bet · GB01TU17 · 1987-12-31 00:00:00 — om sjöfart m.m. (prop. 1987/88:50 bil. 1 och prop.1987/88:100 bil. ombildades till affärsverk. I betänkandet tillstyrker utskottet förslag ibudgetpropositionen om att godkänner - vad somförordas om inriktningen av verksamhet under perioden1988-1990, - attsjöfartsverkets verksamhet skall inriktas på de resultat- och prisnivåer somförordas för , - vad som anförsom investeringar . Vidare tillstyrks förslag i budgetpropositionen ommedelsanvisningar avsee-ende Ersättning till för vissa tjänster.Fritidsbåtsregister, Transportstöd för , Handelsflottanspensionsanstalt. , ersättningar tillTrollhätte kanalverk och samt Stöd till svenskarederier. Utskottet tillstyrker också förslag i den trafikpolitiskapropositionen som avser sjöfartens infrastruktur och kostnadsansvar. I betänkandet behandlas även ett trettiotalmotionsyrkanden i olika sjöfartsfrågor. Utskottet avstyrker samtliga yrkanden eller föreslår attde lämnas utan särskild åtgärd. Till betänkandet är fogat 11 reservationer och ettsärskilt yttrande. M- och fp-ledamöterna motsätter sig att ett anslaginrättas för Fritidsbåtsregister och den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen. M- och fp-ledamöterna motsätter sig även den av regeringenföreslagna medelsanvisningen för Stöd till svenska rederier. Enligt c- och vpk-ledamöterna bör besluta om ettanslag för Bidrag till isbrytning och över anslaget anvisa 50 milj.kr. M-ledamöterna reserverar sig också till förmån föryrkanden i en m-motion om bemanningsfrågor och en utredning omlotsningsbestämmel-serna. C-ledamöterna reserverar sig till förmån för yrkanden ic-motioner i fråga om sjötransporter av farligt gods, fartygstransporternamellan och , offentliggörande av avtalet om färjetrafikenpå , 1 1987/88. Gotlandstrafikenshuvudkontor och taxesättningen i färjetrafiken på Got- /88:17 land. Vpk-ledamoten reserverar sig till förmån för ett yrkande ien vpk-motion som avser det s.k. Det särskilda yttrandet avges av fp-ledamöterna och gällerfärjetrafik mellan och . Proposition 1987/88:100bil. Inriktningen av verksamhet m.m. Regeringen har under avsnitt E. Sjöfart (s. 26-35)föreslagit att - godkänner vad ipropositionen förordats om inriktningen av verksamhet , - godkänner attsjöfartsverkets verksamhet skall inriktas på de resultat- och prisnivåer somförordats i propositionen för . - godkänner vad ipropositionen anförts om investeringar under perioden 1988-1990samt bemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån, - till Ersättningtill för vissa tjänster för /89 anvisar ettförslagsanslag av . (punkt E 1.. s. 32-35). Motion väckt med anledning av proposition 1987/88:50 1987/88:,T82 av () vari yrkas 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsenav fortsatt modernisering av den svenska isbrytarflot-tan, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avisbrytarservice till färjetrafiken. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1987/88:T211 (delvis) av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkommunikationer i . 1987/88:T215 av (vpk) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av . 1987/88:T226 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bemanningsplanen för måste omprövas. Motiveringentill yrkandet finns i motion 1987/88:A492 (fp). 1987/88:T601av () vari yrkas att som sin mening /88:17ger regeringen till känna att båtar , som är avsedda förräddningstjänst/brandförsvar, bör få användas vid räddningstjänst och vid olje-och kemikaliebekämpning även om föraren endast har förarbevis. 1987/88:T602 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeinitiativ till överläggningar med andra länder om att eftersträva sjötransportav farligt gods, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandelastkvoterna vid ingående av handelsavtal med , 9. att till ett nytt anslag Bidrag tillisbrytning anvisar 50 000 000, kr. 1987/88:T604 av och (båda fp)vari yrkas att hos regeringen begär att isbrytarflottan omlokaliserastill . 