bet · GB01UU24 · 1987-12-31 00:00:00 — Frihet för kapitalrörelserställer ökade krav på samordning av den ekonomiska politiken, i synnerhetpenningpolitiken, om en stabil utveckling på valutaområdet skallkunna upprätthållas. I argumenterar man för fria kapitalrörelsereftersom dessa främjar en effektiv resursallokering. Men för att intekortfristiga kapitalflöden skall äventyra valutastabiliteten måste denekonomiska utvecklingen vara någorlunda likartad i de berörda länderna. Detinnebär således att ett förstärkt ekonomisk-politiskt samarbete är en viktigförutsättning för fria kapitalrörelser. Avregleringsprocessen inom EG har under långa periodervarit trög och enskilda länder har därförtagit egna initiativ till att avvecklastora delar av sin valutareglering när så befunnits lärripligt. I samband medplanerna att fullborda den inre marknaden harett program för att förverkliga fullständig frihet för kapitalrörelserantagits. Programmet omfattar två faser. Den första fasen innebär att i principall handel och emissionsverksamhet med värdepapper skall vara fri inom EG. ,Direktivförslag om den andra fasen lades fram . samtligaresterande transaktionskategorier, således även de mest känsliga såsom korta finansiella krediter, penningmarknadsinstrument och bånkde- positioner. Direkfivet kommer att innebära en radikal liberaliseringförplik telse för många medlemsländer och måste därför förses med övergångsbe stämmelser och möjligheter att vid behov tillgripa skyddsåtgärder för att undvika allvarliga störningar i valutabalansen. I motion U7 (m) kritiseras den svenska valutaregleringensom försvårar kapitalrörelserna. De steg i liberaliserande riktning som tagitsunder senare år är enligt motionärerna inte tillräckliga. Det är enligtmotionärerna.varken möjligt eller önskvärt att genom regleringar av detta slagbevara den nationella handlingsfriheten. De transaktioner som tillåts ianslutning till utrikeshandeln utesluter möjligheterna att föra en självständigstabiliseringspolitik. har genom att ställa upp.en fast växelkursnormförpliktat sig att anpassa sin politik till omvärlden. Fullständig frihet förkapitalrörelserna kan då spela en positiv roll genom att tvinga fram en merstabil och disciplinerad ekonomisk politik, som bl.a. kan,bidra till attföretag och löntagarorganisationer visar större återhållsamhet på pris- ochlönesidan. Motionärernas slutsats år att den svenska valutaregleringen böravvecklas skyndsamt och definitivt. Även i motionerna U6 (fp) och U522 (fp) kritiseras densvenska valutaregleringen. Enligt motionärerna är EG viktigare för än är för EG. Via EFTA kan dock vår förhandlingsposition stärkas. Arbetetmed den inre marknaden måste leda till en parallell utveckling i UU1987/88:24 och inom övriga EFTA-länder. måste erbjuda EGsamma Bilaga 2 friheter som EG erbjuder , t.ex. en öppen marknad förbanker, försäkringsbolag och finansiell service. I jämförelse med EG:s friakapitalmarknad framstår också den svenska valutaregleringen som alltmer stötande. beslutade (FiU 1986/87:30, rskr. 363)att avveckla de delar av valutaregleringen som inte är av central betydelse förpenning- och valutapolitiken. Frän avvecklingen undantas bankdepositioner ochplaceringar i räntebärande papper, t.ex. statsobligationer för såvälvalutautlänningar som valuta-inlänningar. Det första större steget i liberaliseringsprocessen togssommaren 1986 då kravet på att direkta investeringar skulle refinansierasutomlands avskaffades. beslutades att svenskar skulle få ökademöjligheter att förvärva utländska aktier. Avsikten är att alla restriktionerpå förvärv av utländska aktier skall avskaffas. Vidare har restriktionerna avseendefastighetsinvesteringar avvecklats, vilket innebår att de nu tillåts enligt sammakriterier som gäller direkta investeringar. Utskottet har vid ett flertal tillfällen sedan 1986behandlat motionsyrkanden om att avveckla valutaregleringen. Senast den 2 mars1988 avslog (FiU 1987/88:20) sådana motionsyrkanden med hänvisning tillatt den av riksdag utstakade vägen för liberalisering avvalutareglering bör fullföljas. Det innebär att vissa transaktioner undantasfrän avvecklingen, nämligen sådana som styrs av ränteskillnader ochförväntningar om ränte- och valutakursutvecklingen. Utskottet har alltjämtsamma uppfattning. Utskottet delar propositionens uppfattning att detfortsatta liberaliseringsarbetet bör drivas med sikte på att så långt möjligtdelta i det västeuropeiska samarbetet för liberalisering av kapitalrörelser.Det innebär att om ökade obalanser på nytt skulle uppstå får inte enuppbromsning ske i liberaliseringsprocessen. I stället bör andra åtgärdersättas in. Fria kapitalrörelser ställer strängare krav på samordningav den ekonomiska politiken samt på ett långtgående valuta- ochpenningpolitiskt samarbete. Det kommer att innebära att även skattepolitikenmåste samordnas. En anpassning av den svenska skattepolitiken till den somtillämpas inom EG torde innebära stora förändringar av såväl skattestruktur somskattenivå. En anpassning till de skattenivåer som är aktuella inom EG tordeframför allt medföra ett betydande skattebortfall. Det skulle i sin tur kunnafå betydande konsekvenser för de statliga utgiftsprogrammen och för det socialatrygghetssystemet. I den fortsatta integrationsprocessen måste således ocksåde samhällsekonomiska och sociala konsekvenserna av ett mera långtgåendeekonomisk-politiskt samarbete sårskilt uppmärksammas. Utskottetanser med det anförda att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2 EMS-samarbetet UU 1987/88:24 I propositionen framhålls att det samarbete som har kommitatt få störst betydelse för den ekonomisk-politiska samordningen inom EG är detsom ägt rum på det monetära och valutapolitiska området. Efter det att BrettonWoods-systemet bröt samman etablerades det s.k.ormsamarbetet på växelkursområdet, där bl.a. , och deltogförutom de ursprungliga sex medlemsländerna. Ormsamarbetet avlöstes av det europeiska monetärasystemet EMS. Det syftar till att etablera ett närmare monetärt samarbete föratt uppnå en zon med stabila valutor i . Avsikten är att det jämte andrainstrument skall främja en balanserad ekonomisk utveckling inom EG.EMS-samarbetet regleras genom ett särskilt avtal mellan centralbankerna men harsedermera blivit traktatfäst genom enhetsakten. I EMS-samarbetet ingår den europeiska valutaenheten (ECU),valutakursmekanismen () och särskilda kreditbestämmelser. I modon U7 (m) spås att betydelsen av det europeiskavalutasamarbetet kommer att växa. ECU-n håller på att utvecklas till enkommersiellt utnyttjad valutaenhet. Krediter och värdepapper uttryckta i ECU hållerpå att bli vanliga. Motionärerna ser ECU-n som ett embryo till en gemensamvästeuropeisk valuta. är målsättningen att upprätta en verkligvalutaunion med en gemensam europeisk centralbank. Därmed skullepenningpolitiken bli en gemensam angelägenhet. Motionärerna konstaterar att förnärvarande är dock skillnaderna mellan de olika ekonomiska politikett hinder för en helt samordnad penningpolidk och en valutaunion. Enligtmotionärerna bör riksbanksfullmäktige överväga en svensk anknytning till EMSväxelkurssamarbete. Det skulle långsiktigt binda den svenska kronan tillvalutorna i de länder som svarar för största delen av vår utrikeshandel. Denekonomiska politiken i får i så fall utformas med utgångspunkt i dekrav på pris- och lönestabilitet som den fasta växelkurspolitiken ställer. Detskulle innebära att det inte längre skulle vara möjligt att med ensidigtbeslutade devalveringar parera en alltför snabb inhemsk kostnadsstegring. Utskottet vill med anledning härav anföra att sedansamarbetet inom EMS startade har man diskuterat att låta även länderutanför EG delta i samarbetet men har inte detta aktualiserats. Fleraav EG-valutorna, bl.a. den brittiska, står alltjämt utanför denna del avEMS-samarbetet. Den nuvarande svenska växelkurspolitiken där kronans kursknyts till ett genomsnitt avomvärldens valutor, den s.k. korgen, har visat sigfungera bra. Som utskottet anfört tidigare (FiU 1986/87:10 s. 49) är