bet · GB01FiU5 · 1987-12-31 00:00:00 — Det gäller FiU1987/88:5 alltifrån den s.k. Rosenbadsmodellen, som uppenbarligen harmisslyckats, till den mer avancerade modell som föreslås i den s.k.SAMAK-rapporten. Utskottet vill framhålla att ekonomisk tillväxtförutsätter ökad kapitalbildning, dvs. investeringar och nettoexport. Deträcker inte med enbart en uppgång i kapacitetsutnyttjandet. Mofionärernakonstaterar att den hittillsvarande strukturomvandlingen och utbyggnaden avnäringslivet varit otillräcklig. Utskottet delar motionärernas syn i detta avseende ochvill framhålla betydelsen av att ekonomins utvecklingskraft stärks. I dettaavseende spelar skattepolitiken en viktig roll. Lägre marginalskatter ökarmänniskors vilja att arbeta, spara, investera och starta företag. Vidare ärlägre marginalskatter en viktig förutsättning för en expansion av den privatatjänstesektorn. Därutöver är det angeläget att avreglera ekonomin, låtaspelreglerna ligga fast över fiden, avskaffa löntagarfonderna samt stärkaäganderätten. I motion Fi6 (c) framhålls att konkurrenskraften på längresikt också är beroende av andra komponenter än kostnadsläget. Kvalitafivthögtstående och flexibel utbildning på alla nivåer är av avgörande betydelseför att skall hävda sig i de kunskapsintensiva branscher som växersnabbast internationellt. Utskottet instämmer i detta uttalande och villsamtidigt betona vikten av ett gott småföretagsklimat. De små och medelstoraföretagen utgör en grund för teknisk utveckling och har stor betydelse vidskapandet av nya arbetstillfällen. Utskottet vill vidare förorda en utförsäljning av vissa avde statliga företagen såsom föreslås i motion Fi6 (c). Det skulle bidra till ensanering av statens skuldbörda och en effektivisering av näringslivet. Dessutomskulle en utförsäljning kunna bidra till en sänkl ränta och ökade investeringarsamt en ökad maktspridning i samhället. Utskottet vill också framhålla att den ekonomiskapolitiken måste främja en tillväxt som kommer hela landet till del. Målet måstevara en decentralis-tisk samhällsstruktur där det råder balans såväl inom sommellan olika regioner. , och har vid skildafillfällen pläderat för att införa ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Detskulle avsevärt förbättra effektiviteten i ekonomin då företagen tvingas att tahänsyn till de samhällsekonomiska kostnader som produktionen orsakar. Utskottetanser att det finns anledning att skyndsaimt ta steg mot ett mer konsekventanvändande av olika typer av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Detta fårdock inte medföra ett ökat skattetryck totalt sett. I motion Fi4 (m) samt i motionerna FiS (fp) och Fi6 (c)understryks behovet av en ekonomisk politik som leder till ett ökathushållssparande. Enligt motionärerna bör det finansiella sparandet i huvudsakske i hushållssektorn och inte som i den offentliga sektorn. Ettstarkt hushållssparande ger för det första ekonomisk trj/gghet. För det andrager ett sparande i egen bostad, studier,aktier, vinstandelssystem och i ett eget företag en FiU 1987/88:5 bredaremakt- och ägandespridning. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att stimulanser krävs för att ökahushållssparandet. Skattepolitiken är ett verksamt medel för att uppnå detta.Utskottet motsätter sig därmed den uppfattning som regeringen framför attsparandet främst skall ske i den offentliga sektorn. Imotion Fi 5 (fp) framhålls betydelsen av en avreglerad kreditmarknad.Mofionärerna menar emellertid att det finns tendenser till en motsattutveckling. Som exempel nämns den nya lagen att regeringen skall godkännaordförandena i affärsbankernas styrelser, förslagen om ägarbegränsningar förbanker och det aviserade förslaget om en ny femte AP-fond. I denna motion och imotionerna Fi 4 (m) och Fi 6 (c) krävs vidare att valutaregleringen avskaffas.I motion Fi 6 (c) understryks betydelsen av att räntan pressas ned. Utskottetdelar uppfattningen om betydelsen av en avreglerad kreditmarknad och att dettavarit av godo för samhällsekonomin. Därför bör tendenserna fill en motsattutveckling stävjas. Vad gäller kravet i mofionerna