1987/88:T605 av Ingbrittlrhammar och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att pröva förutsättningarna för att via internationellaavtal bojkotta (svart)ista) rederier som på säkra grunder ertappas medmiljöska-dande verksamhet. 1987/88:T606 av i och JanHyttring (båda c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av 2milj.kr. i upprustningsbidrag avseende , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att i kontakter med den norskaregeringen verka för en sammanbindning mellan och Haldenvassdraget. 1987/88:T608 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om instiftande av en medalj "För berörriliggärning till sjöss". 1987/88:T610 av () vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den tekniska standarden i inköpt utländskt andrahandstonnage, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknisk utveckling och säkerhet, 10. att hos regeringen begären översyn av befälsutbildningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att hos regeringen begärförslag till åtgärder ifråga om forskning och utveckling inom det marinaområdet i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att hos regeringen begär en utredning omlotsbestämmélser-na i enlighet med vad som anförts i motionen. har statsmakterna successivtändrat principerna för betalningsansvar och finansiering iriktning mot en ökad affärsmässighet och marknadsanpassning. Till följd avriksdagens beslut (prop. 1986/87:100 bil. 8, , rskr. 178)ombildades till affärsverk. Övergången tillaffärsverksformen innebär bl.a. att verket fritt disponerar intäkter ochersättningar. Kostnader för verksamhet som inte skall ingå ihandelssjöfartens betalningsansvar finaniseras på oförändrat sätt genom anslagöver statsbudgeten. En följd av övergången till affärsverksform är bl.a. ocksåatt har att presentera rullande treårsplaner för verksamheten.Syftet härmed är att statsmakternas styrning skall bli mer övergripande och tasikte på att fastställa mål för verksamheten samt ekonomiska mål ochservicemål. I sin första treårsplan för 1988-1990 anger sjöfartsverketmål för samtliga verksamhetsgrenar och den planerade inriktningen avverksamheten . Mål uppställs sålunda för farleder och utmärkning,för lotsningen, för isbrytningen, för sjömätning och sjökortsproduktion, förfartygstekniska och fartygsoperativa frågor samt för sjöräddning ochsjöotycksutredning. Föredragande departementschefen har ingen erinran mot deav föreslagna målen för verksamheten. Beträffande isbrytningen är målet att sjöfart skall kunnabedrivas året runt på alla väsentliga hamnar. I samband rned denna målangivelseerinras det i propositionen om att beslut fattades om investering i enny kapacitetsstark isbrytare som skall ersätta de två äldsta enheterna. Med dennya isbrytaren bedöms målsättnigen för isbrytningen kunna uppfyllas ävenfortsättningsvis. I motion T82 (m) framhålls att den åretrunttrafik somnumera bedrivs efter samt färjetrafiken över Kvarken och gör det nödvändigt att ha en väl fungerande isbrytarservice. Motionärenföreslår att som sin mening skall ge regeringen till känna vad hansålunda anfört. Vidare bör enligt motionären hos regeringen påtalabehovet av en fortsatt modernisering av isbrytarflottan utöver vad som redanbeslutats. Utskottet har för sin del ingen erinran mot de förisbrytningen angivna målen. Dessa synes också tillgodose syftet medifrågavarande motionsyrkanden. Dessa bör följaktligen inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks därför. Regeringens förslag att riksdagengodkänner vad föredraganden anfört om inriktningen av sjöfartsverketsverksamhet tillstyrks i här berörd del. Vad gäller lotsningen är målet att alla hamnar av någonbetydelse för handelssjöfarten skall kunna påräkna lotsningsservice. Desjötrafikområden som avses ersätta nuvarande lotsplatser och lotsdistriktsyftar till att skapa förutsättningar för en gemensam och