bet · GB01UbU16 · 1987-12-31 00:00:00 — om anslag till gymnasieskolor (prop. 1987/88:100 bil. 10delvis samt prop. 1987/88:102 delvis)' UbU 1987/88:16 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt dels iproposition 1987/88:100 bilaga 10 () under avsnittetGymnasiala skolor m. m. punkt B 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor,dels i proposition 1987/88: 102 om utveckling av yrkesutbildningen igymnasieskolan () hemställan 2-4 (s. 81) och hemställan1-3 (s. 82) jämte motioner. Bidrag till driften av gymnasieskolor Regeringenhar under punkt B 19 i proposition 1987/88:100 bil. 10 (s. 137-161) föreslagit 1. att godkänner vad somi propositionen har förordats om ramar för elevplatser i gymnasieskolan /89, 2. att godkänner vad somi propositionen har förordats om ramar för elevplatser i gymnasieskolan /90, 3. att godkänner vad somi propositionen har förordats om planeringsramar för elevplatser igymnasieskolan för /91, 4. att godkänner vad somi propositionen har förordats om fortsatt försöksverksamhet med tvåårigestetisk-praktisk linje, 5. att godkänner vad somi propositionen har förordats om försöksverksamhet med lokalt valt alternativtestetiskt variantämne på H-och S-linjerna, 6. att bemyndigarregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att få avgöra vilkaföljdändringar som skall genomföras för korrespondensgymnasiet i för attanpassa gällande bestämmelser till vad som gäller för den kommunalagymnasieskolan, 7. att godkänner vad somi propositionen har förordats om försöksverksamhet med dubbelt timtal i B- ochC-språk på E-, H- och S-linjerna, 8. att godkänner vad somi propositionen har förordats om IB-utbildning i , 9. att till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /89 anvisar ett förslagsanslag av5 . 1987/88. Vidare har regeringen iproposition 1987/88:102 om utveckling av yrkesut- UbU 1987/88:16 bildningeni gymnasieskolan föreslagit 10. att godkänner vad somi propositionen har förordats om avskaffande av sektorsramar, 11. att i stället för vadsom föreslås i proposition 1987/88:100, bil. 10 godkänner vad som ipropositionen har förordats om ramar för elevplatser i gymnasieskolan /89, 12. att i stället för vadsom föreslås i proposition 1987/88:100, bil. 10 godkänner vad som ipropositionen har förordats om planeringsramar för elevplatser igymnasieskolan för budgetåren 1989/90 och 1990/91, 13. att med ändring avriksdagens beslut (prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:11, rskr. 1987/88:161) tillStöd för utveckling av skolväsendet för /89 anvisar ettreservationsanslag av , 14. att med ändring avriksdagens beslut (prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:13, rskr. 1987/88:204) tillForskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet för budgetåret.1988/89 anvisar ett reservationsanslag av , , 1 15. att i stället för vadsom föreslås i proposition 1987/88:100, bil. 10 till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /89 ' anvisar ett förslagsanslag av . Motion med anledning av proposition 1987/88:64 1987/88:A21av och () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna att gymnasieskolor avregionalpolitisk betydelse skall kunna känna sig trygga för sitt fortbestånd iframtiden. Motioner med anledning av proposition 1987/88:102 1987/88:Ub7 av m. fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 9.att avslår regeringens förslag att för utveckling och försöksverksamhetavseende gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning för /89anvisa ett belopp av . 1987/88:Ub9av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasieskolans dimensionering, 10. ätt avslår punkterna1, 2, 3, 4 och 9 i propositionens budgetöversikt, 11. att under anslaget B3. Stöd för utveckling av skolväsendet anslår 2,5 milj. kr. mindre än vadregeringen har föreslagit, 12. att under anslaget B7. Forskning och centralt utveck- lingsarbete inomskolväsendet anslår 0,3 milj.kr. utöver vad regeringen 1987/88:16 harföreslagit, 13.att under anslaget B 19. Bidrag till driften av gymnasieskoloranslår 15,1 milj.kr. utöver innevarande års anslag att fördelas i enlighet medvad som anförts i motionen. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:Ub206av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en framåtsyftandeförsöksverksamhet av kombinationen ungdomsskola-komvux. 1987/88:Ub224 av Birgiua och () vari yrkas aU som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillräckligt statsstödtill läriingsutbildning. 