bet · GB01KU38 · 1987-12-31 00:00:00 — om och rätten till domstolsprövning iSverige (prop. 1987/88:69) m.m. I detta betänkande behandlar utskottet proposition1987/88:69 om och rätten till domstolsprövning i Sverige.Där föreslås att det enligt en ny lag skall införas en möjlighet tillöverprövning i regeringsrätten av vissa beslut som regeringen och andramyndigheter meddelar i förvaltningsärenden. Förslaget syftar till attsäkerställa att svensk rätt svarar mot åtaganden enligtEuropakonventionen om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Den nyaprövningsmöjligheten benämns rättsprövning. Lagen föreslås gälla till utgångenav . Propositionen, som förutom förslaget till lag omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut innehåller förslag till ändringar iett antal lagar, bl.a. expropriationslagen, har föranlett fyra.motioner. Ianslutning till behandlingen av propositionen och följdmotionerna tarutskottet upp ett antal under den allmänna motionstiden väckta motioner omEuropakonventionen samt om domstolskontroll av förvaltningsbeslut. I ärendetföreligger ett yttrande från bostadsutskottet (bilaga). Utskottet har tillstyrkt propositionens samtligalagförslag, dock med den ändringen att den nya lagstiftningen föreslås träda ikraft . Motionsyrkandena har avstyrkts eller ansetts besvarademed vad utskottet anfört. Tillbetänkandet har fogats reservationer i följande frågor: 1. undantag för beslut av vissanämnder från rättsprövning (m, fp och c), 2. utökade möjligheter till muntlig förhandling(m, fp och c), 3. fullföljdshänvisning (m och vpk), 4-5.förhållandet mellan svensk rätt och (m resp. c), 6-7.införlivande av Europakonvenfionen i svensk rätt (m resp. fp), 8-9. utökaddomstolskontroll av förvaltningsbeslut (fp resp. c), 10. överflyttning av ärenden frånregeringen till förvaltningsdomstolar (m och fp), 11. avreglering (fp). 1 1987/88. Propositionen ku 1987/88:38 I propositionen hemställs att antar förslag till 1. lag omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut, 2. lag om ändringi värnpliktslagen (1941:967), 3. lag om ändringi lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg mm., 4. lag om ändringi resegarantilagen (1972:204), 5. lag om ändringi oljekrislagen (1975:197), 6. lag om ändringi förfogandelagen (1978:262), 7. lag om ändringi expropriationslagen (1972:719), 8. lag om ändringi vattenlagen (1983:291). Motioner från allmänna motionstiden 1986/87:K206 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en genomgång av svensklagstiftning i avsikt att bringa den i överensstämmelse med de krav somSveriges aiislutning till konvention om de mänskligarättigheterna medför, 3. att hos regeringen begärutredning om Europakonvenfionens införlivande med svensk rätt, 6. ätt hos regeringen begär utredning omdomstolskontroll av förvaltningsbeslut i enlighet med vad som i motionenanförts. 1986/87:K229 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begärförslag till sådan lag som möjliggör för den enskilde att få lagligheten i ettmyndighetsbeslut prövat genom rättsbesvär, 2. att hos regeringen begärförslag till sådan lag som ålägger myndighet att låta avgöranden iEuropadomstolen i mål som rör svenska klagande vara vägledande vid handläggningav motsvarande ärenden i . 1986/87:K232 av m.fl. (c) vari yrkas 6. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om tillämpning ochdomstolskontroll av förvaltningsbeslut. Motioner från allmänna motionstiden I987/88:K202 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en genomgång av svensk lagstiftning i avsikt attbringa den i överensstämmelse med de krav som anslutning till Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna medför. Motionermed anledning av proposition 1987/88:69 KU1987/88:38 1987/88:K29 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt utredningsarbete för ökat rättsskydd. 