bet · GB01SoU26 · 1987-12-31 00:00:00 — Svenska läkaresällskapets delegation för medicinsk efikhar antagit riktlinjer för användning av vävnad från . Dessa riktlinjerkommer att revideras. Vävnad får enligt såväl de gällande som deföreslagna riktlinjerna tas endast från döda . I de föreslagna riktlinjernasägs vidare att eftersom död inte förutsätter celldöd i varje enskilt organ ärdel möjligt alt efter döden tillvarata enskilda celler, vävnadereller organ för transplantation. Det behandlar bl.a.frågan om transplantation av vävnad från aborterade och säger i enpromemoria sammanfattningsvis: konstaterar att de nu aktuellaforskningsprojekten har granskats och godkänts av lokala forskningsetiskakommittéer. Till grund för etiska kommittéernas bedömning ligger bl.a.Läkaresällskapets "Provisoriska riktlinjer för användning av vävnad frånfoster i transplantationsverk-samhel". På en punkt gör en annan bedömning änLäkaresällskapet i dess provisoriska riktlinjer; Det räcker inte med attkvinnan informerats och inte motsatt sig ingreppet. Enligt rådets mening bör istället explicit samtycke inhämtas från kvinnan. konstaterar också att det nuaktuella forskningsprojektet utgör en liten del av ett större komplex. Rådetavser att noga följa utvecklingen på området och kommer att ha fortsattadiskussioner där frågan ses i ell vidare perspektiv. Utskottetberörde de etiska frågor som uppkommer när det gäller Iransplan- SoUiy8//ö8:2ö lalionskirurgins behov av vävnad från aborterade i sittbetänkande SoU 1986/87:5 och yttrade följande: Transplantalionsverksamhetens utveckling har bl.a. letttill att det i landet finns långt framskridna planer på användande avfostervävnad vid behandling av t.ex. Parkinsons sjukdom och diabetes.Forskning på området pågår. Inte heller dessa frågor kan överlämnas helt åtpraxis. Inom pågår emellertid redan arbete med olika frågorsom gäller bl.a. transplantationer saml hanteringen av avlidna kroppar.Utskottet, som anser det lämpligt all frågor rörande hanteringen av aborteradefoster övervägs i det sammanhanget, anser det därför inte påkallat med någotriksdagens initiativ i denna del. Regeringen tillsatte genom beslut transplantationsutredningen(S 1987:02). Enligl direkfiven (dir. 1987:17) skall utredaren bl.a. övervägaoch lämna förslag till vilka krav på samtycke som bör ställas för att få taorgan för transplantation. Bland de alternativ som övervägs bör enligt direktiveningå krav på aktivt samtycke från givaren. Utredaren bör även överväga vilkainsatser som behövs från samhällets sida för att fånga upp och på bästa sättbereda sådana frågor kring transplantationer som kan ha etiska konsekvenser. Idirektiven anförs vidare om de medicinsk-etiska frågeställningarna: I samband med transplantationer uppkommer etiskafrågeställningar både när åtgärden har karaktären av forskning och när den äretablerad vård och behandling. Om del i en framlid blir möjligt att ulföra transplantationersorii kan ha genetiska konsekvenser är dessa naturligtvis av särskilt intressei detta sammanhang. Flera instanser har från olika utgångspunkter till uppgiftatt bedöma etiska aspekter i samband med bl.a. transplanlalioner. 1 princip skall all medicinsk forskning som innefattarförsök på människa granskas från utgångspunkter av någon av de regionalaforskningsetiska kommittéer som finns knutna lill de medicinska fakulteterna.Delta är ett krav för all få anslag från medicinska forskningsi-ådet (MFR).Landstingsför-, bundet utgav en rekommendation lillsjukvårdshuvudmännen i frågan. Den innebär i korthet alt alla projekt sominnefattar försök på människa måste vara granskade och godkända avforskningsetisk kommitté innan de får ulföras. I direktiven anförs vidare, med hänvisning till ulskottetsovan nämnda betänkande, alt det för behandling av bl.a. Parkinsons sjukdom ochdiabetes bedrivs forskning med aborterade och att utredaren böröverväga frågor rörande hanteringen av aborterade . Utredningen behandlar frågan om samtycke med förtur ochkommer alt behandla