1987/88:Ub229av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att de kommunalaidrottsgymnasierna typ Smålandsmodellen som ett tredje alternativ vid sidan avriksidrottsgymnasierna och det s. k. hemortsalternativet ingår i en femårigförsöksverksamhet. 1987/88:Ub240 av m. fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet idrottsgymnasier kraftigt utökas, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nuvarande spärren för antalet platser i hemortsalterna tivet slopas och att komriiunerna och specialförbunden själva får inrätta dessa platser. 1987/88:Ub246 av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 30. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta gymnasier medriksintagning också i teoretiska ämnen, 31. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att också andra änidrottande elever skall få utnyttja det s.k. hemortsalternativet, 32. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om individuellt utformadstudiegång. 1987/88:Ub247 av () vari yrkas. 1. att som sin meningger regeringen till känna att klasser på specialkurser ochpåbyggnadsutbildningar som får anordnas endast som 30-klasserfr.o.m. /89 även får anordnas som 16-klasser, 2. att som sin meningger regeringen till känna att en utredning tillsätts för frågan om ettflexibelt resurstilldelningssystem i gymnasie- skolan efter förebild avde regler som tillämpas för högskoleut- UbU 1987/88:16 bildning. 1987/88:Ub248av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att prioriteringen avl6-17-åringar vid intagningen till vårdlinjen, sociala servicelinjen samttandsköterskeutbildningen avvecklas. 1987/88:Ub249av m.fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en försöksverksamhet med samordnad NT-utbildning an ordnas i gymnasieskolorna i fr. o. m. /90, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resurstilldelningen förförsöksverksamheten beräknas efter samma grunder som för de alternativatimplanerna, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen . anförts om att försöksverksamhetenmöjliggör val av alternativämne på gymnasieorter med stort elevunderlag. 1987/88:Ub256av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till obligatorisksamlevnadsundervisning i gymnasieskolan. 1987/88:Ub258 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att regeringen medupprivande av SÖ:s beslut skall ge kommun tillstånd attstarta försöksverksamhet samverkan gymna-sieskola-komvux. 1987/88:Ub264 av m. fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att någon prioritering av16- 17-åringar till vårdlinjen inte skall ske. 1987/88:Ub278av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 5.att under anslaget B 19. Bidrag till driften av gymnasieskoloranslår 7 milj. kr. mindre än vad regeringen har föreslagit. 1987/88:Ub281av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande försöksverksamhetrtied "Datagymnasium" så att sådan försöksverksamhet kan /89 i inom ramen för tilldelade resurser enligt gällandestatsbidragssystem med 30 elevplatser på naturvetenskaplig linje och med helariket som upptagningsområde. 1987/88:Ub287 av Chariotte och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en försöksverksamhet igymnasieskolan skall startas med en internationell linje. 1987/88:Ub288 av () vari yrkas att av regeringen begär förslagtill förändrade ersättningar till hantverkare som antar lärlingar tillutbildning enligt vad som anförts i motionen. 1987/88: Ub298 av ErkkiTammenoksa (s) vari yrkas att som sin UbU 1987/88:16 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om svenska som andraspråk igymnasieskolan. 1987/88:Ub308av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenings- och kulturarbetei gymnasiet, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsanslag förgymnasieskolan inför 90-talet, 4. att beslutar att dens.k. garantiresursen ska vara , 5. att , med ändring avförslaget i proposition 1987/88:100 bil. 10 B 19.Bidrag till driften av gymnasieskolor, anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med 43 milj. kr. 1987/88:Ub3l5av och () vari yrkas att avskaffarprioriteringen av yngre vid intagning till vårdlinjen och socialaservicelinjen. 1987/88:Ub323 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt kommunala idrottsgymnasier av typ "Smålandsmodellen" bör fåfortsätta i en femårig försöksverksamhet. 1987/88:Ub326av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om tillgången på och resursbehovetför gymnasiestudier i hemlänet. 