1987/88: K30 av () vari yrkas att riksdagenavslår propositionen såvitt angår lag om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut samt begär att regeringen möjligt framlägger nyttförslag rörande lag om domstolsprövning av förvaltningsbeslut. 1987/88:K31 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det fortsatta arbetet för attförstärka den enskildes möjligheter att få beslut av regeringen ochadministrativa myndigheter prövade av domstol, 2. att begär att regeringenåterkommer med förslag enligt de riktlinjer som anvisats i motionen för att ökaden enskildes rättssäkerhet, 3. att beslutar om sådanändring av 2 § i förslaget till lag om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut att lagens tillämpningsområde också omfattar beslut i sådannämnd som avses i första stycket, 4. att beslutar om sådan ändring i förslagettill lag om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut att förhandlingen i regeringsrätten skall kunna ske i muntlig ordning om parterna så önskar, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkta resurser för regeringsrätten. 1987/88:K32 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begären skyndsam utredning om hur ärenden kan flyttas från regeringen tillförvaltningsdomstolarna, 2. att , med avslag påpropositionen i motsvarande del, beslutar att lagen om rättsprövning skallgälla även beslut av arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd, 3. att riksdagenbeslutar att avgöranden som kan bli föremål för rättsprövning skall varaförsedda med besvärshänvisning på sätt som anges i motionen, 4. att riksdagenbeslutar att utrymmet för muntlig förhandling vid rättsprövning skall,ökas påsätt som anges i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser i regeringsrätten. ratificerade konventionangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Efterlevnaden av konventionen kontrolleras av bl.a. en kommission och endomstol med säte i . Kommissionens och domstolens tolkning avkonventionen innebär att det i vissa fall visat sig tveksamt om svensk rätt står i överensstämmelsemed de åtaganden har gjort genom att ansluta sig KU 1987/88:38 Dess artikel 6 handlar om den enskildes rätt att få sina civilarättigheter och skyldigheter prövade inför en inhenisk domstol. artikelnskall envar, när det gäller prövningen av civila rättigheter och skyldigheter,vara berättigad till en opartisk och offentlig rättegång ("a fair and publichearing") inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk ' domstolsom upprättats enligt lag. har den europeiska domstolen i flera fallansett att tillämpningen av vissa regler i den offentliga rätten som rörförhållandet mellan enskilda och det allmänna gäller civila rättigheter ochskyldigheter i den mening som avses i konvenfionen. I propositionen (bilaga 5,s. 238 ff.) redovisas bl.a. tre sådana fall där domstolen har fällt . Utskottet har vid åtskilliga tillfällen behandlat motionerom förhållandet mellan svensk rätt och , senast i betänkandetKU 1986/ 87:13. Mot bakgrund av de fällande domarna mot har begärtsöversyn i olika hänseenden av hur svensk rätt förhåller sig till konventionen.I samband därmed har också frågan om en generell rnöjlighet till domstolskontrollav förvaltningsbeslut tagits upp. Motsvarande motionsyrkanden föreligger ävennu. Dessa frågor behandlas senare i detta betänkande. Propositionens lagförslag och de motionsyrkanden som haromedelbart samband med dem tas upp i särskilda avsnitt. Det skall erinras omatt , överflyttades prövningen i sista instans av vissaförvaltningsmyndigheters beslut från regeringen till den då inrättaderegeringsrätten. Utgångspunkten var att ärenden av huvudsakligen rättsligkaraktär skulle behandlas av regeringsrätten, under det att regeringen skullepröva förvaltningsärenden med i viss mån politiska inslag. Sedermera harmöjligheterna till domstolsprövning av förvaltningsbeslut utvidgats, bl.a.genom förvaltningsrättsreformen . Vidare har uppgiften att prövaöverklaganden av förvaltningsbeslut på allt fler områden flyttats frånregeringen till