den frågan i sitt första betänkande som beräknas kommahösten 1989. Utskottet behandlade vidare frågan pm omhändertagande avdödfött i sill yttrande SoU 1986/87:4 y till ochyttrade då bl.a.: Enligt utskottets mening bör all hantering inom sjukvårdenav döda kroppar grundas på respekt för den döde och hänsyn till de efterlevande. Detta bör principiellt gälla även hanteringen av och dödfödda barn. såledesfinnas för all omhänderta dessa på ett värdigt och respektfullt sätt. SoU1987/88:26 Utskottet är emellertid inte berett alt nu förorda någon bestämdlösning på frågan om formerna och ansvaret för omhändertagandet. Utskottet kaninte heller på nu tillgängligt material ta ställning till om olika regler börgälla med hänsyn till när under graviditeten foslrets död inträffat. I sill betänkande KU 1986/87:20 anfördekonstitutionsutskottet: Utskottet delar den uppfattning som kommit lill uttryck imotionen och i socialutskottels yttrande, nämligen att nuvarande ordningen -enligt vilken dödfödda omhändertas inom sjukvården på samma sätt soms.k. riskavfall - från utgångspunkter är otillfredsställande. Utskottetanser alt åtgärder bör vidtas för alt få en ändring lill stånd så alt dödföddafoster blir slutligt omhändertagna på ett värdigt och respektfullt sätt.Uiskottei är emellertid inte berett att nu ta slutlig ställning lill vilkenordning som bör tillämpas i dessa fall. Enligt utskottets mening bör detuppdras åt regeringen att göra en översyn av den aktuella frågan i syfte att nåen etiskt acceptabel lösning. beslutade att i enlighet medkonstitulionsulskotlets förslag hos regeringen begära en översyn av rutinernaför omhändertagande av dödfött . Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen attöverlämna konstilu-lionsulskottets, av godkända, betänkande tilltransplantationsutredningen. Beträffande den aktuella forskningen om en metod att botaParkinsons sjukdom har utskottet inhämtat att man använder sig av hjärncellerfrån högst . Vid forskning på eller där foslercellerkommer till användning krävs samtycke från modern. har räckt attmodern informeras om planerad forskning, dess mål och i viss utsträckningmetod, och inte motsätter sig forskningen, Enligl de nya riktlinjer somläkaresällskapet föreslår för användning av vävnad från döda , kommer attkrävas att modern informeras om forskningen och sedan efter rimligt rådrum gersitt samtycke till denna, i enlighet med vad det medicinsk-etiska rådetförordat. Utskottet gör följande bedömning. Frågor om forskning på eller användning av aborteradefoster och om det slutliga omhändertagandel av dödfödda medförutomordentligt svåra etiska ställningstaganden. Utskottet har i olikasammanhang förordat att frågor om transplantation av fostervävnad och om delslutliga omhändertagandel av dödfödda , liksom frågor i anslutning lillabortverksamheten som sådan (se bl.a. utskottets betänkanden SoU 1984/85:11,SoU 1986/87:5 och SoU 1987/88:2), skall belysas närmare. Som uiskottei redovisat ovan skäll emellertid frågor omhanteringen av aborterade övervägas av transplantationsutredningen. I direktiven hänvisas uttryckligen till utskottets uttalande att det för behandling av bl.a. Parkinsons sjukdom och diabetes bedrivs forskning med aborterade . Det är således mol den bakgrunden som utredarens uppdrag i den delen har givits. Enligt utskottets mening är något riksdagsinifiativ i sammanhanget därför obehövligt. Utskottet vill dock betona all frågorna om 19 forskningpå och medicinsk användning av aborterade bör bli föremål SoU1987/88:26 för överväganden i en vidare ram ulan begränsning tilltransplantationsverksamheten. En av iransplanlationsutredningens vikfigaste uppgifter ärvidare alt överväga och lämna förslag till vilka krav på samtycke som börställas för alt få la organ för transplantation. Utskottet förutsätter altutredaren även överväger frågan om formerna för moderns samtycke när fråga ärom att använda ett aborlerat eller celler från ett sådant förforskningsändamål. Utredningen skall, som ovan framgått, även