1987/88:Ub334av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med engelskasom C-spräk vid gymnasium i . 1987/88:Ub339 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om val av C-språk igymnasieskolan. 1987/88:Ub346 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar attprioriteringen vid intagning till vårdutbildningar upphör, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av intagningtill komvux-utbildning. 1987/88:Ub347 av och () vari såvitt nu är ifråga - yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att språkintres- serade gymnasieelever bör få samma möjligheter som idrotts- och schack- intresserade elever att träna och fördjupa sitt intresse på skoltid, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att s. k. språk- gymnasier skall inrättas. 1987/88:Ub354 av.UllaOrring och () vari yrkas att UbU 1987/88:16 somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande avprioritering till vårdlinjen och social servicelinje samt omfördelning avvårdlinjeplatser. 1987/88:Ub358av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas .. 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom idrottsgymnasier. Motiveringen återfinns imotion 1987/88: Kr417. 1987/88:Ub360 av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svenska som andraspråk. Motiveringen återfinns imotion 1987/88:Sf534. 1987/88:Ub361av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 16. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en totaldimensioneradgymnasieskola, 17. att beslutar attupphäva regeln om företräde för 16-17-åringar vid ansökan till linjerna förvård och social service, 18. att beslutarattupphäva denna förtursregel även för.övriga gymnasiala utbildningar. 1987/88:Ub362av m.fl. (m, fp, c) vari - såvitt nu är i fråga- yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komplettering av den försöksvisa tirhplanen för årskurs 3 av teknisk linje med tid för moderna språk utan att detta behövei" fånegativa timplaneeffekter för årskurserna 1 och 2 av linjen eller för övriga treåriga linjer, 3. att hos regeringenbegär att får i uppdrag att bedriva enaktiv försöksverksamhet med en förstärkt språklig utbildning (språkgymnasium)på treåriga linjer i form av integration mellan främmande språk ochicke-språkliga ämnen i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att hos regeringenbegär att får i uppdrag att vidta åtgärder för altåstadkomma beskrivningsbara, realistiska och mätbara mål för undervisningen ispråk i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att hos regeringenbegär att får i uppdrag att utforma modeller för en mer individualiseradspråkundervisning i gymnasieskolan med utgångspunkt i de resurser som inomramen för gällande statsbidragsbestämmelser bör finnas tillgängliga förspråkundervisning. 1987/88:Ub366 av () vari - såvitt nu är i fråga yrkas 2. attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att se över reglerna för statsbidrag till skolledningsresurs på de små gymnasieskolorna med AT-timplan. 1987/88:Ub368av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - UbU 1987/88:16yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgymnasieskolans inriktning , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen . anförts om attprioriteringen av 16-17-åringar vid antagning till vård- och socialservice-linjerna upphävs, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nyttplaneringssystem för gymnasieskolans studievägar, 5. att riksdagenavslår regeringens förslag om försöksverksamhet med ett estetiskt"biandämne" pä gymnasieskolans H- och S-linjer, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska somandraspråk. 1987/88: Ub383 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att fullständig information ges om de mångavarianter i C-språk som gymnasieskolan kan erbjuda. 1987/88:Ub387 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av undervisning i svenska som andraspråk med betyg för vissainvandrarelever. 1987/88: Ub388 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av möjligheten att genomföra undervisning i engelska som B- ellerC-språk för vissa invandrarelever. 1987/88: Ub389 av och () vari yrkas att begär att regeringen utfärdar direktiv beträffandeämnet svenska som andraspråk i enlighet med SÖ:s förslag. 1987/88:Ub393 av m.fl. (c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svenska som andraspråk. 