mer slagkraftigorganisation av fältverksamheten inom hela lots- och fyrväsendet. TI y 1QJ7/R8*17 Det tidigare träffadelotsarbetstidsavtalet bedöms - framgår det av i*j iyoiioo.1.1 propositionen- kunna medföra en minskning med 21 lotstjänster under treårsperioden.Vidare räknar med att kunna drain 19 båtmanstjänster. I motion T226 (fp) framhålls att sjöfartsverketsbemanningsplan för lotsplat-serna i innebär att de allramest naturliga arbetstillfällena försvinner. Planen bör enligt motionärernaomprövas i sin helhet med beaktande av bl.a. sysselsättnings- ochsäkerhetspolitiska överväganden. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om de krav som ställs på att fortlöpande vidta åtgärder irationaliserande och effektiviserande syfte för att kunna erbjuda sjöfartensolika intressenter en god service och hålla tillbakaavgiftshöjningarna så långt som möjligt. I fråga om lotsningsorganisationen ärdet angeläget att anpassa denna till förändringar i sjöfartens struktur ochservicebehov. I de fall sådana rationaliseringsåtgärder medförpersonalinskränkningar gäller förordningen (1982:136) om handläggning av vissapersonalfrågor i statlig verksamhet utmed rikets kuster. Enligt dennaförordning skall en myndighet som planerar en inskränkning av personal som hardirekt betydelse för tillsyn och övervakning av kusterna inhämta länsstyrelsensyttrande över den planerade åtgärden. skall bereda andra berördamyndigheter tillfälle att yttra sig och bedöma hur åtgärden påverkar de anspråkpå bemanning som olika samhällsintressen ställer. Om anser attåtgärden inte innebär mera väsentliga förändringar, skall genastavge sitt yttrande till den myndighet som planerar åtgärden. I annat fall skalllänsstyrelsen skyndsamt utreda följderna av åtgärden och därvid beredalandstingskommun samt berörda statiiga myndigheter, kommuner ochorganisationer tillfälle att yttra sig. Om finner att det ärangeläget med fortsatt bemanning skall i sitt yttrande lämna ettförslag om organisation, huvudmannaskap samt finansiering ochkostnadsfördelning. Om den myndighet som aktualiserat åtgärden trots invändningarvill genomföra personalinskränkningen eller förslaget, skall myndighetenhänskjuta frågan till regeringens prövning. Detsamma gäller om regeringensbeslut behövs av andra skäl. Denna handläggningsordning har enligt vad utskotteterfarit iakttagits i fråga om de lotsstationer i för vilkasjöfartsverket planerat personalminskningar. Vad beträffar Landsortslotsstation har avstått från en planerad indragning av sexbåtmanstjänster. Planerade indragningar av totalt sex tjänster vidSvartklubbens och Simpnäs lotsstationer har underställts regeringens prövning. förordning är enligt utskottets mening väl ägnadatt tillgodose motionärernas krav på en allsidig bedömning av sjöfartsverketsplanerade personalminskningar. Med hänvisning härtill och till vad utskottet iövrigt nu anfört synes något uttalande i den av motionärernabehandlade frågan inte påkallat. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen, medanregeringens förslag att godkänner den i propositionen förordadeinrikt- ningen avsjöfartsverkets verksamhet tillstyrks i '-iyö//öö.l/ här berörd del. Den inriktiung av verksamhet i övrigtunder som förordas i propositionen och som ej berörts i detföregående föranleder ingen erinran från utskottets sida. Regeringens förslag idenna del tillstyrks följaktligen. Föredraganden biträder mål för sittekonomiska resultat för treårsperioden och som innebär att verket skall klarastatsmakternas krav att inleverera avkastning på det fasta statskapitaletenligt fastställd avkastningsränta. Beträffande prissättningen anger att verketsedan början av 1980-talet har haft som mål att höjningar av de allmännasjöfartsavgifterria skall hållas inom inflationsramen och att prissättningen påde produkter och tjänster som tillhandahåller skall utgå frånfull kostnadstäckning. Verket föreslår att detta skall gälla som mål ävenunder . Föredraganden betonar att verksamheten bör bedrivas så atthöjningarna av sjöfartsavgifterna kan hållas på én sådan nivå att näringenskonkurrenskraft inte försvåras. Soliditeten bör enligt föredraganden beräknas som andeleneget kapital (verkskapitalet) i förhållande till hela balansomslutningen.Beräknad på det sättet antas soliditeten för verket ligga på omkring 85 9f förtreårsperioden. Föredraganden förordar att det också skall vara verkets mål försoliditeten . Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning till erinran. Utskottet tillstyrker följaktligen regeringens förslagatt godkänner att verksamhet skall inriktas på deresultat- och prisnivåer som förordas i propositionen för . investeringsplan för treårsperioden1988-1990 omfattar ett belopp på 252,2 milj.kr. Föredraganden framhåller att deplanerade, investeringarna avses genomföras i syfte att modernisera ocheffektivisera verksamheten och säger sig inte ha någon erinran däremot. Vadgäller investeringen i ett nytt sjömätningsfartyg förutsätter föredraganden attverket genomför en grundlig analys av rationaliseringseffekten och behovet avett nytt fartyg innan beslut fattas om investeringen. Utskottet har ingen erinran mot vad föredraganden sålundaanfört och tillstyrker därför regeringens förslag att godkänner vadsom i propositionen anförts om investeringar under perioden1988-1990 och bemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån. Utskottet tillstyrker vidare förslaget tillmedetsanvisning- 101,5 milj.kr. - för ersättning till /dr vissatjänster. Från anslaget anvisas medel för den del av verksamhetsom inte skall ingå i handelssjöfartens betalningsansvar. I motion T602 (c) yrkas att till ett nytt anslagför bidrag till isbrytning anvisar 50 milj.kr. Med anledning av detta motionsyrkande vill utskotteterinra om att /88:17 kostnaderna för den statliga isbrytningen pågrundav dennas regionalpolitiska betydelse för fram t.o.m. budgetåret1985/86 i sin helhet undantogs från sjöfartens betalningsansvar. I proposition1985/86:100 bil. 8 framhölls emellertid att tillgången på isbrytarkapacitetunder svåra vintrar är av stor betydelse för sjöfarten på som helhet.Regeringen föreslog mot denna bakgrund att kostnaderna för denisbrytarkapacitet som staten tillhandahåller eller håller i beredskap skulleföras in under sjöfartens betalningsansvar. Bränslekostnaderna däremot borde -framhölls det i propositionen - liksom tidigare betalas av staten. Dessa kundeunder en normal vinter uppskattas till ca 47 milj.kr. I samma proposition föreslogs vidare att denregionalpolitiskt motiverade ersättningen till Trollhätte kanalverk och Vänernsseglationsstyrelse skulle föras över från sjöfartens betalningsansvar tillstatens. I propositionen föreslogs dessutom att sjöfartsverketskulle få övergå till att göra avskrivningar på anskaffningsvärden. godkända betänkande /86:14(rskr. 228) tillstyrkte utskottet regeringens förslag. I samband därmedframhölls det i betänkandet att de kostnader som följer av att isbrytningenförs in under sjöfartens betalningsansvar reducerades av att staten förutsattessvara dels för isbrytningens bränslekostnader, dets för ersättningen föravgiftsutjämningen för Vänertrafiken. Detta innebar-betonadeutskottet-en,kostnadsavlastning för /87 på ca 92 milj.kr. Genomatt dessutom gavs möjlighet att göra avskrivningar påanskaffningsvärden reducerades belastningen på sjöfartsavgifterna medytterligare ca 57 milj.kr. för /87. Utskottet finner för sin del ej skäl att ompröva sittsålunda redovisade ställningstagande och avstyrker därför motionsyrkandet. 