överväga fråganom den slutliga hanteringen av dödfödda , vilket uiskottei också ser somen angelägen fråga. Enligl utskottets mening är önskemålen i motion So459 (fp)således i allt väsentligt tillgodosedda. Motionen avstyrks därför. Vissa frågor om de forskningsetiska kommittéerna m.m. I motion So452 av och Carl-JohanWilson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförs om ökad offentlighet kring de forskningsetiska kommittéernasställningstaganden. Motionärerna anför alt i regeringens, beslut alt inrättadet bl.a. angavs att rådet skulle fungera som ett organför informations- och åsiksutbyle och att del borde ha rollen som förmedlandeinstans mellan vetenskapen, folkopinionen och politiker. Del är enliglmotionärerna uppenbart alt rådet inte uppnått det syfte som avsågs iden ursprungliga motionen och socialutskottets betänkande. Åtgärder bör därförvidtas i syfte att uppnå erforderlig öppenhet kring de forskningseliskakommittéernas verksamhet. En motion (fp) med samma syfte - att uppnå en störreöppenhet kring de etiska kommittéernas ställningstaganden - behandlades avutskottet i betänkandet SoU 1985/86:18 s. 24-25. Regionala forsknings-eliska kommittéer finns vid varjemedicinsk fakul tet. Kommittéerna utses av resp. högskolestyrelse/konsistorium och består av 8 ä 12 forskare samt två lekmän, utsedda av sjukvårdshuvudmannen. I det ovannämnda betänkandet klarlades bl.a. alt de forskningsetiska kommitté erna är myndigheter i tryckfrihetsförordningens och sekretesslagens mening och att varje svensk medborgare således har rätt att la del av kommitténs allmänna handlingar i den mån uppgifterna inte omfattas av sekretess enligt sekretesslagen. Många av de uppgifter som en etisk kommitté behöver för sin bedömning omfattas dock av sekretess enligt 8 kap. 9 8 sekretesslagen. Ulskoltet erinrade vidare om alt regeringen efler initiativ av socialutskottet i betänkandet SoU 1984/85:4 inrättade det medicinsk . I regeringens beslut angavs som en,av rådets uppgifter alt det skulle fungera som ett organ för informations- och åsiktsutbyte och att del borde ha rollen av förmedlande instans mellan vetenskapen, folkopinionen och den politiska processen. Enligt vad utskottet hade erfarit skulle det komma att sammankalla företräda re för bl.a. de forskningsetiska kommittéerna för diskussion. förutsatteatt rådet, i den mån diskussionerna aktualiserade nya etiska SoU 1987/88:26 frågeställningar,i enlighet med sitt uppdrag skulle sprida kunskap härom till politiker,andra beslutsfattare och lill folkopinionen. utskottetatt även frågor om hur kommittéernas beslut kan nå allmänhetens kännedomenligt utskottets mening är värda att diskuteras i rådet. fann molbakgrund av det anförda alt motionen inte påkallade någon åtgärd Regeringen beslutade alt tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att utreda vissa forskningseliska frågor.Utredaren bör enligt direktiven (dir. 1988:2) bl.a. lämna en redovisning förhur framför allt de medicinska granskningskommittéerna fungerar samt göra enbedömning av om del behövs en formell reglering av de organisatoriska formernaför etisk bedömning av forskningsprojekt. Vid en hearing i socialutskottet med del medicinsk- eliskarådet gav rådets ordförande en kort sammanfattning av rådelsarbete rådet verkat samt redovisade vilka frågor rådet i dennärmaste framtiden avsåg att ägna särskild uppmärksamhet. Vidare framhöllsbehovet av en nära kontakt med de etiska kommittéerna. Från rådets sida avserman att regelbundet besöka samtliga kommittéer och därigenom fördjupakontakterna med forskarna så all rådet på ett tidigare stadium än vad som ärmöjligt kan ge sina synpunkter på planerad forskning. Belräffande denutåtriktade verksamheten anförde rådets representanter att rådet haft vissasvårigheter all nå ut i massmedia med rådels diskussioner och ställningstaganden.Rådet har därför bl.a. genom seminarier med inbjudna journalister försöktsprida kunskap om de frågor rådet diskuterar lill den större allmänheten, ochdenna