiskt sammanhang. I årets budgetproposition (bil. 7, s. 64 f.), som i dessadelar fillslyrkts av utskottet i betänkande SoU 1987/88:16, anförs bl.a. altsocialstyrelsens uppgift främst bör vara att inom ramen förtillsynsansvaret utveckla former och metoder för en systematiserad uppföljningoch utvärdering av kommunernas och landstingens verksamhet. Detta anses ocksåöverensstämma med den av uttalade ambitionen att i störreomfattning än behandla frågor om kostnader och effektivitet samt attgenomföra systematiska övergripande utvärderingar av verksamheten inom hälso-och sjukvården och . I propositionen sägs all socialstyrelsensuppgifter på detta område bör preciseras och konkretiseras ytterligare. har senast redovisat enfolkhälsorapport som behandlar fiera av de problem som tas upp i motion So498(c) (redovisar 1987:15). En skrivelse från regeringen omfolkhälsan m.m. skall enligt den reviderade propositionsförteckningen läggasfram . Utskottet kan konstatera att hälso- ochsjukvårdsberedningen och utgör naturliga organ för enkontinuerlig översyn med sikte på hela vårdsektorn. Närmare analyser avenskilda problemområden pågår i flera fall. Alt göra en snabb översyn av helavårdområdet i ett sammanhang torde vara i det närmaste ogörligt. Utskottetavstyrker därför motion So498 (c). I motion So216 av m.fl. (fp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av soeialtjänstreformen .Motionärerna anför att en samlad utvärdering av socialtjänstreformen nu börkomma till stånd. Mot bakgrund av att åtskilliga frågor utretts bl.a. avsocialberedningen och äldreberedningen kan del vara lämpligt att en sådanutvärdering lägger särskild vikt vid sådana delar av reformen som inte harbehandlats av Mofionärerna lämnar exempel på några frågor SoU 1987/88:18 somförtjänar särskild uppmärksamhet vid en utvärdering. En sådan fråga är verkanav den s.k. helhetssynen. En annan gäller i vilken utsträckningbesvärsprövningen bör ligga hos rättsliga instanser med hänsyn till alt detofta är fråga om lämplighetsavgöranden. Det kan vidare,enligl motionärerna,finnas skäl att precisera socialtjänstlagen beträffande möjligheterna att ställaupp villkor för socialbidrag. medverkan i samhällsplaneringentas också upp i mofionen. Även i motion So259 av m.fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär en allsidig utvärdering och översyn avsocialtjänstlagen enligl vad i motionen anförs. Motionärerna anser att en sådanutvärdering bör avse bl.a. frågor om ramlagstiftningen, behovet av preciseringav rätten fill bistånd, s.k. helhetssyn eller specialiserat arbetssätt,kommunernas "yttersta ansvar" och vistelsebegreppet isocialtjänstlagen. Motionärerna pekar på problem som uppkommit på dessa punktervid fillämpning av socialtjänstlagen. I motion So272 av () begärs etttillkännagivande att frågor om socialvårdens utredningsmetodik bör bli föremålför översyn. Motionären hänvisar bl.a. till en forskningsrapport vari anförsall myndighetsperspektivet dominerar helt under utredningen på bekostnad avklientens syn på problemen. m.fl. (s) yrkar i motion So271 allregeringen skall ges till känna vad i motionen anförts om behovet av enutvärdering av rättighetslagstiftningen. Motionärerna ställer sig tveksammatill omfattningen av domstolsprövningen enligl socialtjänstlagen ochomsorgslagen och pekar på konsekvenserna såväl för del polifiskabeslutsfattandet i kommuner och landsting som för avvägningen mellan behovenhos olika enskilda. Mofionärerna tar även upp koordineringen mellan främsthälso- och sjukvårdslagen och omsorgslagen. Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1979/80:1 Omsocialtjänsten uttalade socialutskottet alt en så omfattande reform borde bliföremål för systematisk utvärdering. Inte minst vikfigt var att studera hursocialtjänstreformens grundläggande intentioner förverkligas i den praktiskatillämpningen. beslöt i enlighet med utskottets hemställan att geregeringen till känna vad utskottet anfört om tillsättande av en parlamentariskberedning för att bl.a. följa och utvärdera den sociala vårdlagstiftningen(SoU 1979/80:24, rskr. Socialberedningen (S 1980:07) tillsattes därefter för altverkställa den av begärda utredningen. Beredningen har avlämnat tiobetänkanden. I årets budgetproposition anförs att ansvaret för utvärderingen avsocialtjänstlagen nu bör övergå lill (prop. 1987/88:100, bil.7 s. 65 och 134). Regeringen har beslutat allsocialberedningens arbete skall upphöra och har därvid uppdragit ålsocialstyrelsen att genomföra en utvärdering av socialtjänstlagen. Uppdragetskall vara slutredovisat . Uppdraget gäller särskiltverksamheten bland barn och ungdom, ersättning till familjehemsföräldrar m.m.,familjerådgivning och samarbetssamtalsamt insatser för vissa grupper med social- SoU 1987/88:18bidragsberoende. 1 beslutet anförs bl.a. följande. bör mot redovisad bakgrund utvärderasocialtjänstlagslift-ningens praktiska tillämpning beträffande barn och ungdom,främst utsatta grupper. Den verksamhet sorn sker inom angränsande områden,t.ex. hälso- och sjukvården och förskolan, bör också beaktas. 1 uppdraget ingåratt redovisa en analys av uppväxtvillkoren för barn och ungdomar, varvid s.k.utslagningsmekanisrner särskilt bör dokumenteras. bör kartlägga omfattning och karaktär avde problem som finns . Invandrarbarnens uppväxtvillkor bör särskiltuppmärksammas. verksamhet bland barn och ungdom börutvärderas i förhållande fill de problem och de behov som finns. Samtliga trehuvudfunktioner, slruklurinriktade. allmänna och individuella insatser börbeaktas. bör mol bakgrund av de resultat som enkartläggning och utvärdering enligt ovan ger lämna förslag om vilkaförändringar som är erforderliga för att mål och syften skallanses uppfyllda med * ' särskild hänsyn till utsatta grupper. Som utgångspunktbör gälla alt den sociala lagstiftningen skall ligga fast i sina huvuddrag. bör i sina överväganden särskilt beaktabehovet av specialiserade insatser och av metodutveckling. Frågor om ett effektivare utnyttjande av tillgängliga resurser bör behandlas liksom frågor om lämplig avvägning mellan olika vårdformer med hänsyn till de behov som finns. Förslag bör lämnas om hur förbättrad samverkan mellan olika samhällsorgan skall kunna komma till stånd. samverkan med såväl barn- och ungdomspsykiatrin som vuxenpsykiatrin bör i detta sammanhang särskilt bedömas. Behovet av statistik, forskning och annan dokumentationoch hur sådan bör utformas för att åstadkomma underlag för en fortlöpandeuppföljning och utvärdering av bör bedömas. Ijörvidare precisera hur en fortlöpande utvärdering av den praktiska verksamhetenpå såväl som nationell nivå kan utformas. Vad gäller socialtjänstlagens tillämpning i individuellafall bör särskilt överväga behovet ay förstärkt tillsyn påolika nivåer. bör vidare redovisa synpunkter vad gällerulbildning och handledning för såväl berörda personalkategorier som förförtroendevalda. bör - rnedbeaktande av-lagstiftningens grundläggande syften - redovisa möjligheterna attersätta eller kombinera socialbidrag med mera aktiva insatser. Särskilt börövervägas hur sådana insatser kan infogas i en mera långsiktig behandlingsplan.1 arbetet bör ingå en karlläggning och analys av pågående verksamhet ikommunerna. bör beakta pågående utveckling av samarbetet mellansocialtjänst och arbetsförmedling ' m.fi. bör i sammanhanget analysera effekterna av olika förslagför såväl den statliga sorn den kommunala ekonomin. Socialberedningen har i skilda betänkanden berört defrågor motionärerna'' tar upp, I belänkandet Aktuella socialtjänslfrågor (SOU1986:19) behandlas bl.a. vislelsekomrnunens ansvar och vissa frågor omöverklagande. Beredningen behandlade i sitt sist redovisade belänkandeMissbrukarna, , Tvånget (SOU 1987:22) ämnen som bl.a. villkorför socialbidrag ' (s. 199 f.) och den s.k.helhetssynen (s. 220 f.). Frågeställningarkring metodiken vid utredningar i ärenden enligt social- ' ijänsilagenbehandlas i flertalet betänkanden från socialberedningen som lar Här kan särskilt nämnas belänkandet (SOU 1986:20) SoU1987/88:18 Barns behov och föräldrars rätt. Även i förre JO översynav LVU (Ds S 1987:3) tas dessa frågor upp. har redovisat enskildaprojekt angående klientkontakter såsom Klienterna och (pm144/86) och Vad tycker klienterna? (pm 171/87). Utskottet gör