på att avskaffavalutaregleringen vill utskottet framhålla att det är av stort värde attgenomföra en fullständig avveckling av valutaregleringen, snarare än somregeringen förordar enbart av vissa delar. En avveckling av valutaregleringenskulle också medföra en tendens till nedpressning av den svenska räntenivån. Effektiviteten i den offentliga sektorn Utskottetinstämmer i de krav på förändringar i den offentliga sektorn som framförs imotionerna Fi4 (m), FiS (fp) och Fi6 (c). Det är nödvändigt att skapaalternativ fill den offentliga verksamheten för att därmed höja effektiviteten,sänka kostnaderna och möjliggöra en större valfrihet. I samfiiga tre motionerframhålls, med hänvisning till gjorda (: Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi), att produktivitetsförsämringen i den offentligasektorn måste brytas. För att detta skall kunna ske är det enligt motionärernaoch utskottet nödvändigt att både bryta upp de offentliga monopolen och attgenomföra organisationsförändringar i den offentliga sektorn. Imotionerna anförs, med hänvisning fill bilaga 21 till LU 87, attproduktivitetsminskningen i hela den offentligasektorn uppgick fill . Detta innebär enligt den refererade bilaganfill LU 87, att skattetrycket var högre än omproduktiviteten varit oförändrad. Utskottetdelar mofionärernas uppfattning att det krävs åtgärder inom ett brett fält föratt höja effekfiviteten i den offentliga sektorn. Det arbete som för närvarandepågår inom motsvarar inte de krav på åtgärder som kan anseserforderliga. Utskottet anser i stället att enskilda alternativ fill deoffentliga tjänsterna bör både tillåtas och uppmuntras. Imerparten av ekonomisk verksamhet är det en grundläggande förutsätt ning att konkurrens befrämjar effektivitet. Enligt utskottets uppfattning är " konkurrens av lika storbetydelse inom produktionen av sociala tjänster som FiU 1987/88:5 inomannan produktion. Vidareanser utskottet att den offentliga produktionen bör präglas av en inrereformation med mera utrymme för enskilda anställdas inifiafiv, bättrebelöningssystem, mindre detaljstyrning, decentralisering av vissa verksamheter,mindre hierarkiskt uppbyggd organisation m.fl. förändringar. Det är därvidlagsärskilt viktigt att skilja beställarrollen från producentrollen. Det finnsinte något entydigt samband mellan resursinsats och resultat. Med en givenresursinsats kan resultatet bli mycket olika. Det som avgör resultatets kvalitetoch kvantitet är kompetens, organisation, sammanhållning och mofivation. Genomkonkurrens, belöningar och ordentlig resultatbedömning ökar motivationen. Detär också viktigt att den lokala flexibiliteten utvecklas i den offentligasektorn. Den kommunala självstyrelsen bör förstärkas genom att minska dendetaljstyrning av den kommunala verksamheten som de s.k. specialdestine-radestatsbidragen innebär. Statens stöd fill kommunerna bör i stället ges engenerell utformning som grundas främst på skillnader i skattekraft. På dettasätt kan den lokala flexibiliteten och därmed effektiviteten i den kommunalasektorn öka. Sammanfattning av utskottets ställningstagande Utskottetsammanfattar sin syn på inriktningen av den ekonomiska politiken på medellångsikt på följande sätt. Utvecklingenunder har eftertryckligt demonstrerat behovetav att den ekonomiska politiken förs ufifrån ett långsikfigt perspektiv. Deförnyade balansproblem som allt fler rapporter entydigt varnar för visar att degrundläggande problemen i svensk ekonomi inte är lösta. Därmed står ocksåSverige sämre rustat inför den försämring av världsekonomin som av allt attdöma är förestående. Uppgiften för den ekonomiska politiken är att slå in på enväg som leder till en stabil och långsiktigt hållbar samhällsekonomisk jämviktmed god tillväxt, full sysselsättning, prisstabilitet och överskott ibytesbalansen. För detta krävs lägre pris- och kostnadsstegringar, stramfinanspolitik, begränsad offentlig konsumtionstillväxt och en mer flexibelekonomi. Uppgiften kommer att i hög grad handla om attförbättra den svenska ekonomins funktionssätt och att stärka marknadsekonomin. Utskottetvill särskilt peka ut