verksamhet skall ytterligare intensifieras. En av det medicinsk-etiska rådets huvuduppgifter är attvara etl forum för kontinuerligt informations- och åsiktsutbyte när det gällersådan forskning och behandling som är känslig för den mänskliga integriteteneller kan påverka respekten för människovärdet. Rådet skall vara en förmedlandeinstans mellan vetenskap, folkopinion och politiskt ansvariga. Rådels arbeteskall ske under öppna former och stimulera lill debatt. Utskottet är medvetetom alt det haft vissa svårigheter att nå ut tillfolkopinionen och att stimulera lill en öppen debatt. Dessa svårigheter harenligt vad som framkommit uppmärksammats även i rådet och insatser har gjortsför att öka den utåtriktade verksamheten. Yllerligare sådana insatser kommeratt göras. Enligt utskottets mening torde det medicinsk-etiska rådets roll altsvara för ett utåtriktat informationsutbyte mellan forskare ochpolitiker/samhällsopinion därigenom komma alt förstärkas. Av det anfördaframgår att motion So452 (fp) redan är tillgodosedd. Den påkallar därmed ingenriksdagens åtgärd och avstyrks således. I motion So415 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen begär att regeringen tillsätter en kommitté för att följa och återföra kunskaper om den nya biotekniken i enlighet med vad som anförs i motionen. Motionärerna anför att mot bakgrund av den nya biologins utveckling det är av största betydelse att diskutera både de möjligheter och de hot som är förenade med den nya gentekniken. Kunskaperna ger valmöjligheter som är förenade med 21 stortansvar, och fortsatt forskning måste förenas med en intensifierad etisk SoU1987/88:26 debatt.Del är enligl motionärerna fråga om att ta ställning till vilken kunskap vivill ha och varför. För att kunna följa debatten och utvecklingen inom dennya biotekniken bör, enligt motionärerna, en kommitté filisättas, som ocksåfortlöpande bör återföra information och kunskap lill ledamöteroch andra politiska organ. inrättades delegationen för hybrid-DNA-frågor vidarbetarskyddsstyrelsen. Delegationen fick lill uppgift att bl.a. informeraallmänheten om utvecklingen inom hybrid-DNA-området, att ge råd i skydds- ochsäkerhetsfrågor samt att anmäla lill regeringen om någon användning av teknikenkan ifrågasättas från etiska eller humanitära synpunkter. Från den 1 juli 1987har delegationens arbetsområde utvidgats lill att avse även näraliggandetekniker som övriga gentekniker och bioteknik. Det har som ovan nämnts bland sinauppgifter att vara etl forum för informationsutbyte när det gäller forskningoch behandling som är känslig för den mänskliga integriteten eller kan påverkarespekten för människovärdet saml vara ett rådgivande organ i medicinsk-etiskafrågor. Utskottet konstaterar att delegationen för hybrid-DNA-frågoroch det har uppgifter söm i huvudsak täcker vad somefterlyses i motion So415 (vpk). Det finns ingen anledning att nu tillskapaytterligare organ på detta område. Utskottet avstyrker motionen. 1. beträffande frågan om förbud mot verksamhet medbefruktning utanför kroppen attriksdagen avslår motion 1987/88:Sö22 yrkandena 1 och 2 och mofion 1987/88:So24yrkande 2 delvis, 2. beträffande äktenskap som förutsättning förbefruktning utanför kroppen att riksdagenmed avslag på motion 1987/88:So23 yrkandena 1, 2, 3 delvis och 4 delvisgodkänner vad utskottet anfört, 3. beträffandeåterföring av alla befruktade ägg vid samma tillfälle alt med avslagpå motion 1987/88:So23 yrkandena 3 delvis och 4 delvis godkänner vad utskottetanfört, 4. beträffande/ry5Ai(>!gav befruktade ägg m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:24 yrkande 2 delvis, 5. belräffandeforskning på befruktade ägg m.m. attriksdagen avslår motion 1987/88:So22 yrkande 3 delvis och mofion So24 yrkande 2delvis, 6. beträffandeförbud mot ägg- och spermadonation attriksdagen avslår motion 1987/88;So22 yrkande 3 delvis, 7. beträffandeetiska skillnader mellan ägg- och spermadonation att avslår motion1987/88:So21, 8. belräffandes.k. attriksdagen avslår motion 1987/88:So22 yrkande 3 delvis, 9. beträffande transplantation av äggstockar 22 att avslår motion 1987/88:So22 yrkande 3 delvis. 