1 sammanhanget erinras om att utskottet i det föregåendetillstyrkt regeringens förslag till medelsanvisning för Ersättning tillsjöfartsverket för vissa tjänster. Anslaget omfattar bl.a. ett belopp på 46,1milj.kr. avseende bränslekostnader för isbrytning. Vidare vill utskottet fästauppmärksamheten på att regeringen under anslaget E6. Ersättning till visskanaltrafik m.m. föreslår en medelsanvisning för Trollhätte kanalverk ochVänerns seglationsstyrelse för nästa budgetår om totalt 51,5 milj.kr. I motion T610 (m) behandlas bl.a. bemanningsfrågor.Motionären framhåller att man i olika sjöfartsländer söker minskafartygsbesättningarna i syfte att reducera rederiernas driftskostnader. Detsvenska regelverket på området måste - betonar motionären - tillämpas ochanpassas så att det möjliggör försöksverksamhet och en dynamisk utveckling.Riskerna för att säkerheten ombord och att de ombordanställdas förhållandenförsämras får emellertid inte åsidosättas. Därför bör såväl arbetstagare somarbetsgivare medverka i sjöfartsmyndighetens försöksverksamhet ochutvecklingsarbete. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om att antog en fartygssäkerhetslag (1988:49,prop. 1987/88:3, , rskr. Enligt bestämmelser i 5 kap. i lagen harsjöfartsverket att i samråd med organisationer som företräder redare och de ombordanställdafastställa minimibesättning för varje enskilt fartyg. Då /88:17ifrågavarande lagbestämmelser synes tillgodose syftet med motionsyrkandet bördetsamma kunna lämnas utan särskild åtgärd. I motion T610 (m) begärs vidare en översyn avsjöbefälsutbddningen. Enligt motionären är det mot bakgrund av den förändringsom skett i den svenska handelflottans sammansättning nödvändigtatt sjöbefälsutbildningen breddas så att ämnen vid sidan av de traditionelltsjöbefälsinriktade i ökad utsträckning tillförs läroplanen. Särskilt angelägetär det - betonar motionären - att de blivande sjöbefälen bibringas ekonomiskaoch juridiska insikter. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om att den högre utbildningen på det nautiska området i numeraär förlagd till högskolan i och i Göteborg.Utbildningen ges enligt vad utskottet erfarit på en sjökaptenslinje, enstyrmanslinje och en radiokommunikationslinje. Samtliga linjer omfattar inslagav arbetsrätt, sjörätt samt samhälls- och företagsekonomi. Därtill erbjudseleverna valfria kurser som gör det möjligt för dern att ytterligare förkovrasig i bl.a. ämnen av det nämnda slaget. Utbildningens innehåll styrs i mycketstor utsträckning av internationella överenskommelser. Med hänvisning till det anförda kan utskottet, somförutsätter att berörda högskolestyrelser fortlöpande beaktar behovet av enändamålsenlig sjöbefälsutbildning, för sin del inte finna annat än att syftetmed motionsyrkandet , måste anses tillgodosett. Det bör därför kunna lämnasutan särskild åtgärd. Enligt motion T610 (m) är det angeläget att tillgodosefraktkundernas ökande krav på snabba och tillförlitliga transporter av högkvalitet till låga kostnader. Det är därför enligt motionären ett oavvistligtkrav att den internationella utvecklingen följs och att har en egenforskning och utveckling på sjöfartsområdet. Dessa insatser bör - betonarmotionären - inte enbart gälla fartygskonstruktion utan också lasthanteringombord och i land, logistik och marknadskännedom. Enligt vad utskottet erfarit pågår inomtransportforskningsberedningen ett programarbete inom vilket såväl den svenskaexportindustrins som sjöfartens och hamnarnas framtida roll ochkonkurrensmöjligheter kommer att uppmärksammas. Särskild tonvikt kommer därvidatt läggas på hur den internationella handelsutvecklingen och liberaliseringenpå transportområdet kan påverka och ändra konkurrensförutsättningarna förolika transportmedel. För att bedöma sjöfartens liksom andra transportmedelsframtida roll och möjligheter kommer studier att ske med särskild hänsyn tillde logistik-och materialadministrativa kvalitetskrav som exportindustrinställer för att få kostnadseffektiva transporttjänster med en föravsättningsmarknaderna anpassad utformning, innefattande bl.a. högtidsprecision. Särskild uppmärksamhet kommer även att ägnas åt hur svenskahamnar kan utveckla nya tjänster genom att i större utsträckning änför närvarande ombesörja lagerhållning av export- och importgods. Inom ramenför