bet · GB01JoU24 · 1987-12-31 00:00:00 — får söka finna någon annanproduktion. Arealersättningen underlättar en JoU 1987/88:24 sådanomställning. Eftersomläckaget av jordbrukskemikalier till största delen är förknippat medspannmålsodling, skulle vi åstadkomma en påtaglig minskning om vi uppnår balansmellan produktion och konsumtion i vårt land. Ett annat sätt att minskaläckagel är alt förändra relationen mellan producentpris och insatsmedel i formav handelsgödsel och bekämpningsmedel så att användningen av insalsmedelminskar. Förslaget alt höja miljöavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel har detta syfte. Utskottets förslag om arealersättningskulle sannolikt få ännu större effekt. På har manberäknat alt en arealersättning på /ha skulle kunna minskaspannmålspriserna med ca /kg. Det motsvarar av priset ochförändrar relationen mellan producentpris, och insatsmedel mer än den ökandemiljöavgiften. Iett viktigt avseende kommer bristen på helhetssyn i samband med den aktuellapropositionen att leda till ökade problem för jordbruket. Miljöåtgärdernainförs i ett läge när jordbrukets ekonomi är mycket pressad, och kraven på ökadlagringskapacitet för stallgödsel kommer tillsammans med en fördubbling avmiljöavgifterna att leda till ökade kostnader. Det har beräknats att höjningenav miljöavgifterna kommer att leda till en kostnadsökning av /kgproducerad spannmål. Tilldetta kommer ett annat problem som endast antyds i propositionen. När det talasom vårt jordbruks negativa miljöpåverkan, uppmärksaminas sällan att det är vårtjord- och skogsbruk som får ta kostnaderna för det kemiska nedfall som utländskoch inhemsk industri åstadkommer. När ekonomin är dålig för spannmålsböndernaavtar kalkningen, och den har varit katatrofalt dålig . Del resulterar i försämrat PH-värde med sämre förmåga hosväxterna att uppta näring som följd och större risk för att kadmium och andrametaller frigörs. Från miljösynpunkt är det därför angeläget att stimulera tillökad kalkning. Omstatens bidrag till överskottskostnaderna kommer alt ligga på samma nivå somtidigare, föreligger det möjlighet att av regleringsmedel betala ut enkalkningsslimulans på ca /ha i form av arealersättning under kommandebudgetår. Även om stimulansen betalas ut /89 bör för att undvika byråkratilantbrukarna själva få avgöra kalkningstidpunkt. Detkan finnas administrativa problem med alt betala ut arealersättning för allåkermark, men erfarenhet finns för landets ärtareal. Regeringen bör därför fåriksdagens uppdrag att pröva frågan och återkomma lill med förslag. Vadutskotlet anfört med anledning av motion Jol2 yrkandena 1-3 och Jo719 yrkande58 bör ges regeringen lill känna. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande jordbrukspolitikens inriktning och miljöeffekter m.m. att medanledning av motionerna 1987/88:Jol2 yrkandena 1-3 och 1987/88:Jo719 yrkande 58som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3.Bevarande av all brukningsvärd (mom. 6) JoU 1987/88:24 (), (vpk) och BertilJonasson (c) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Enligt 1985" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till yrkandet i motion JolO att allbrukningsvärd bör bevaras och användas för att minska användningen avej förnybara råvaror. Den del av åkermarken som inle behövs för livsmedelsproduktionbör användas för att producera t. ex. råvaror till industrin. Som närmare utvecklasi det följande (res. 12) krävs särskilda statliga insatser för att främja bådeproduktion och avsättning av sådana råvaror. Ett väl fungerande jordbruk i alladelar av landet, även i de norra delarna av , bör vara ett mål förjordbrukspolitiken. Utskottet föreslår att gör ett uttalande med deninnebörd som anges i yrkande I i motionen. de/5 att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande bevarande av ad brukningsvärd attriksdagen med anledning av motion 1987/88:JolO yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Föreskrifter