det avstor vikt för vår , trovärdighet att ändringar inte företas i korgenskonstruktion. dekurspolitiken har gjort kronan mindre känslig för kraftiga kursvariationer UU 1987/88:24 i de storainternationella valutorna av det slag vi sett . svenskakronan undviker genom den nuvarande konstruktionen de återkommandespekulationerna om kursjusteringar inom EMS, vilka ibland utlöses avpolitiska händelser,i något av de större . också idetta sammanhang noteras att de europeiska valutorna svarar för cirkatre fjärdedelar av vikterna i valutakorgen. Utskottet anser mot denna bakgrund att frågan om en svensk anknytningtill det europeiska monetära samarbetet saknar aktualitet. Yrkande 11i motion U7 bör därför enligt finansutskottet avstyrkas av följer dock, nu liksom tidigare, med intresse devästeuropeiska ansträngningarna att uppnå och vidmakthålla valutapolitiskstabilitet inom ramen för EMS-samarbetet. Det bör också i detta sammanhang nämnas att Sverigetillsammans med andra industriländer också deltar aktivt i det löpandeinformationsutbytet om utvecklingen på valutamarknaderna som hålls mellancentralbankerna i EMS-länderna. Vidare deltar i de möten som hållsmellan centralbankerna inom ramen för G 10 i anslutning till månadsmötena iBank of International Settlements (BIS). I propositionen anförs att den internationella handeln medtjänster - bland , dem finansiella tjänster och försäkringstjänster - har fåtten ökad betydelse . Banker och andra finansinstitut har,liksom försäkringsbolag, i ökad utsträckning kommit att bedriva verksamhet iflera länder, med eller utan etablering utanför hemlandet. Även handeln medvärdepapper har internationaliserats! Ytterligare en grundläggande orsak tilldet ökade utbytet av finansiella tjänster år det nära sambandet med kapitalrörelseområdetdär en fortgående liberalisering ägt rum . När det gäller det västeuropeiska samarbetet inom dettaområde representerar EG:s arbete med att få till stånd en inremarknad för finansiella tjänster den mest målinriktade insatsen mot eninternationell liberalisering. Redan i föreskrivsetableringsfrihet och fritt utbyte av tjänster. När det gäller värdepappersmarknaderna har EG:s arbeteinriktats på gemensamma regler för den organiserade handeln med aktier ochandra värdepapper avseende t.ex. börsintroduktion, information till investerare-samt kollektiva investeringar i värdepapper. Vidare arbetar man inom EG pä attfå till stånd regler om insiderhandel. Mellan EFTA och EG har ettinformationsutbyte inletts beträffande reglerna för handeln med finansiellatjänster. Detta utbyte omfattar bl.a. reglerna för insiderhandel. Även i har en utveckling skett motökad internationell konkurrens inom den finansiella tjänstesektorn. På ett flertal -j områdenbefinner sig emellertid dessa frågor alltjämt på utredningsstadiet. UU 1987/88:24 I propositionen påpekas att när det gäller detvästeuropeiska samarbetet Bilaga 2 går det inte att hävda generellt, utanytterligare jämförande undersökningar, att den svenska lagstiftningen har andrasyften eller innebär starkare , restriktioner för den finansiella sektorn änEG:s regelverk. har ett starkt intresse av att så långt det är möjligtdelta i det västeuropeiska samarbetet för att möjliggöra en enhetlig marknadför finansiella tjänster. Det är därvid en svensk önskan att detinformationsutbyte som redan inletts mellan EG och EFTA skall leda till attkonkreta samarbetsmöjligheter identifieras. Det utredningsarbete som pågår iSverige utgör såväl ett hinder som en fördel i detta sammanhang, sägs det ipropositionen.. I motion U5 (c) anförs att den växande svenskatjånstehandeln-däribland de finansiella tjänsterna - bör integreras i en öppenbank- och försäkringsmarknad i . Förutsättningarna härför bör enligtmotionärerna utredas närmare. I motionerna U522 och U6 (fp) anförs att måsteerbjuda EG samma friheter som EG erbjuder , t.ex. en öppen marknad förbanker, försäkringsbolag och finansiell service. löper enligt motionärernaen uppenbar risk att hamna utanför EG-samarbetet på tjänsternas område.Motionärerna beklagar att regeringen infe ger någon samlad bedömning av hurSverige skall agera på detta område. Motionärerna anser att det är synnerligenangeläget att EG-samarbete på bred front utvecklas till att ocksåinnefatta tjänsterna. I motion U7 (m) anförs att det inte räcker med attavskaffa valutarestrik- ,, tionerna. Affärerna söker sig dit där de kan utförasbilligast. Därför bör skattebelastningen vara låg för finansiella tjänster. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att så långt det är möjligt deltar i det västeuropeiskasamarbetet även när det gäller finansiella tjänster. Som framgår av propositionen är det emellertid ett stortantal frågor som ännu är olösta på detta område. Ett bättre underlag för att taställning till de alternativ och möjligheter som finns kommer att föreligga närde nu pågående utredningarna avslutat sitt arbete. Utskottet har inte något atterinra mot vad som anförs på detta område i propositionen eller i de nämndamotionerna. Det finns dock inte några konkreta förslag att taställning till. Utskottet anser mot denna bakgrund att yrkandena i motionernainte bör föranleda någon ytterligare åtgärd från sida. På finansutskottets vägnar , Närvarande: (),(), (), 1987/88:24 (), IrisMårtensson (s), (), (), 2Fridolfsson (m), i (s), (), Hans Peterssoni (vpk), (), (), MarianneCarlström (s) och (). GunnarBjörk och (båda c) anser att den del av utskottets överväganden iavsnittet Ekonomisk polifik som börjar med "Det sker" och slutar med"yrkande 13" bort ha följande lydelse: Detfinns emellertid en tendens att de europeiska frågorna kommer i skymundan pågrund av de stora ländernas dominans, t.ex. och , i flera av deinternafionella fora som deltar i, t.ex. , IMF eller . Framförallt blir de små västeuropeiska ländernas problem negligerade. Det finns därförskäl att , som föreslås i mofion U5, verkar för att ett västeuropeiskt forumskapas för gemensam behandling av ekonomiskpolitiska frågor i . Iett sådant forum skulle de små västeuropeiska länderna kunna göra sig gällandepå ett bättre sätt än i befintliga fora. Utskottetanser således att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U5 yrkande 13. AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfsson (m), () och () anser att utskottetsöverväganden under avsnittet Kapitalrörelser bort ha följande lydelse: Sverigehar förespråkat och arbetat för fritt varuutbyte. Det är därförlogiskt och konsekvent att arbeta för fri rörlighet även för tjänster ochfinansiella transaktioner. InomEG pågår ett omfattande arbete för att frigöra kapitalrörelserna. Målet år atttill ha ett helt öppet och fritt flöde av kapital mellan EG:smedlemsländer. Det finns en uppenbar risk att kommer att hamna utanförEG-samarbetet på detta område. blir alltmer ensamt bland de välutveckladeindustriländerna om att behålla ett regelverk som försvårar kapitalrörelser. LItskottetanser att den snabba utvecklingen mot en europeisk marknad utan gränser förkapital ställer krav på ändringar för del. En fri rörlighet mellan EGoch måste upprättas även vad gäller finansiella transaktioner. Fördetta krävs att valutaregleringen avskaffas. I harvalutaregleringarna redan i allt väsentligt undanröjts. Det är en illusion atttro att kan bevara handlingsfrihet genom valutaregleringen.Omfattningen av de kapitalrörelser som kan ske i anslutning dll utrikeshandelnär så stor att de ändå påverkar stabiliseringspolitiken. bidrar också den storautlandsupplåning som såväl staten som företagen har 76 Enavreglering bör ske omgående och vara definitiv. Det gör att de UU1987/88:24 anpassningsrörelser som blir oundvikliga när en reglering avskaffasgår i båda Bilaga 2 riktningarna och tenderar att ta ut varandra. anfört med anledning av motion U7 yrkande 12 om att avskaffavalutaregleringen bör som sin mening ge regeringen och fullmäktige iriksbanken fill känna. i (vpk) anser att utskottets överväganden i avsnittetKapitalrörelser bort ha följande lydelse: Sverigesutrikeshandel sker till med . Utskottets slutsats härav är attden redan höga graden av beroende inte bör höjas ytterligare. Det är snararelogiskt att prioritera förbindelser med andra länder och marknader. Dettaunderstryks av påtagliga inre svårigheter. De tyngs av svagtillväxt, överproduktion och massarbetslöshet. Utvecklingen av svenskutrikeshandel bör därför snarare ske med marknader utanför EG: , ,, och övriga delar av tredje världen. Sårbarheten förSverige blir mindre med mer mångsidiga kontakter. Sverigebör enligt utskottets mening som alternafiv fill EG-harmonisering sätta ettaileuropeiskt perspektiv. Friare handel samt ekonomiskt och kulturelltsamarbete mellan alla europeiska länder måste eftersträvas. Endast med en sådaninriktning på Europapolitiken gynnas avspänning och fred. Enensidig anpassning till förhållandena inom EG riskerar att bli en anpassningtill de kommersiella intressena, de konservativa krafterna och till långtgåenderesursutnyttjande av såväl människor som natur. Engenerell avreglering av valutarestriktionerna skulle innebära en fullständigkapitulation för dessa krafter. Det finns snarare anledning att ompröva deliberaliseringar som redan genomförts i . Framför allt bör utflyttningav svenska företag och sysselsättningstillfällen styras på ett för Sverigesamhällsekonomiskt acceptabelt sätt. Utskottet avstyrkersåledes motion U7 yrkande 12. , och (alla m) anser att utskottetsöverväganden i avsnittet EMS-samarbetet bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att betydelsen av det europeiskavalutasamarbetet kommer att växa. Växelkursvariationer innebär ökadetransaktionskostnader som verkar som handelshinder. En stabil valutakurs- ,utveckling är därför önskvärd.' Utskottetanser att riksbanksfullmäktige bör överväga en svensk anknyt ning till EMS växelkurssamarbete. På så sätt skulle den svenska kronan vara långsiktigt bunden till valutorna i de länder som svarar för största delen avvår utrikeshandel. Den ekonomiska politiken i skulle i så fall få utformas '' medutgångspunkt i de krav på pris- och lönestabilitet som den fastaväxelkurspolitiken ställer. Det skulle inte längre bli möjligt att med ensidigtbeslutade devalveringar parera en alltför snabb inhemsk kostnadsökning. anfört bör som sin mening ge regeringen ochfullmäktige i till känna. tillstyrker med detanförda motion U7 yrkande 11. UU 1987/88:24 Bilaga 2 (), (), () ochRolf Kenneryd (c) anser att utskottets överväganden i avsnittet EMS-samarbetetbort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning härav anföra att sedan samarbetetinom EMS startade är 1979 har man diskuterat att låta även länder utanför EGdelta i samarbetet men har inte detta aktualiserats: Flera avEG-valutorna, bl.a. den brittiska, står alltjämt utanför denna del avEMS-samarbetet. Den nuvarande svenska växelkurspolitiken innebär attkronans kurs knyts dll ett genomsnitt av omvärldens valutor, den s.k. korgen.De europeiska valutorna svarar för cirka tre fjärdedelar av vikterna ivalutakorgen. EG-valutorna utgör mer än hälften. Utskottet anser att frågan omen svensk anknytning till det europeiska monetära samarbetet för närvarandeinte är aktuellt. Yrkande 11 i motion U7 bör därför enligt finansutskottetavstyrkas av utrikesutskottet. (), (), (), LarsDe (), (), () och ()anser att utskottets överväganden i avsnittet. Finansiella tjänster bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att en mycket väsentligdel av EG-politik rör våra möjligheter att medverka i ett fritt utbytepä tjänsternas område. En åtgärd som skulle underlätta ett sådant samarbete äravskaffande av den svenska valutaregleringen, vilket utskottet förordar. Det ärockså nödvändigt att erbjuder EG samma friheter som EG erbjuderSverige. Inom EG kommer också med stor sannolikhet kraven på ömsesidighet attbli allt starkare. Detta gäller t.ex. de villkor som finns på marknaderna förfinansiella tjänster, där svenska banker och försäkringsbolag skulle kunnaexpandera. Det finns annars en risk att svenska finansiella företag hamnarutanför EG-samarbetet och inte kan delta pä lika villkor. Enligt utskottetsmening är det synnerligen angeläget att EG-samarbete på bred frontutvecklas fill att också innefatta tjänsterna, som är en av ekonomins snabbastväxande sektorer. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna U5, U6, U7och U522 bör ges regeringen till känna. 7.Finansiella tjänster UU 1987/88:24 i (vpk) anser att utskottets överväganden i Bilaga avsnittet Finansiella tjänster bort ha följande lydelse: Somframgår av propositionen är ett stort antal frågor ännu olösta på detta område.I den allmänna viljeinriktning som uttrycks i propositionen och som , ; framgårav direktiven till de utredningar som pågår för detta område, finns endast detvästeuropeiska perspekdvet. Enligt utskottets mening bör en mer internadonalistiskorientering väljas. Ett mångnadonellt samarbete gagnar och stimulerar Sverigemer än en snävt västeuropeisk orientering. Det stämmer också med den svenskaalliansfrihetens tradition. Det möjliggör för att tillsammans med andraEFTA-länder arbeta för en alleuropeisk utveckling och en ökad kontakt mellanÖst- och . Det senare kräver uppbyggandet av andra strukturer ochkanaler än EG-organen, eftersom det gäller att utveckla förbindelser mellanländer med olika ekonomiska system. Utskottettar således bestämt avstånd från den snäva inriktning som det internationellasamarbetet ges i propositionen och de här aktuella motionerna. UU 1987/88:24 Skatteutskottetsyttrande Bi,g 3 om Sverigeoch den västeuropeiska integrationen (prop. 1987/88:66) har berett övriga utskott tillfälle attyttra sig över proposidon 1987/88:66 om och den västeuropeiskaintegrationen jämte motioner. I propositionen begärs bl. a. godkännande avvissa riktlinjer som enligt regeringen bör ligga till grund för det fortsattaarbetet på att få till stånd ett brett västeuropeiskt samarbete. Därutöverbereds tillfälle att ta del av regeringens överväganden på olikaområden i fråga om och den västeuropeiska integrationen. Utskottetbegränsar sitt yttrande till vad som i den senare delen anförs i fråga omtullar och skatter. I propositionen betonas de institutionella problem som ärförenade med ett deltagande i en tullunion med EG. Enligt regeringensuppfattning bör ansträngningar i första hand inriktas på att på andravägar söka åstadkomma en så hög grad av likabehandling som möjligt på hela denvästeuropeiska marknaden. Det är också ett starkt svenskt önskemål att bådeursprungsreglerna och tillämpningen av dessa ytterligare förenklas. Beträffande den pågående Uruguayrundan framhållerregeringen att har förordat en allmän harmonisering av GATT-ländernastullar så att höga tullar sänks mer än låga tullar. bedöms en sådanharmonisering minska behovet av ursprungsregler och underlätta det fortsattaarbetet att förenkla reglerna. m. fl. (m) begär i motion U7 etttillkännagivande om att bör arbeta för en tullunion mellanEFTA-länderna och EG, samt, intill så har skett, en sådan harmonisering avtullagstiftning och tullsatser att ursprungskontrollen kan förenklas ellergöras onödig. Motionärerna begär vidare att under de pågående GATT-förhandlingarna kräver att upprätthålls i alla hänseenden ochatt alla tariffära och icke tariffära handelshinder avvecklas. m. fl. (fp) ställer i motion U6 ingetsärskilt yrkande angående tullar. Motionärerna delar regeringens uppfattningatt vi skall gå vidare idet nordiska samarbetet, stärka EFTA och bredda och fördjupa UU 1987/88:24samarbetet med EG så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. m. fl. (c) redovisar i motion U5 en positivinställning till ett allomfattande västeuropeiskt samarbete. Innan en svenskövergång från frihandelsavtal till tullunion med EG övervägs krävs enligtmotionärerna en , närmare redovisning om vilka, konsekvenser en sådanförändring skulle medföra. Följderna för relationerna till övriga EFTA-länder,särskilt de nordiska, bör enligt c-motionärerna närmare analyseras. De anseratt tillräckligt underlag inte har presenterats för ett ställningstagande avriksdagen.