fyra områden som ställer stora krav på den ekonomiskapolitiken. För att kunna expandera ekonomin och trygga sysselsättningen medbibehållen balans i utrikesbetalningarna fordras att näringslivet byggs ut.Detta kräver ett ökat sparande som i huvudsak bör komma till stånd ihushållssektorn. Produktivitetsutvecklingen.Enda möjligheten att åstadkomma ett högre reallöneutrymme är att höjaproduktivitetsutvecklingen i ekonomin. Det är därför bl.a. viktigt att ökaeffektiviteten i den offentliga sektorn. måste ner till eller under omvärldens prisstegringstakt. Detta gäller även lönekostnaderna såvida inte produkfivi- 20 tetsfillväxten blir högrei än i våra viktigaste konkurrenfländer. Detta FiU 1987/88:5ställer stränga krav på pris- och lönebildningen. Ett allvarligt problem är att svenskt näringsliv förlorarmarknadsandelar även vid oförändrat kostnadsläge. Detta hänger samman medekonomins bristande förmåga till fillräckligt snabb strukturomvandling. Därförär det vikfigt att återupprätta marknadsekonomin så att den återfår sininneboende dynamik. Restrikfioner på ekonomins utbudssida är särskilt vikfigaatt avlägsna. Konkret innebär det att skatterna bör sänkas så att det lönar sigatt arbeta, spara och starta företag. Vidare måste av föreskrifteroch förbud röjas upp, ekonomin avregleras, flexibiliteten på arbetsmarknadenöka, spelreglerna ligga fast över tiden. Sist men inte minst skalllöntagarfonderna avvecklas fill förmån för en spridning av ägandet. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: attriksdagen med avslag på proposition 1987/88:36 och mofion 1987/88:Fi7 och medanledning av mofionerna 1987/88:Fi4, 1987/ 88:Fi5 och 1987/88:Fi6 godkänner vadutskottet anfört beträffande riktlinjer för den ekonomiska polifiken påmedellång sikt och som sin mening ger regeringen detta till känna. 2.Hans Petersson i (vpk) anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: Utgångspunktenför regeringens förslag till inriktningen av den ekonomiska polifiken påmedellång sikt är långtidsutredningen (LU 87), som presenterades i februari1987. Av utredningen kan utläsas att de helt dominerande kraven för att densvenska ekonomin skall följa en enligt utredningen balanserad utveckling framtill , är att pris- och kostnadsstegringen hålls tillbaka genom mycketlåga löneökningar och att tillväxten i den gemensamma sektorn kraftigt pressastillbaka. En god illustration till den förutsatta utvecklingen av denoffentliga konsumtionen utgör LU 87: s fördelning av statlig och kommunalkonsumtion på olika ändamål fram . Statlig ochkommunal konsumtion per ändamål 1970-1995 FiU 1987/88:5 1.8 -1.} 0,0 -2,2 -0,5 -0,5 3,3 -1,5 -0,9 -0,5 Källa:Statistiska centralbyrån och . Somframgår av tabellen kommer den gemensamma sektorns konsumtion endast att växamed och den kommunala med något . Imotion Fi7 (vpk) riktas stark kritik mot LU 87. Utskottet delar motionärernasuppfattning att en ekonomisk utveckling som baseras på de förutsättningar somanges i LU 87 inte kan godtas. Utskottet måste därför för sin del konstateraatt långtidsutredningens uppläggning, som utan några större invändningaraccepteras i proposifionen och i motionerna Fi4 (m), Fi5 (fp) och Fi6 (c),omöjliggör att den kan utnyttjas som underlag till utformningen av en effektivoch framåtsyftande ekonomisk politik. brist i regeringens proposition är, som utskottet ser det, att den inteförsöker diskutera vilka målsättningar eller behov som bör ställas i förgrundenvid en omdaning av samhället. Man får intrycket av att regeringen anser sig istort sett färdig med samhällsbygget och att de ofullkomligheter som trots dettabestår är sådant som löses främst via fortsatt återhållsam lönepolifik ochdärmed inga restriktioner mot stigande vinster. Föredraganden nämner ett antalvikfiga men - sett ur ett vidare perspektiv - alltför begränsade målsättningar.I stort sett redovisas i propositionen en förnöjsamhet med dagens utveckling.De förslag som presenteras innebär i stort endast en fortsättning av denpolitik <;om fått namnet "tredje vägen" men som i allt väsentligtär en "kapitalets väg". Denallmänna kritik