10. beträffande lag om ändring i .föräldrabalken SoU 1987/88:26 all antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i , 11. belräffandelag om befruktning utanför kroppen attriksdagen antar i propositionen framlagt förslag lill lag om befruktningutanför kroppen, 12. beträffande forskning ombarnlöshetens orsaker alt avslår motion 1987/88;So22 yrkande 4, 13. beträffande skydd för individenspersonliga värdighet att avslår motion 1987/88:So423, 14. beträffande de etiskafrågeställningarna kring livets början altriksdagen med anledning av motion 1987/88:So24 yrkande 1 och motion1987/88:So470 som sin mening ger regeringen lill känna vad uiskottei anfört, attriksdagen avslår motion 1987/88:So435, 16. belräffande medicinsk användning avaborterade att avslår motion 1987/88:So459, 17. beträffande offentlighet kring deforskningsetiska kommittéernas ställningstaganden allriksdagen avslår motion 1987/88:So452, 18. beträffande en bioteknikkommitté alt avslår mofion 1987/88:So415. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (vpk), (), , (), (), (),() och (). Frågan om förbud mot verksamhet med befruktning utanförkroppen (mom. 1) dels alt det avsnitt i betänkandet som på s. 6 börjar med"Utskottet delar" och på s. 7 slutar med "So24 (fp)" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening är verksamheten med befruktning utanför kroppen inte bara synnerligen resurskrävande och tekniskt komplicerad utan 23 också ihögsta grad kontroversiell ur etisk synpunkt. Regeringen bör därför SoU1987/88:26 snarastframlägga ett förslag som ger möjlighet att anlägga en helhetssynpå de etiska frågeställningarna kring livets början. ställningstagandettill detta förslag bör enligt utskottets mening inte taställning till det nu framlagda förslaget om verksamheten med Del förhållandet att verksamheten bedrivits i landet inärmare kan enligt utskoltets mening inte få medföra att riksdagennu ser sig förhindrad att tills vidare förbjuda denna. bör därföråterkomma till regeringen med förslag till förbud mot befruktning utanförkroppen i avvaktan på det ovan nämnda förslaget. riksdagenmed anledning av motion So24 (fp) yrkande 2 i motsvarande del ge Härigenom tillgodoses delvis även motion So22 (vpk) i dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. belräffande frågan om förbud mot verksamhet medbefruktning utanför kroppen attriksdagen med avslag på propositionen och med anledning av motion 1987/88:So22yrkandena 1 och 2 och motion 1987/88:So24 yrkande 2 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Frågan om förbud mot verksamhet med befruktning utanförkroppen (mom. 1) (vpk) anser dels alt del avsnitt i betänkandet som på s. 6 som börjarmed "Utskottet delar" och på s. 7 slutar med "So24 (fp)"bort ha följande lydelse: Ofruktsamhet kan, som framhållits ovan, för mångamänniskor bli ett allvarligt personligt problem som kan orsaka stora påfrestningar.Utskottet vill dock framhålla att ofrivillig barnlöshet inte främst är ettmedicinskt-tekniskt problem utan att det i själva verket handlar omgrundläggande exislensiella frågor. Enligt utskottets mening måste det socialaföräldraskapet uppvärderas och andra lösningar på problemen kring barnlöshetsökas än in-vitro-fertilisering och insemination. Befruktning utanför kroppenär en tekniskt avancerad metod som förutsätter ett konstlat förfarande medkvinnans könsceller. En utbyggd biomedicinsk teknologi bygger dessutom i mycketpå manipulation med mänskliga embryon. Utskottet kan inte dela den uppfattningsom framförs i propositionen att verksamheten bör godtas. Ulskoltet anslutersig till motion So22 yrkande 1 och 2 vari yrkas avslag på proposifionen ochförbud mot verksamhet med befruktning utanför kroppen. Utskottet avstyrkersåledes propositionen och tillstyrker motionen (vpk). Regeringen bör sålundasnarast framlägga ett förslag om totalt förbud mot