denna problematik planeras också forskningsverksamhet för att effektiviseragodshantering både i hamnledet och ombord på fartyg. Inom transportforskningsberedningen undersöks vidare - enligt vad utskotteterfarit - möjligheterna att stödja ett projekt i syfte att utveckla ett TU1987/88:17 tekniskt och ekonomiskt faktaunderlag för ett modernt svenskt närsjöfarts-fartyg. Ett sådant arbete bedöms kunna ge mindre svenska rederier vägledningför beslut om investeringar i sådana fartyg . Enligt utskottets mening är de forsknings- ochutvecklingsinsatser på sjöfartsområdet som sålunda planeras ägnade atttillgodose syftet med motionsyrkandet. Detta bör därför kunna lämnas utansärskild åtgärd. I motion T610 (m) framhålls att anskaffandet avutlandsägda fartyg av god standard bör underlättas. regler omfartygs konstruktion och utrustning bör därför anpassas till internationelltgodtagna regler. Enligt vad utskottet erfarit företar sjöfartsverketfortlöpande en sådan anpassning som motionären kräver. Internationelltsamarbete har enligt verkets bedömning medfört en nära nog enhetlig europeiskfartygsstandard. Utskottet finner ej skäl att ifrågasätta denna bedömning ochavstyrker därför motionsyrkandet. I motion T610 (m) begärs en utredning omlotsningsbestämmel.serna i syfte att begränsa kravet på lotsning då det gäller svenskafartyg med väl befaret befäl. beslutade (prop. 1980/81:119 bil. 2, TU31, rskr. 422) att inom ramen för ett handlingsprogram för miljösäkraresjötransporter införa ett s.k. behovsanpassat lotstvång. skulledärvid svara för utformningen. beslut innebär att frågan omlotstvång skall bedömas med utgångspunkt i farledsförhållandena, fartygetsutrustning och bemanning samt lastens miljöfarlighet. Ett principielltlotstvång föreligger i sådana farleder som bedömer varasvårnavigabla eller riskabla från miljösynpunkt. Undantag från lotstvånget isådana farleder får emellertid medges bl.a. med hänsyn till fartygets storlek,konstruktion, utrustning och beskaffenhet samt till befälhavarens kännedom omfarleden och språkkunskaper i den nödvändiga kommunikationen med lotsplatseller trafikinformationscentral. De riktlinjer som lagt fast för detbehovsanpassade lotstvånget bör enligt utskottet ge tillräckligt utrymme försåväl en smidig tillämpning som för undantag från lotstvånget när detta ärmotiverat från miljö- och sjösäkerhetssynpunkt. Utskottet, som förutsätter att tillämparlotsningsbestäm-melserna i enlighet med de av angivna intentionerna,anser sålunda inte att någon översyn med den inriktning som motionärenaktualiserar är erforderlig. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. Vissa kanalfrågor behandlas i tre motioner. I motion T211 (fp) begärs insatser föratt säkrapassagemöjligheter genom . Enligt motionären planerarSödertälje kommun att låta bygga en ny vägbro över kanalen. Denna plan börsamordnas med planer på att renovera och att bygga en ny järnvägsbroöver kanalen, så att slutprodukten blir en hindersfri passage för större fartygtill . I* 1987/88. Enligt vad utskottet erfarit utreder kommun, iegenskap av /88:17 väghållare, en ny vägbros läge ochutformning; Berörda intressenter kommer i sedvanlig ordning att beredastillfälle att yttra sig över kommunens förslag. Utskottet erinrar vidare om regeringens uppdrag tillsamtliga trafikverk att ta fram en långsiktsbedömning och en långtidsplan förinfrastrukturinvesteringar (prop. 1985/86:100 bil. 8, , rskr. 135).Sådana långsiktsbedöm-ningar, avseende , och investeringsplanerför har under är 1987 redovisats för regeringen. Förväginvesteringarna gäller att investeringsplanerna omfattar . Förutsättningar synes sålunda föreligga för att få tillstånd en samordning av intressen och investeringsinsatser för den framtidaMälartrafiken. Någon åtgärd torde därför inte vara påkallad, varförmotionen i här berörd del avstyrks. I motion T606 (c) yrkas att hos regeringen skallpåtala behovet av ett upprustningsbidrag med 2 milj.kr.