förvaltningsdomstolarna. fastställde år 1984riktlinjer i syfte att befria regeringen från ytterligare förvaltningsärenden.Regeringen är emellertid fortfarande slutinstans i en rad olikatillståndsärenden m.m. samt första och enda instans i vissa ärenden, t.ex. ifråga om tillstånd till expropriation. I andra fall föreligger inte möjlighettill domstolsprövning på grund av att centrala ämbetsverk eller särskildanämnder är sista eller enda instans. Den möjlighet till domstolsprövning som dåkan återstå är resning, som är ett sk. extraordinärt rättsmedel. Detta instituthar gammal hävd i svensk rätt. Enligt 11 kap. 11 § regeringsformen ankommer det påregeringsrätten att bevilja resning i avgjorda ärenden där regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I andra fall - dvs. främst när allmän domstol är slutinstans - är det högsta domstolen som prövar frågor om resning. Närmare bestämmelser meddelas i lag. När det gäller sådana frågor om resning som högsta domstolen skall pröva finns det närmare bestämmel ser i 58 kap. . Dessa bestämmelser innebär bl.a. att resning kan beviljas om den rättstillämpning som ligger till grund för domen uppenbart strider mot lag. Några motsvarande föreskrifter finns inte för regeringsrätten. Deneuropeiska domstolen har uttalat att det inteuppfyller konventionens krav enligt dess artikel 6. I det nu framlagda KU1987/88:38 regeringsförslagetframhålls emellertid att motivering för detta geranledning till tvekan huruvida uttalandet bygger på en riktig uppfattningav det rådande rättsläget beträffande resningsinstitutet (prop. Frågan om en anpassning av den svenska lagstiftningen tillden europeiska domstolens praxis i fråga om artikel 6 behandlas i promemorian(Ds Ju 1986:3) och rätten till domstolsprövning iSverige. Där finns en utförlig redovisning av domstolens och kommissionenspraxis samt aktuella konventionstexter (se propositionen s. 43 ff.). Ipromemorian föreslogs bl.a. en ny möjlighet till överprövning i regeringsrättenav vissa beslut som regeringen och andra myndigheter meddelar iförvaltningsärenden. På grundval av promemorian och remissyttranden överdensamma har inom upprättats förslag till lagstiftning iämnet. Lagförslagen har granskats av lagrådet. Regeringen föreslår sålunda i propositionen en ny lag omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut, närmare bestämt avgöranden hosregeringen eller en förvaltningsmyndighet som rör något förhållande som avses i8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen. Enligt förslaget kan rättsprövning gällaendast sådana beslut som innebär myndighetsutövning mot den enskilde, annarskan prövas av domstol endast efter ansökan om resning, och inte skulle hakunnat överprövas i annan ordning. Lagen, som föreslås gälla till utgången av ,innebär att regeringsrätten på ansökan av enskild part skall pröva omavgörandet strider mot någon rättsregel. Om så är fallet skall regeringsrättenupphäva beslutet. Från lagens tillämpningsområde undantas bl.a. beslut av vissastatliga nämnder med uppgifter av domstolsliknande karaktär. För några nämnderskärps kraven på ordförandens juridiska kompetens. Till följd härav kommerdessa nämnders beslut inte att omfattas av rättsprövning. Propositioneninnehåller sålunda förslag till ändringar i detta avseende i ett antal lagar.Vidare föreslås vissa ändringar i expropriationslagen som bl.a. innebär attregeringen skall kunna ompröva ett beslut om expropriationstillstånd omförhållandena har ändrats sedan det ursprungliga beslutet meddelades. Dessutomskall ett expropriationstillstånd förfalla om saken inte fullföljs inom ett årfrån det att tillståndet beviljades. En motsvarande regel förs också in ivattenlagen. () yrkar i motion K30 avslag påpropositionen vad gäller lagen om rättsprövning. I motionen hävdas att detföreslagna rättsprövnings-institutet är en avart av resning. Eftersom endastnyansskillnader skiljer de båda instituten och har uttalat attresning inte uppfyller kraven på domstolsprövning enligt konventionens artikel6, är sannolikheten stor för att organ kommer att underkänna denföreslagna ordningen. Denna bedömning förstärks enligt motionären av attlagstiftningen är tillfällig samt att olika nämnder enligt lagförslagets 2 §undantas från tillämpningsområdet. Också i deövriga tre följdmotionerna uttalas tveksamhet om det framlag- I * 1987/88. da förslaget tillgodoserkonventionens krav. I motion K32 av m.fl. KU 1987/88:38 (m) och motion K31 avBengt m.fl. (fp) godtas emellertid huvuddragen i förslageteftersom förslaget i och för sig innebär ett angeläget steg i rätt riktning. Idessa motioner samt i motion K29 av tredje vice (c)-som inte heller motsätter sig förslaget- framställda yrkanden omytterligare åtgärder för att stärka rättssäkerheten , . tas upp i ett senareavsnitt. mening får förslaget om rättsprövning ses som ett viktigt led i strävandena att så snabbt som möjligt säkerställa att svensk rätt motsvarar konventionens krav. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet att frågan om rättsprövning lagregleras och avstyrker följaktligen - motion 1987/88:K30. ' I2 § första stycket i den föreslagna lagen görs som nämnts undantag för beslutav vissa nämnder. Det gäller bl.a. kriminalvårdsnämnden, psykiatriska nämndensamt buss- och taxivärderingsnämnden. Efter de följdändringar i värnpliktslagenoch några andra lagar som föreslås i propositionen gäller undantaget också förbeslut av värnpliktsnämnden, stängselnämnden, resegarantinämnden,oljekrisnämnden och riksvärderingsnämnden. Imotion K32 yrkande 2 (m) och motion K31 yrkande 3 (fp) begärs att 2 § iförslaget skall ändras vad gäller undantag för beslut av vissa,nämnder fiånrättsprövningen. Enligt motion K32 bör beslut av arrendenämnd, hyresnämnd ochövervakningsnämnd omfattas av lagen om rättsprövning. Mofionärerna anför attdessa nämnder är förvaltningsriiyndigheter enligt regeringsformensterminologi. Det finns därför anledning att hysa starka tvivel om att deneuropeiska domstolen skulle betrakta de nämnda organen som domstolar då deinte är domstolar enligt svensk rätt. I motion K31 (fp) begärs att detföreslagna undantaget från rättsprövningen för beslut av nämnder varssammansättning är bestämd i lag och vars ordförande skall vara eller ha varitordinarie domare skall utgå. Enligt motionärerna torde dessa nämnder inte kommaatt godtas som oavhängiga domstolar enligt konventionen. Bl.a. framhålls attett sammanträde i resegarantinämnden inte torde uppfylla kraven i artikel 6 påen opartisk och offentlig rättegång. Om undantaget blir kvar ökar därför riskenför att rättsprövningen som sådan underkänns. Utskottet vill erinra omatt man vid regeringsformens tillkomst, vad gäller . t.ex. tvångsvisaomhändertaganden av annan anledning än brott eller misstanke om brott, utgickfrån att nämnder vilkas sammansättning är bestämd i lag och vilkas ordförandeskall vara eller ha varit ordinarie domare (jfr 2 kap. 9 § andra stycket andrameningen regeringsformen) är att betrakta som domstolar i konventionens meningmed hänsyn bl.a. till deras sammansättning, utredningsmöjligheter ochsjälvständiga ställning (prop. 1973:90 s. 386 f.). Frågan har visserligen inteprövats av , men man bör dock, som även lagrådet anfört, enligtutskottet alltjämt utgå från att sådana nämnder kan räknas som domstolar ikonventionens mening. Beträffandede i motion K32 angivna nämnderna förhåller det sig så att något formellt kravpå att den som tjänstgör som,ordförande i en arrendenämnd, hyresnämnd ellerövervakningsnämnd skall vara eller ha varit ordinarie domare inte uppställts.Undantaget i 2 § första stycket är därför inte tillämpligt på dessa nämnder.Likväl talar enligt utskottets bedömning starka skäl föratt de bör likställas med domstolar. Deras funktion, organisation, KU1987/88:38 utredningsmöjligheter och självständiga ställning motsvarar i alltväsentligt vad som brukar utmärka en,domstol. Tjänsten som ordförande i hyres-eller arrendenämnd anses jämställd med en domartjänst, och i fråga om övervakningsnämndgäller att ordföranden skall vara lagfaren och ha erfarenhet av tjänstgöringsom domare. Vidare kan de flesta beslut som dessa myndigheter meddelar bringasunder domstolsprövning eller prövning av en sådan nämnd som avses i 2 § förstastycket. Undantaget har sålunda i praktiken begränsad betydelse. Även enligtlagrådets uppfattning (prop. s. 236 f.) synes det försvarligt att beslut avnämnda myndigheter undantas från rättsprövning. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag. Motionerna 1987/88:K32 yrkande 2 och I987/88:K31yrkande 3 avstyrks följaktligen. Förfarandet vid regeringsrättens överprövning reglerasinte i det nu framlagda lagförslaget. Av de allmänna bestämmelserna iförvaltningsprocesslagen följer att handläggningen i regeringsrätten ärskriftlig om inte domstolen bestämmer något annat. Regeringsrätten får hållamuntlig förhandling när det kan antas vara till fördel för utredningen ellerfrämja ett snabbt avgörande (9 § andra stycket förvaltningsprocesslagen). I motion K32 yrkande 4 (m) och motion K31 yrkande 4 (fp)begärs att utrymmet för att hålla en muntlig förhandling i regeringsrätten vidrättsprövning skall vara större än som föreslagits i propositionen.Motionärerna anser att det är ovisst om kraven i konventionen annars kan ansesvara uppfyllda. Utskottet får anföra följande. Enligt artikel 6 ikonventionen har som tidigare nämnts den enskilde rätt till en opartisk ochoffentlig rättegång. I propositionen (s. 28 f.) konstaterar justitieministernatt gällande regler om handläggningsformen i bl.a. förvaltningsprocesslagenfrån svensk sida har ansetts stå i överensstämmelse med konventionen eftersomrättegångar i vårt land - genom allmänhetens grundlagsskyddade rätt att ta delav allmänna handlingar - är öppna för insyn även vid ett skriftligt förfarande.Vidare anförs att enligt svensk uppfattning kan konventionstexten inte tas tillintäkt för ett absolut krav på muntlig förhandling inför domstol. Frågan hardock inte prövats av den europeiska domstolen, och den tolkning som ligger tillgrund för den gällande ordningen kan givetvis behöva omprövas om domstolenskulle göra en annan tolkning. I så fall berörs inte bara den nya målgrupp somdet nu är fråga om utan också stora delar av förvaltningsrättskipningen iövrigt och processen vid de allmänna domstolarna. Justitieministerns slutsatsblir att frågan om muntlig förhandling i de här aktuella målen tills vidare börlösas med tillämpning av de allmänna regler i ämnet som finns iförvaltningsprocesslagen. - Enligt lagrådet får de allmänna bestämmelserna iförvaltningsprocesslagen anses uppfylla offentlighetskravet i samma mån somhandläggningen vid prövning av mål i övrigt i regeringsrätten. Utskottet delar justitieministerns uppfattning att fråganom utökad möjlighet till muntlig förhandling inte kan ses isolerad förrättsprövningsin-stitutet utan har betydelse också för andra delar avrättskipningen. Mot bakgrund av att den europeiska domstolen ännu inte prövatfrågan anser utskottet att det inte nu finns tillräckliga skäl att föreslåannan ordning i ärenden om rättsprövning än som gäller vid handläggning avandra mål i regeringsrätten.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att frågan bör KU 1987/88:38lösas i enlighet med vad som anförts i propositionen. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 1987/88:K32 yrkande 4 och 1987/88:K31 yrkande 4. I motion K32 yrkande 3 (m) förordas att avgöranden som kanbli föremål för rättsprövning skall innehålla en underrättelse om dennamöjlighet i form av en fullföljdshänvisning. För detta talar såväl principiellaskäl som rättssäkerhetshänsyn. Motionärerna framhåller att rättsprövning är enny ordning om vilken det behövs information samt erinrar om att den som villklaga hos kommissionen först måste ha uttömt alla inhemska rättsmedel. Detframhålls i motionen att en ansökan om rättsprövning enligt lagförslagets 3 §skall ha kommit in till regeringsrätten förbeslutet. I denna del anförs i propositionen (s. 29) att man kanutgå från att kunskap om den nya prövningsmöjligheten kommer att erhållas ierforderlig utsträckning. Utöver myndigheternas serviceskyldighet är detenligt propositionen knappast påkallat med en särskild regel om att den som kanbegära domstolsprövning av ett beslut enligt den nya ordningen skallunderrättas om detta i samband med beslutet. Vidare uttalas att en regel omfullföljdshänvisning lätt skulle bli för stel med tanke på dettillämpningsområde som den nya prövningsmöjligheten skall ha. Det konstaterasockså att någon generell skyldighet att ge fullföljdshänvisning inte föreliggerenligt svensk rätt. Starka skäl talar enligt utskottet för att informationenom det nya rättsprövningsinstitutet bör ges en sådan bredd och omfattning attden verkligen når ut till allmänheten. Enligt vad utskottet inhämtat förberederjustitiedepartementet utgivandet av informationsmaterial till berörda myndigheterom den nya lagstiftningens innehåll. Det bör i sammanhanget erinras om att deti myndigheternas serviceskyldighet enligt 4 § förvaltningslagen ligger ettkrav på att lämna allmänheten upplysningar om t.ex. vilka rättsmedel som stårtill buds. Vad angår frågan om det i lag behöver föreskrivas enskyldighet att meddela fullföljdshänvisning i samband med avgöranden som kanbli föremål för rättsprövning vill utskottet erinra om att den föreslagnamöjligheten till domstolsprövning ligger utanför den ordinarie instansordningen.Vissa andra rättsmedel omfattas inte heller av bestämmelser omfullföljdshänvisning. T.ex. i fråga om kommunala beslut finns ingen skyldigheti lag att lämna uppgift om rätten att anföra s.k. kommunalbesvär. Utskottet harmot bakgrund av det anförda inte funnit anledning att nu föreslå en föreskriftom att fullföljdshänvisning skall meddelas. Utskottet förutsätter emellertidatt frågan ägnas stor uppmärksamhet inom sedanerfarenheter av den nya lagstiftningen vunnits. Med hänsyn tilldel anfördafår syftena bakom motion1987/88: K32 i denna del delvis anses tillgodosedda och yrkande 3 besvarat. Såväl motion K.2 yrkande 5 (m) som motion K31 yrkande 5(fp) tar upp regeringsrättens resurser. I motionen begärs ett tillkännagivandetill regeringen om behovet av förstärkningar härvidlag. Motionärernaframhåller bl.a. att regeringsrättens ledamöter ansett att mycket talar för attordningen med rättsprövning kommer att utnyttjas i stor utsträckning. Utskottetfår anföra följande. Den nya prövningsmöjligheten skall som Som skäl för detta har bl.a. anförts att en fortsatt KU1987/88:38 översyn bör ske områdesvis, varvid bör prövas om det ärändamålsenligt att ersätta överprövning i administrativ ordning meddomstolsprövning. Vidare uttalas i propositionen att en översyn av artikel 6 ikonventionen även kan komma att aktualiseras inom . Vad gäller resurser för regeringsrätten framhålls ipropositionen (s. 30) att det är svårt att på förhand avgöra i vilkenutsträckning den nya prövningsmöjligheten kommer att utnyttjas. Det kanförmodas att resning ofta söks i de fall då en part ifrågasätter ettförvaltningsbesluts rättsenlighet samt att ett resningsärende och ett ärendeav den nya typen i stort sett är lika arbetskrävande. Detta talar enligtpropositionen för att antalet nya ärenden i regeringsrätten inte blir så stortoch sålunda inte medför något betydande merarbete. En säkrare bedömning kandock göras först sedan den nya ordningen har tillämpats . Detbör erinras om att justitieministern i årets budgetproposition (prop.1987/88:100, bil. 90) anför att regeringsrättens arbetssituation kan kommaatt påverkas av de föreslagna ändringarna. Utskottet förutsätter att regeringen tillser attregeringsrätten ges de ökade resurser som kan komma att behövas med anledningav rättsprövnings-målen. Till följd av det anförda får motionerna 1987/88:K32yrkande 5 och 1987/88:K31 yrkande 5 anses tillgodosedda och därmed besvarade.