verksamheten. Härigenomtillgodoses delvis även motion So24 (fp) i aktuell del. dels attutskottet under mom. 1 bort hemställa SoU 1987/88:26 1. beträffande frågan om förbud mot verksamhet medbefruktning utanför kroppen attriksdagen med avslag på propositionen och med anledning av motion 1987/88:So22yrkandena 1 och 2 och motion 1987/88:So24 yrkande 2 delvis som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört, Frysning av befruktade ägg m.m. (mom. 4 och 5 samt motiveringen till mom. 3) dels att del avsnitt i betänkandet som på s. 9 börjar med"Utskottet vill" och på s. 10 slutar med "befruktade ägg"bort ha följande lydelse; Utskottet har ovan förordat att verksamhet med befruktningutanför kroppen skall förbjudas i i avvaktan på att regeringenframlägger ett förslag som ger möjlighet att anlägga en helhetssyn påde etiska frågeställningarna kring livets början. Mot bakgrund av deltaställningstagande bör under den tiden självfallet ingen verksamhet som syftartill att framställa eller bevara befruktade ägg för andra ändamål än att avlabarn heller få förekomma. Detta bör med anledning av motionerna 5022 yrkande3 delvis och So24 yrkande 2 delvis ge regeringen till känna. Utskottet saknar mol bakgrund av del anförda anledning all närmare gä in på frågor om metoder vid in-vitro-fertilisering och avstyrker således motion 5023 iaktuella delar. dels att utskottet under mom. 4 och 5 bort hemställa 4. beträffandefrysning av befruktade ägg m.m. attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So24 yrkande 2 delvis som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeforskning på befruktade ägg m.m. altriksdageri med anledning av motion 1987/88:So22 yrkande 3 delvis och motion1987/88:So24 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört, Frysning av befruktade ägg m.m. (mom. 4 och 5 samt motiveringen till mom. 3) (vpk) anser dels att det avsnitt i betänkandet som på s. 9 börjar med"Utskottet vill" och pås. 10 slutar med "befruktade ägg"bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan föreslagit att verksamhet medbefruktning utanför kroppen skall förbjudas i . Utskottet anser dessutomatt varken forskning på eller frysning av befruktade eller obefruklade äggskall få förekomma. Delta bör med anledning av motionerna So22yrkande 3 delvis och So24 yrkande 2 delvis ge regeringen lill känna. Utskottet saknar mot bakgrund av det anförda anledning attnärmare gå in på frågor om metoder vid in-vitro-fertilisering och avstyrker således motion 25 So23 iaktuella delar. dels attutskottet under mom. 4 och 5 bort hemställa SoU 1987/88:26 4. belräffandefrysning av befruktade ägg m.m. attriksdagen med anledning av motion 1987/88:So24 yrkande 2 delvis som sin meningger regeringen till känna'vad utskottet anfört, 5. beträffandeforskning på befruktade ägg m.m. altriksdagen med anledning av mofion 1987/88;So22 yrkande 3 delvis och motion1987/88;So24 yrkande 2 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 5, Transplantation av äggstockar (mom. 9) (vpk) anser dels att det avsnitt i betänkandet som på s. 13 börjar med:'Utskottet delar" och slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse; Enligt ulskottets mening kan transplantation ayäggstockar, inte etiskt försvaras då ett sådant förfarande strider mot denmänskliga livsprocessen och har en sådan karaktär av teknisk konstruktion attden är ägnad att skada människosynen. Utskottet ansluter sig således tillmotion So22 (vpk) yrkande 3 delvis, vari yrkas att transplantation aväggstockar ej skall få förekomma. Regeringen bör framlägga förslag ienlighet med vad utskottet nu anfört. dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa 9. beträffande transplantation av äggstockar att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:So22 yrkande 3 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Forskning om barnlöshetens orsaker (mom. 12) (vpk) anser dels att del avsnitt i betänkandet som på s. 13 börjarnied "Som anförs" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse: