bet · GB01JuU11 · 1987-12-31 00:00:00 — om fortsatt giltighet av lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1987/88-11 (prop.1987/88:17) Iproposition 1987/88:17 har regeringen () föreslagitatt lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall, vilkengäller till utgången av , skall ha fortsatt giltighet till utgången avår 1988. Ipropositionen hänvisas bl.a. till den skrivelse (skr. 1987/88:16) medredogörelse för tillämpningen av terroristlagsfiftningen som regeringensamtidigt med propositionen har avgivit till . Skrivelsen behandlas avsocialförsäkringsutskottet (SfU 1987/88:7). Är1973 antog en lag om särskilda åtgärder fill förebyggande av vissavåldsdåd med internationell bakgrund, den s. k. terroristlagen (prop. 1973:37,JuU 18, rskr. Genom lagstiftning, som trädde i kraft (prop. 1975/76:18, InU 24, rskr. 121), fördes huvuddelen av bestämmelserna iterroristlagen - med vissa ändringar - över till den dåvarande utlänningslagen.Samtidigt beslutade (prop. 1975/ 76:18, JuU 15, rskr. 122) attterroristlagens bestämmelser om telefonavlyssning, brevkontroll m.m. skulletas in i en särskild, tidsbegränsad lag (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall (spaningslagen). En precisering av spaningslagenstillämpningsområde skedde . Terrorisfbesfämmelserna återfinns numera iden nu gällande utlänningslagen (1980:376). Spaningslagens giltighetstid harförlängts successivt i taget, senast till utgången av (prop.1986/87:32, JuU 11, rskr, 53). Terroristbesfämmelsernai utlänningslagen och spaningslagens regler ger möjlighet atf under speciellaförutsättningar ingripa med åtgärder som syftar till att minska riskerna föratt våldsdåd utförs i av internationellt förgrenadeterroristorganisafioner. Regelsystemet kompletterar därmed de allmännareglerna i.rättegångsbalken om tvångsåtgärder vid misstanke om JuU1987/88:11 brott. För atf terroristbestämmelserna i uflänningslagen skallkunna tillämpas krävs för det första att det är fråga om en organisation ellergrupp som, med hänsyn till vad som är känt om dess verksamhet, kan befaras förpolitiska syften använda våld, hot eller tvång utanför sitt hemland och därvidbegå sådana gärningar i . För det andra skall def finnas grundadanledning anta aff den utlänning det gäller tillhör eller verkar för en sådanorganisation eller grupp. För det tredje krävs att det med hänsyn till vad somär känt om utlänningens föregående verksamhet m. m. föreligger fara för atf haneller hon i medverkar till sådana handlingar som har nämnts. Omdessa förutsättningar är uppfyllda kan utlänningen avvisas vid ankomsten tillSverige (30 § första stycket) eller, om han eller hon redan uppehåller sig här,utvisas (47 §). Beslut om avvisning och utvisning meddelas av regeringen. Enytterligare förutsättning för att den som har bedömts vara terrorist skallkunna avlägsnas ur landet är dock atf det infe föreligger något politiskt ellerdärmed jämställt verkställighetshinder (77-80 §§). Om så är fallet - eller omnågon annan anledning föreligger - skall regeringen förordna aft beslutet omavvisning eller utvisning tills vidare inte får verkställas (73 §). Har ettsådant förordnande meddelats - eller om beslutet om avvisning eller utvisningav något annat skäl inte kan verkställas- får regeringen meddela föreskrifterför utlänningens vistelse i , t.ex. inskränkningar i rörelsefriheteneller andra villkor (74 § andra stycket). Spaningslagen gäller endast beträffande en utlänning som ienlighet med de nämnda reglerna i utlänningslagen har avvisats ellerutvisats som terrorist, men som ändå av regeringen har tillåtits stanna kvar ilandet (1 §). En sådan utlänning kan under sin vistelse i utsättas förviss kontroll och övervakning (2-5 §§). De åtgärder enligt spaningslagen som därvid kan komma ifråga är att utlänningen kan bli föremål för,vissa särskilda spaningsåtgärder.Om det bedöms vara av betydelse för att utröna om en terroristorganisafionplanlägger eller förbereder en åtgärd som för politiska syften innebär våld,hot eller tvång, får utlänningen underkastas husrannsakan, kroppsvisitationeller kroppsbesiktning, och även fingeravtryck får fas liksom/otogra// (2 §).Def är polismyndigheten som beslutar om dessa åtgärder. Om det finns synnerligaskäl kan polisen för samma ändamål få fillstånd att avlyssna telefonsamtal tilloch från telefonapparat som innehas eller kan komma atf begagnas av utlänningenoch granska post och andra försändelser som sänts till eller från utlänningenoch som påträffats vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesikfningeller som finns hos post- eller annan befordrings-anstalt (3 §). Frågor omtillstånd till telefonavlyssning och postgranskning prövas av Stockholmstingsrätt på yrkande av . tillståndskall meddelas atf gälla , som inte får överstiga en månad JuU1987/88:11 (4 §). I lagen finns också en bestämmelse som bl. a. närmarereglerar vilka som får ta del av uppteckning från telefonavlyssning och vilkasom får granska post och andra försändelser (5 §). Som är nämnt har regelbundet beslutatom förlängning av spaningslagens giltighetstid. Sådana beslut har fattats videlva tillfällen, varvid giltighetstiden varje gång har förlängts med eff år(prop. 1976/77:33, JuU 13, rskr. 91, prop. 1977/78:46, JuU 14, rskr. 105, prop.1978/79:29, JuU 14, rskr. 91, prop. 1979/80:52, JuU 18, rskr. 94, prop.1980/81:54, JuU 14, rskr. 63, prop. 1981/82:45, JuU 23, rskr. 109, prop.1982/83:46, JuU 10, rskr. 82, prop. 1983/84:51, JuU 10, rskr. 69, prop.1984/85:73, JuU 11, rskr. 75, prop. 1985/86:31, JuU 11, i-skr. 31, prop.1986/87:32, JuU 11, rskr. Ändringar i spaningslagens bestämmelser har skett vid tvåtillfällen. År ' 1977 beslutades en ändring i 2 § som innebar aft lagensfillämpningsområde begränsades (prop. 1975/76:202, JuU 1976/77:20, rskr. 129)och i samband med beslutet om förlängd giltighetstid gjordes vissaändringar (av redakfionell natur) i 1 och 2 §§ (1980/81:54, JuU 14, rskr. tog upp frågan om den pariamentariskakontrollen i fråga om telefonavlyssning (JuU 1981/82:54, rskr. Därviduttalades atf det är angeläget att möjligheter till insynvidmakthålls och aft den om möjligt bör byggas ut. Insynen borde enligtutskottet ske genom en årlig redovisning i en proposition eller skrivelse tillriksdagen och avse bl. a. telefonavlyssning enligt spaningslagen. Angåendearten av de uppgifter som borde lämnas ansåg utskottet att redovisningen bordege en uppfattning om antalet ärenden om telefonavlyssning, antaletmeddelade fillstånd, vilka tillsfåndstider som förekommit samt i vilken måntelefonavlyssningen hade fyllt avsett ändamål. Efter detta initiativ har redogörelser för tillämpningenav bestämmelserna om telefonavlyssning i lämnats fillriksdagen avseende . Redogörelsen är förnärvarande föremål för prövning och bereds av justitieutskoftet(skr. 1987/88:53). Redovisning för fillämpningen av spaningslagens regler omtvångsmedel, bl. a. telefonavlyssning, har lämnats i de redogörelser förtillämpningen av terroristlagsfiftningen som regeringen sedan år 1976regelbundet har avgivit till . Den senaste skrivelsen, som avsertillämpningen under tiden september 1986-juli 1987, behandlas iriksdagen efter beredning av socialförsäkringsutskoftet (skr. 1987/88:16, SfU7). Avskriveisen framgår att spaningslagen har använts vid tolvtillfällen mot åtta personer och aft det i samtliga fall har rört sig omtelefonavlyssning. Regeringens handläggning av ärenden enligtterroristlagsfiftningen har uppmärksammats av konstitutionsufskoffet i sambandmed utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning (senast KU1986/87:33). Terroristlagstiftningen var också aktuell iriksdagen med anledning av en interpellation (snabbprotokoll från riksdagsdebatterna 1987/88:18 s. 60 ff). översynav utlänningslagstiftningen JuU 1987/88:11 Ienlighet med ett beslut av regeringen har det uppdragits åt ensärskild utredare (f.d. justitierådet ) att göra en översyn avutlänningslagsfiftningen i syfte atf inom ramen för gällande principeråstadkomma förenklingar och förbättringar av regelsystemet (dir. 1987:3). Dencentrala uppgiften för utredaren är att föreslå ändringar som kan bidra tillkortare handläggnlngsfider i utlänningsärenden, men därutöver omnämns ettantal frågor som bör särskilt övervägas. En av dessa är enligt direktiven (s. 6f) om det kan vara lämpligt att skilja ut terroristbestämrhel-serna frånuflänningslagen och fa in det regelsystemet i en särskild lag, och om detdärvid är möjligt att sammanföra terroristbestämmelserna med reglerna ispaningslagen. Utredningen bör enligt direktiven slutföras senast . Närförslag om att förlänga giltighetstiden för spaningslagen har varitföremål för riksdagsbehandling har det betonats att det mot bakgrund av denfortgående internationella terroristverksamheten är angeläget att även ifortsättningen hålla en hög beredskap för att förebygga våldshandlingar i vårtland. I vissa lägen kan det därför behövas fillgång till de speciellatvångsåtgärder som spaningslagen medger. Spaningslagen utgör med andra ord eftviktigt instrument vid bekämpningen i vårt land av den internationellaterrorismen. Redani samband med terrorisfiagstiftningens tillkomst framhöll utskottet attett utmärkande drag i den intensifierade térroristverksamheten är dessinternationella anknytning och att bakom aktionerna inte sällan stårinternationellt vittförgrenade, välorganiserade grupper. Det är därför,betonade utskottet, nödvändigt med ett mellanstatligt samarbete för att deninternationella terrorismen skall kunna bekämpas. Pådet internationella planet vidtas också regelbundet åtgärder för att motverkaterrorismen. Vid parlamentariska församlings session i september1986 antog församlingen enhälligt en resolution om internationell terrorism.Resolutionen fördömer användningen av terror och uppmanar fill sanktioner motländer som stöder terrorism. Från svensk sida framhölls, bl. a. mot bakgrund avmordet på , att förslaget om ett förbättrat internationellt samarbetei kampen mot den internationella terrorismen förtjänade stöd. I Europarådetsregi hölls vidare en ministerkonferens om terrorism och vidEuroparådets 79:e ministerkommittémöte, som ägde rum senare samma månad, varkampen mot terrorismen en av de viktigaste punkterna på dagordningen.Ministerkommittén uttryckte tillfredsställelse med resultatet avministerkonferensen och det beslutades att som en uppföljning av konferensensammankalla ett möte med rådgivare till ministrarna med ansvar förterroristbekämpning i resp. länder. Möten med denna grupp av ministerrådgivarehar ägt rum vid fyra tillfällen, senast . Vid dettamöte var en punkt på dagordningenmedlemsländernas erfarenheter av och studium av nationella JuU 1987/88:11anfiterroristlagstiftningar. Ävenunder det år som förflutit sedan frågan om en fortsatt giltighet avspaningslagen senast prövades av har ett stort antal terroristdådbegåtts i skilda delar av världen, och i har en fortsatt ökning av denterrorisfiska aktiviteten kunnat förmärkas. Flertalet terroristdåd har riktatsmot det egna landets regering, men i många fall har terrorattackerna skett iandra länder. Motdenna bakgrund delar utskottet uppfattningen att såväl förhållandena inomlandet som den internationeUa utvecklingen tydligt visar atf def alltjämtföreligger stora risker för att terroristdåd drabbar också vårt land. Desynpunkter som har anförts beträffande behovet av sådana särskilda reglersom finns i spaningslagen gör sig således alltjämt gällande. Def finnsemellertid samfidigt anledning framhålla att de möjligheter som lagen ger aff -utan konkret brottsmisstanke - använda så ingripande tvångsmedel som det härgäller gör det särskilt angeläget att lagens bestämmelser fillämpas mediakttagande av de krav som uppställs av hänsyn till den enskildes rättssäkerhetoch personliga integritet. Isammanhanget vill utskottet också något beröra en principiell fråga omterroristlagstiftningen. Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om inteberedningen av terroristlagstiftningen och således även spaningslagen, somhuvudsakligen innehåller regler om personella tvångsmedel, bör åvila detdepartement som handlägger frågor om tvångsmedel och förundersökning av brott,dvs. I anslutning härtill kan nämnas att den nuvarandeordningen också innebär att behandlingen i av likartade frågor sker iskilda utskott. Detta har i olika sammanhang föranlett missförstånd, undran ochkritik. Som framgått av den fidigare redovisningen är utlänningslagsfiftningenför närvarande föremål för en översyn av en särskild utredningsman, som enligtdirekfiven bl. a. bör överväga om terroristbestämmelserna i utlänningslagen kansammanföras med reglerna i spaningslagen. Med hänsyn härtill avstår utskottetfrån att nu göra något ytterligare uttalande om hur lagstiftningen tekniskt böranordnas och om hur redovisningen fill bör ske. Utskottet vill dockerinra om att det vid uttalande förutsattes en årligredovisning avseende telefonavlyssning enligt spaningslagen eller motsvarandelagstiftning, vid förundersökning angående grov narkofikabrottslighet och vidförundersökning i övrigt enligt de grundläggande bestämmelserna irättegångsbalken. Mednu redovisade uttalanden tillstyrker utskottet regeringens förslag atf förlängagiltighetstiden för spaningslagen med . Utskottetshemställan JuU 1987/88:11 atf antar det i proposition 1987/88:17 framlagdaförslaget fill lag om fortsaU giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärderi spaningssyfte i vissa fall. Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), (), ElvingAndersson (c), (), (), (), LarsSundin (fp) och ().