följandebedömning. Socialtjänstreformen föregicks av många års omfattandeutredningsarbete. Socialberedningen har härefter under en följd avår övervägtolika delfrågor i reformen. Det fortsatta arbetet med att utvärdera reformenhar nu övergått till . Även den nya omsorgslagen föregicks avett mångårigt utredningsarbete. Utskottet konstaterar att en allmän utvärdering avsocialtjänstlagen är en synnerligen omfattande utredningsuppgift och att olikaövergripande utredningar på detta område pågått sedan början av 1970-talet.Uiskottei ställer sig tveksamt till om den fortsatta uppföljningen av reformenbör ske på samma sätt. Del ter sig nu mera angelägel att fortlöpande ta uppfrågor där problem i tillämpningen uppträder. Vissa sådana frågor kan visa sigböra behandlas i form av en utredning, medan andra mera lämpar sig för allhanteras t.ex. inom ramen för och länsstyrelsernas tillsynsverksamhet.Formerna för den fortsatta uppföljningen av reformen är emellertid en fråga somomfattas av nu aktuella uppdrag och som bör anstå tills dessresultatet härav redovisats. Utskottet vill även peka på alt flera av defrågeställningar som tas upp i de nu aktuella motionerna berörs avsocialstyrelsens utvärdering, vilken alltså i stor utsträckning tillgodosermolionsönskemålen. När del gäller den i ett par motioner aktualiseradeprincipfrågan om gränsdragningen mellan laglighets- och lämplighetsfrågor närdel gäller överklagande av beslut om rätt lill bistånd eller rätt tillsärskilda omsorger vill utskottet anföra följande. Inledningsvis skall erinras om att det här rör sig omkommunala beslut, där det normala rättsmedlet för den enskilde ärkommunalbesvär. Kommunalbesvär innebär en begränsad prövning huvudsakligen medhänsyn lill beslutets laglighel och formella rikfighel. Förvaltningsbesvärinnebär däremot en allsidig prövning av beslutet även i materiellt avseende.Den enskildes möjlighet att anföra förvaltningsbesvär över beslut om rätt tillbistånd och beslut om rätt till särskilda omsorger är en viktig principiellrättighet som infördes för att stärka den enskildes ställning gentemot berördamyndigheter. Omfattningen av besvärsprövningen sammanhänger med de bådaaktuella lagarnas karaktär av s.k. ramlag. I den mån lagarna lämnar öppet vilkainsatser den enskilde kan kräva av kommunen eller landstingskommunen ökarinslaget av skälighetsbedömning i domstolarnas besvärsprövning. Utskottetanser för sin del att om del skulle visa sig all domstolarnas praxis meramarkant avviker från de politiska intentionerna på något område man i förstahand bör överväga att precisera, sådana lagbestämmelser så alt den enskildesrättigheter resp. kommunens/landstingskommunens skyldigheter formuleras på ettmera otvetydigt sätt. Utskottet kan däremot inte dela synen all problem avdetta slag bör lösas genom eninskränkning av den enskildes rätt att anföra förvaltningsbesvär SoU1987/88:18 över de vikfiga beslut del här är fråga om eller genom attbesvärsprövningen överförs från rättsliga till polifiska instanser. Utskottetanser det tvärtom viktigt att slå vakt om den starkare rättsställning för denenskilde som nuvarande besvärsregler resulterat i. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetsamtliga nu nämnda motioner (motionerna So216 [fp], So259 [m], So271 [s] ochSo272 [m]). Närliggande frågor om en översyn av bestämmelserna föröverklagande av beslut enligt omsorgslagen tas upp i motion So267 av NilsCarlshamre m.fl. (m). I motionen hemställs att hos regeringen begären utredning beträffande omsorgslagens överklaganderegler utifrån väd imotionen anförts (yrkande 3). Motionärerna ifrågasätter om domstolarna i ettmål om rätt till särskilda omsorger även bör gå in på utformningen av omsorgenoch på tidpunkten från vilken den skall beredas. Motionärerna framhåller ocksåatt det i omsorgslagens förarbeten uttryckligen uttalals att hänsyn skall lastill de resurser landstingskommunen har att tillgå. Regeringsrätten har i en prejudicerande dom den 8 mars1988 prövat frågan om rätt till särskilda omsorger i form av boende igruppbostad. Rättsfallet gäller en utvecklingsstörd fyrtioårig kvinna somvårdats i föräldrahemmet