som här riktats mot förslagen i proposifionen kan också riktasmot inriktningen av den pohfik som föreslås i motionerna Fi4 (m), FiS (fp) ochFi6 (c). I likhet med föredraganden framhåller mofionärerna att det ärnödvändigt- att motverka kostnadsökningar genom låga lönepåslag. Vidare skallen positiv utveckling i den gemensamma sektorn hållas tillbaka - i mofion Fi4(m) antas nolltillväxt för offentlig konsumtion -genom långtgåendeprivatiseringar. I motionerna FiS (fp) ochFi6 (c) föreslås vad gäller lönebildningen att 22 ytterligareinkomstpolitiska åtgärder vidtas: Stöd ges åt regeringens införan- FiU1987/88:5 de av s.k. cash limits för den statliga sektorn. Mofionärerna serdetta närmast som en inledning fill en politik som syftar fill att få en bättrekontroll över lönebildningen och därigenom hålla nere lönerna. Imotion Fi4 (m) motsätter sig motionärerna alla former av statlig inkomstpolitik och förväntar sig i stället att en ökad arbetslöshet löser inflafionsproblemen. Utskottet ställer sig även helt främmande till det synsätt som framförs i motion Fi4 (m) på hur pris- och lönebildningen bör fungera. ' Utskottetvill bestämt understryka att en statlig inkomstpolitik riktad mot löneökningarmåste upphöra. I stället bör inflafionens verkliga orsaker angripas genom enpolitik som begränsar spekulationen och det transnatio-nella och nationellamonopol- och storkapitalets makt över marknader och prisbildning. Ett led härär också övergång till lågräntepolitik. Medhänvisning fill vad utskottet här anfört avstyrks motionerna Fi4 (m), Fi5 (fp)och Fi6 (m). Den ekonomiska politikens mål Ipropositionen anges full sysselsättning, hög tillväxt, fast penningvärde,balans i utrikesbetalningarna, jämn fördelning av levnadsstandarden ochregional balans som de centrala målen för den ekonomiska politiken. Utskottethar inget att invända mot uppställandet ay dessa mål men delar den uppfattningsom framförs.i motion Fi7 (vpk) att ekonomisk demokrati, ekologisk balans,jämställdhet mellan könen, internafionell solidaritet och en ökad ekonomisksjälvständighet för landet även bör vara klart uttalade , mål för denekonomiska polifiken. Detmåste också betonas att utan att rangordna målen i sig så står det klart att deflesta ekonomisk-politiska mål är avhängiga frågan om ekonomisk demokrati, dvs.frågan om ägande och makt över produktionsmedlen och finansiella tillgångar. Påsamma sätt är kampen för en bevarad och ökad självständighet, som innebär minskatberoende av de transnationella bolagen och en på olika länder mer fördeladhandel, av största vikt för ett litet land som vårt. En alternativ inriktning av den ekonomiska politiken Deriktlinjer för den ekonomiska politiken, som utgår från de mål som utskottethär angivit kan konkretiseras på följande sätt: Ett första steg i en demokratisering av ekonomin är att nationaliseraaffärsbanker, investmentbolag, kreditinsfitut och försäkringbolag somnya instrument för demokratisk styrning och kontroll av samhällets ekonomiskaflöden skapas. På så sätt kan en större del av samhällskonomin förenas med densocialistiska arbetarpolitik som med nödvändighet måste föras för att utvecklaen posifiv framtid för hela landets befolkning. Ett industrialiseringsprogram med inriktning mot ny teknik, omfattandesatsningar på avveckling av kärnkraften, utbyggnad av kommunikafioner, satsningar inom denoffentliga sektorns eftersatta områden är centrala _, delar av en politik förarbete, rättvisa, välfärd och jämställdhet. De regionala FiU 1987/88:5behoven samt ungdomens arbetslöshets-, utbildnings- och bostadssituation bördärvid komma i centrum. Dennuvarande överdrivna fixeringen vid exportledd tillväxt måste tonas ned till förmån för en utveckling av den inhemska marknaden och efterfrågan. En utveckling av den gemensamma sektorn ger därvid en efterfrågan som i stor utsträckning är riktad mot inhemsk produktion. De nya teknologiska landvinningarna kommer sannolikt att bidra till enväxande arbetslöshet om de inte introduceras planmässigt. De bör komma dearbetande till godo genom en allmän förkortning av arbetsfiden till 6 timmarper