1987/88:Ub801 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 10. att som sin mening ger regeringen tillkännavad i motionen anförts om en totaldimensionerad gymnasieskola och om ettavskaffande av den nuvarande regeln om prioritering av 16- 17-åringar vidintagning till gymnasieskolan. 1987/88: Ub802 av och () vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieskolan i . Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A407. 1987/88:Ub806 av m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 16. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio- - ' nenanförts om gymnasieskolans inriktning. 18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motio- UbU 1987/88:16 nen anförts om intresseval i gymnasieskolan. 1987/88:Ub807 av m.fi. (m) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter til) ett häst- och ridgymnasium ianslutning till . 1987/88:Ub808 av m.fl. (m) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att prioriteringen av 16-åringaravskaffas vid intagning till vårdlinje och social servicelinje, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att relevant arbetslivserfarenhet börmeritvärderas vid antagning till gymnasieskolans vårdlinje och socialaservicelinje, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om någon form av lämplighetsprövning för tillträde till gymnasie skolans vårdlinje och sociala servicelinje, t.ex. yrkesinriktad arbetsprak- tik. 1987/88: Ub810 av (vpk) vari - såvitt nuär i fråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för datorns användning i gymnasieskolan iVärmland. 1987/88:Ub811 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasier med idrottslig breddning i ,och . l987/88:Ub8l2 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 1. att beslutar utöka lilla ramen med 500årselevplatser att finansieras på sätt som i motionen angivits. l987/88:Ub814 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att förtursreglerna för antagningtill gymnasieskolans vårdlinje tas bort, 4. att riksdagenbegär att regeringen låter genomföra en försöksverksamhet med prövotid förelever på gymnasieskolans vårdlinje på sätt som i motionen anförts, 6. att hos regeringen begär förslag om utökningav platsanta let på vårdinriktad kompletteringskurs i enlighet med vad som i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:So502. 1987/88:Ub815 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 8.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen UbU1987/88:16 anförts om utbildning inom yrken för hästhållning vidHvilan-Flyinge. 1987/88:Ub816av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 10.att avslår förslaget att 6 milj. kr. anvisas för kursplanearbete m.m. samt att för /89 för anslaget B 7. Forskning och centraltutvecklingsarbete inom skolväsendet anvisa ett reservationsanslag av 19755 000kr. 1987/88:Ub817av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökad teoretisk gymnasieutbildning i . Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A492. Dimensioneringen av gymnasieskolan samt vissaplanerings- och intagningsfrågor Gymnasieskolansdimensionering beslutas av . Systemet för dimensioneringen -det s. k. planeringssystemet - är reglerat i gymnasieförordningen (1987:743).Det innebär bl. a. att elevplatsramar i gymnasieskolan fastställs för varjebudgetår. beslutar om ramar för de två närmaste budgetåren ochplaneringsramar för ett tredje budgetår. Förhela riket fastställs en totalram. Den är uppdelad på dels en ram förutbildningar, vilka eleverna kan påbörja direkt efter (direktramen),dels en ram för kurser för invandrarungdom och för utbildningar som kräver vissålder, praktik eller utbildning utöver för tillträde (lilla ramen). Direktramenär uppdelad på sex sektorsramar och en ram för ospecificerade platser.Följande sektorer ingår i gymnasieskolans organisation: HS humanistisk ochsamhällsvetenskaplig sektor, VSK - vård-, social- och konsumtionssektor, -ekonomisk och merkantil sektor, TN - teknisk och naturvetenskaplig sektor, TI -teknisk och industriell sektor och JST - jordbruks- och skogsbrukssektor. Lokaltarbetsmarknadsanknutna specialkurser (s.k. LA - kurser) som omfattar mindre änett läsår och som inte kräver viss ålder, praktik eller utbildning utövergrundskolan för tillträde, ingår i ramen för ospecificerade platser. SÖföreslår att direktramen j gymnasieskolan ökas från 300342 till 302 600årselevplatser för /89. Regeringensförslag om 304000 årselevplatser för /89 innebär en ökning av antalet årselevplatser med 1 400 i förhållande till SÖ:s förslag. Föredragande statsrådet anför att vid beräkningen av antalet års- S elevplatserhar hänsyn tagits till den ökade andelen sökande till tre- och UbU1987/88:16 fyraåriga linjer. Det skall finnas oförändrat 127000intagningsplatser för /89. Förslaget till direktram (slutlig ram) för budgetåret1989/90 enligt budgetpropositionen innebär samma antal intagningsplatser resp.