av sin 80-åriga mor. Kvinnan ansökte om att erhållaboende i gruppbostad. avslog hennes begäran och anförde att detför närvarande inte fanns någon plats för henne. Länsrätten fann att del måsteanses rimligt alt begärda resurser ställdes till förfogande och biföll denutvecklingsstörda kvinnans besvärstalan. överklagade länsrättensdom i kammarrätten, som inte ändrade domen. Sedan omsorgsnämnden fullföljt sintalan hos regeringsrätten anförde regeringsrätten i dom bl.a. följande: I målet är ostridigt att NN enligl omsorgslagen ärberättigad fill särskild omsorg i form av boende i gruppbostad. Omsorgsnämndenstalan grundas enbart på det förhållandet att den saknar fysiskaförutsättningar att tillgodose hennes behov. Nämnden har som stöd för sintalan åberopat ett uttalande av departementschefen i förarbetena till lagen(prop. 1984/85:176, s. 78) att vid besvärsprövningen rimlig hänsyn måste tastill de resurser som landstingskommunen har att tillgå. Regeringsrätten finner att NN;s räll till särskild omsorgi form av boende i gruppbostad inte påverkas av det förhållandet alt landstingskommunenför närvarande inte har någon gruppbostad tillgänglig. Det åligger landstingskommunenall vidta erforderliga åtgärder för att utan dröjsmål uppfylla den förpliktelsesom sålunda åvilar kommunen gentemot NN. Vilka åtgärder som krävs härför och åtgärdernasutförande är verkställighetsfrågor som inte skall prövas i delta mål. Regeringsrättenbifaller inte besvären. I 4 § lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) uppräknas de särskilda omsorgerna enligllagen, däribland boende i gruppbostad för vuxna som inte kan bo i egen bostad.Enligt 5 § första stycket har psykiskt utvecklingsstörda rätt till särskildaomsorger enligt lagen om de behöver sådant stöd och sådan hjälp i sin livsföringoch deras behov inte tillgodoses på något annat sätt. förstastycket får omsorgsnämndens beslut om särskilda omsorger åt enskilda SoU1987/88:18 enligt 4 § överklagas hos länsrätten. I proposifion 1984/85:176 med förslag lill lag omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. anfördes ispecialmotiveringen till 20 § bl.a. följande (prop. s. 78). avslagit den enskildes begäran, skall nämndenge besvärshän visning. Överklagar den enskilde beslutet, kommer även länsrättens prov- ning att i första hand avse frågan om rätten lill särskilda omsorger. enligtdomstolens bedömning inte någon sådan rätt, skall besvären ogillas. Finner domstolen att den enskilde har rätt lill särskilda omsorger skall domstolen enbart pröva om rätt finns lill den eller de särskilda omsorger som den enskilde begärt. Domstolens prövning skall i dessa fall enbart avse frågan om rätten till den särskilda omsorgen, inte utformningen. Bedömningen skall göras på grundval av vad som i målet har blivit upplyst om den enskildes behov och om de resurser som finns inom lanstingskommunen. Vid besvärsprövningen måste rimlig hänsyn tas lill de resurser som landstings kommunen har att tillgå. På samma sätt som dåvarande statsrådet och chefen , för framhöll i proposition (1979/80:1) om kan det vid bifall till besvären ibland vara påkallat att återförvisa ärendettill omsorgsnåmnden för att nämnden skall kunna besluta om insatsernas närmare utformning. Lagrådet kommenterade nämnda uttalanden i propositionenenligt följande (prop. s. 123). Specialmotiveringen innehåller vissa uttalanden ominnebörden och omfatt ningen av den prövning som domstolen här att göra i etlbesväfsärende. Sålunda anför departementschefen bl.a. alt om domstolen finner att den ' enskildehar rätt till särskilda omsorger skall domstolen "enbart pröva om rättfinns till den eller de omsorger som den enskilde begärt". Härtill fogasatt "domstolens prövning skall i dessa fall enbart avse frågan om rätlentill den särskilda omsorgen, inte utformningen". Härtill vill lagrådet anföra. Om den enskilde harförvägrats viss i 4 § angiven omsorg och besvärsprövningen därför gäller klagandens påstående , att han ärberättigad till omsorgen i fråga torde det inte finnas anledning för domstolenatt vid bifall till besvären gå närmare in på utformningen av den avseddaomsorgen.