dag. Övergången till 6-timmarsdagen bör påbörjas och varagenomförd omkring 1990-talets början. Den ekonomiska politiken måste skapa förutsättningar för att främst delågavlönade arbetarna skall kunna återta de reallöneförluster som gåttförlorade . En omfördelning från kapital till arbete,som ökade löner på vinsternas bekostnad innebär, ger ett ökat skatteunderlag.Av den anledningen är ökade löner i den privata sektorn en av förutsättningarnaför att de offentliganställda skall få rättvisa löner. Ett s.k. cash limit-systemför den statliga sektorn måste avvisas. Avgörande för hur mycket skatt som totalt skall tas ut är vilka behovsom skall täckas. Vård, omsorg, utbildning, kollekfivtrafik m.fl. tjänster somutförs av den gemensamma sektorn skall betalas med skattemedel och måste därförfå påverka skatteuttaget. En treprocentig årlig tillväxt är ett minimikrav förden gemensamma sektorn. Omprioriteringar och rafionaliseringar bör skekontinuerligt, men måste utformas utifrån de behov som skall tillfredsställasoch inte utifrån ett bestämt ekonomiskt tak eller en på förhand bestämdskattenivå. Denekonomiska politiken måste utformas så att den motverkar transnationalisering och industriutfl yttning och skapar förutsättningar för en mera nationellt oberoende och självständig politik och utveckling. Existeran de valutalagar bör tillämpas för att dämpa kapitalexporten. Lagarna bör dessutom skärpas med facklig vetorätt mot utlandsinvesteringar och kapital export. Kontrollen av och restriktiviteten mot utländska uppköp och utländskt inflytande över svenskt näringsliv måste kraftigt skärpas. Engod miljö måste placeras in som en av de viktigaste målen för den ekonomiska politiken. I den s.k. föreslås att FN-staternas regeringar börjar planera för en utveckling som både är ekonomiskt, socialt och ekologiskt bärkraftig. är avgörande för att kunna vända den nuvarande utvecklingen genom en positiv förvaltning av naturresurserna som säkrar mänsklighetens möjlighe ter att överleva. bör spela en viktig roll i ett sådant förändringsar bete. Mothär angiven bakgrund tillstyrker utskottet motion Fi7 (vpk). Hemställan FiU 1987/88:5 attriksdagen med avslag på proposition 1987/88:36 och motionerna 1987/88:Fi4,1987/88:Fi5 och 1987/88:Fi6 godkänner de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken på medellång sikt som förordats i motion 1987/88:Fi7 och som sinmening ger regeringen detta till känna. Den ekonomiska politikens mål GunnarBjörk och (båda c) anför: Livskvalitethar andra dimensioner än materiell välfärd som också sammanhänger med denekonomiska politiken. En god miljö är en sådan dimension som inte heller täcksav de traditionella ekonomisk-politiska målen. Det är viktigt att även dettamål beaktas vid utformandet av den ekonomiska politiken. Därför har ocksåcenterpartiet föreslagit att en god miljö skall bli ett nytt mål för denekonomiska politiken. Utskottet har i sin skrivning bl.a. sagt att de"hårda", kvanfifierbara målen måste kompletteras av andra, merkvalitativt inriktade bedömningar. Vi tolkar detta som att utskottethar-accepterat krav på att målet en god miljö skall fogas fill detraditionella ekonomisk-polifiska målen. Sammanfattning................................................ ..... 1 Propositionens hemställan.......................... ..... 1 Motionsyrkandena....................................... .... ..... 1 Långtidsutredningensanalys av utvecklingen fram ... 6 Allmänt om målen och inriktningen av den ekonomiska politiken på medellång sikt............................................... 8 Den ekonomiska polifikensmål ............................. 10 Lönebildningen och konkurrenskraftenpå 11 Sparandets utveckling........................................ 12 Utvecklingen påkreditmarknaden ......................... ... 13 Effektiviteten i denoffentliga sektorn.................... ... 14 Sammanfattning avutskottets ställningstagande..... 16 l.(m,fpochc)............................................ (vpk) .......................................................... 21 Denekonomiska politikens mål (c)......................... .... 25