årselevplatser som för /89, dvs. 127000 resp. 304000. Sammadimensionering föreslås för direktramen (planeringsramen) för budgetåret1990/91. Under förutsättning att fattar beslut omförsöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan (5 000intagningsplatser) fr. o. m. /89 föreslår föredragande statsrådeti proposition 1987/88:102 en uppräkning av antalet årselevplatser inomdiréktramen för budgetåren 1988/89-1990/91 med 2000 årselevplatser (för dettredje året). Detta antal årselevplatser motsvarar av antaletintagningsplatser i försöksverksamheten och har räknats fram utifrån förutsättningenatt det tredje året upptas av arbetsplatsförlagd utbildning avutbildningstiden. En treårig utbildning inom försöksverksamheten tar således ianspråk 2,4 årselevplatser. Det totala antalet intagningsplatser resp. årselevplatserföreslås i proposition 1987/88:102 uppgå till 127000 resp. 306000 i vad avserslutliga ramar för budgetåren 1988/89 och 1989/90 samt planeringsram /91. Utskottet har sedermera vid sin beredning av proposition1987/88:102 i betänkandet UbU 1987/88:31 beslutat föreslå attförsöksverksamheten för /89 skall omfatta 6000intagningsplatser i stället för 5 000 som föreslagits i propositionen. Detinnebär totalt 306400 årselevplatser för budgetåret 1988189 inom gymnasieskolansdirektram. I förhållande till förslaget i proposition 1987/88:102 är det enökning med 400 årselevplatser (av ytteriigare 1 000 elever i en treårigutbildning av studietiden förlagd till arbetsplats). I motion 1987/88: Ub9 (fp) yrkande 9 förordas denursprungliga dimensioneringen av direktramen enligt budgetpropositionen.Motionärerna anser inte att försöksverksamheten med treårig utbildning pä deyrkesinriktade linjerna skall starta /89 utan förstnästföljande läsår. Utskottet finner att den av regeringen" föreslagnaökningen av antalet årselevplatser i direktramen är väl motiverad med hänsyn till tendensen att allt flera elever söker sig till de tre- ochfyraåriga Enligt vad utskottet erfarit är antalet elever i ' årskurs 1på de tre- och fyraåriga linjerna 3 000 flera innevarande läsår jämfört /87. bör enligt utskottets mening fastställa antaletårselevplatser inom direktramen för /89 till 306400. Därmedavstyrker utskottet motion 1987/88: Ub9 yrkande 9. När det gäller aritalet elevplatser inom gymnasieskolansdirektram för budgetåren 1989/90 och 1990/91 vill utskottet anföra följande. Utskottethar i betänkandet UbU 1987/88:31 uttalat att. regeringen bör återkomma i 1989års budgetproposition med förslag till dimensionering av försöksverksamhetenmed treårig yrkesutbildning för /90. . Antalet intagningsplatser iförsöksverksamheten /90 får konsekvenser på antalet årselevplatserinom gymnasieskolans direktram för Med hänsyntill att de kommuner, som deltar i för- UbU 1987/88:16 söksverksamheten /89 bör garanteras samma antal intagningsplatser i försöksverksamheten /90 som läsåret 1988/89 och med anledningav utskottets förslag om 6000 intagningsplatser i försöksverksamheten fördet första året av försöksperioden bör , fastställa antaletårselevplatser till 306400 inom direktramen (såväl slutlig ram för /90som planeringsram för /91). Förintroduktionskurser och sommarkurser för invandrarungdom beräknas innevarandebudgetår inom lilla ramen 1000 årselevplatser. Dessa kurser utgör enligtföredragande statsrådet ett viktigt instrument för att öka invandrarungdomarsintresse för gymnasiestudier och för att förbereda dem för sådana. De senasteårens ökade invandring är till stor del en följd av att antalet flyktingarökar. Genom att flyktingmottagandet numera fördelas på praktiskt taget allakommuner blir allt fler kommuner tvungna att anordna introduktionskurser ochsommarkurser för invandrarungdom. Utrymmet för dessa kurser föreslås därför ökamed 500 årselevplatser inom oförändrat antal årselevplatser inom lilla ramen.För dessa kurser beräknas därmed sammanlagt 1 500 årselevplatser inom lillaramen. Totalt föreslås 32680 årselevplatser för lilla ramen för budgetåret1988/89. Enligt regeringens förslagbör lilla ramen för /90 faststäl- - las fill 32680årselevplatser och för /91 till likaledes 32680 årselevplatser.