om djurtäthet (mom. 10) och () anser de/5 att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Även utskottet" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Även utskottet anser att de lokala förutsättningarna måstebeaktas vid bedömningen av antalet djurenheter per brukningsenhet.Förutsättningarna skiljer sig markant från varandra om man jämför olikalandskapstyper. Detta gäller främst de åkerglesa områdena. Att sätta en gränssom innebär att många av våra mindre och medelstora brukningsenheter slås utkan inte accepteras. Hänsyn bör tas till de olikheter som kan uppkomma genomlokala variationer, bl. a. till jordart och driftsteknik. Antalet djurenheterper hektar bör begränsas till en och en halv djurenhet när det gäller svin ochhöns och två djurenheter när det gäller nötkreatur. Begränsningsföreskrifternabör omfatta brukningsenheter över 20 djurenheter. (I djurenhet= 1 ko ellerhäst, 2 ungnöt, 3 suggor, 10 slaktsvin eller 100 höns.) Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion JolOyrkande 6 i motsvarande del. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande/ö/-e5/:n//er om djurtäthet att med anledning av motion 1987/88:Jo 10 yrkande 6 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad ut skottet anfört, 48 Begreppetdjurenhet (mom. 12) 1987/88:24 , och (allam) anser de/5 att den del av utskottels yttrande på s. 21 sombörjar med "Vad beträffar motionärernas" och slutar med"särskild åtgärd" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Jol3 har begreppet djurenhet aldrigvarit avsett att användas som mått på gödselproduktionens storlek. Begreppethar använts som ekonomisk enhet vid resursberäkningar. I samband med utformningenav föreskrifterna för den arealbundna djurproduklionen bör det därförundersökas om begreppet är lämpligt alt i sin nuvarande utformning användas fördetta ändamål. Detta bör , i enlighet med yrkande 2 i motionen, somsin mening ge regeringen lill känna. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande begreppet djurenhet attriksdagen med anledning av motion 1987/88:Jol3 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anföri, Bidrag till lagring m.m. (mom. 15 och 17) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till yrkandet i motion Jol3 attbidrag bör utgå till samtliga som berörs av föreskrifterna fram till den Ijanuari 1995. Bidraget bör finansieras med andra budgetmedel än avgiftsmedel.Regeringen bör återkomma med de förslag om finansiering m. m. som föranleds avutskottets ställningstagande. influtna avgiftsmedel bör dock, ienlighet med motionerna Jo213 och Jo243, användas för bidrag till gödselvårdsanläggningar.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 15 och 17 bort haföljande lydelse: 15. beträffande bidrag lill lagring m.m. att medavslag på motionerna 1987/88:JolO yrkande 8, 1987/88:Jol2 yrkande 4,1987/88:Jo730 och l987/88:Jo776 och med anledning av motionerna 1987/88:Jol3yrkandena 4 och 5, 1987/88:Jo213 yrkande 5 och 1987/88:Jo243 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 17. beträffande finansering med avgiftsmedel att riksdagenmed anledning av motion l987/88:Jol3 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Bidrag till lagring m.m. (mom. 15) LarsErnestam och () anser de/5 attden del av utskottets yttrande på s. 26 som bötjar med "Utskottet tillstyrker"och slutar med "yrkandena 4 och 5" bort ha följande lydelse: 49 4 1987/88. Rällelse: S. 58 rad 3 Slår: 18 Rättat till: 32 S. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Jol2att det finns JoU 1987/88:24 bättre användningsområden för aktuella medeloch delar de farhågor som framförts om att gödselvårdsinvesteringar på enmiljard kommer all skapa en överhettning som driverpriserna på betongelement i höjden. Utskottet föreslär i stället att 180 milj. kr. av beräknade200 milj. kr. får användas för att stimulera lövskogsplantering på islättbygder. Lövskog är att föredra framför granskog frän miljösynpijnkl. bl.a.eftersom lövträden bidrar till att bromsa försurningen. Omställning 90 medgeratt de lantbrukare som är villiga att skogsplantera omgående får ut detre årens trädesersättning. Kan vi få 10000-20000 haåkermark i slättbygder skogsplanterade skulle det vara positivt för bådelandskapsbilden och produktionen av lövträdsplanlor. Vidare är det positivt förspannmålsodlarna som släpper til) medlen att mark överförs till annanproduktion som tar att bli skördemogen. Utskottet tillstyrker således motion Jol2 yrkande 4 attregeringens förslag om bidrag till gödselvårdsanläggningar bör avslås. Tillfrågan om bidrag till lövskogsplantering återkommer utskottet nedan (res. 17).Övriga motioner i detta avsnitt avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande bidrag lill lagring ni. m.att med bifall till motion l987/88:Jol2 yrkande 4 avslår regeringensförslag om bidrag till gödselvärdsanläggningar och avslår moiionerna1987/88:Jol0 yrkande 8, 1987/88:Jol3 yrkandena 4 och 5, 1987/88:Jo213 yrkande5, 1987/88:Jo243 yrkande I, 1987/88:Jo730 och 1987/88:Jo776, Bidrag till lagring m.m. (mom. 15) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "yrkandena 4och 5" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till yrkandet i centerpartietskommittémotion att bidraget till nyinvesteringar i lagringsanläggningar börutgå för hela landet och med ett belopp av högsl . skall gälla för företag med mer än 10 djurenheter i kustbygderfrån , och samt , ,och . Bidrag skall även utgå som stimulansbidrag tillföretag med över 10 djurenheter som ej ingår i de ovan uppräknade områdena,men som ändå vidtar åtgärder enligt föreskrifterna. Vad utskottet anfört med anledning av motion JolO yrkande8 bör ges regeringen lill känna. Övriga motioner i detta avsnitt avstyrks, dockmed erinran att motionerna Jo730 och Jo776 i huvdsak tillgodoses genom utskottetsställningstagande. dels altutskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:24 15. beträffande bidrag lill lagring m. m. alt riksdagenmed anledning av motion 1987/88:JolO yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört saml avslår moiionerna 1987/88:Jol2 yrkande 4,1987/88:Jol3 yrkandena 4 och 5, 1987/88:Jo2l3 yrkande 5, 1987/88:Jo243 yrkande1, 1987/88:Jo730 och 1987/88 :Jo776, Spridning av avloppsslam (mom. 18) (), (), (), (vpk) och () anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Ulskollel har" och slutar med "ochmiljösynpunkt" bort ha följande lydelse: har tidigare uttalat alt utgångspunkten förhanteringen av slam sofTi gödselmedel bör vara att endast sådant slam fåranvändas som är helt invändningsfritt från miljö- och konsumentsynpunkt.Regeringen borde fastställa så låga gränsvärden för slammets innehållav tungmetaller, kemiska substanser m. m. alt åkermarkens långsiktigaproduktionsförmåga och produkternas kvalitet inte äventyras (JoU 1985/86:24,rskr. I avbidan på att beslut fullföljs bör spridning avavloppsslam på inte tillåtas. Detta bör , med anledning avmoiionerna Joll yrkande 2 och Jo30 yrkande 51, som sin mening ge regeringenlill känna. Övriga motioner i delta avsnitt avstyrks i den mån de intetillgodoses genom nämnda ställningstagande. de/5 att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande spridning av avloppsslam altriksdagen med anledning av motionerna 1987/88: Jo 11 yrkande 2 och 1987/88:Jo30yrkande 51 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samllämnar ulan vidare åtgärd motionerna 1987/88:Jol3 yrkande 7, 1987/88:Jo243yrkande 5, 1987/88:Jo744 yrkande II, 1987/88:Jo754och I987/88:Jo808, Spridning av avloppsslam (mom. 18) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 24 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "ochmiljösynpunkt" bort ha följande lydelse: har tidigare uttalat all utgångspunkten förhanteringen av slam som gödselmedel bör vara all endast sådant slam fåranvändas som är helt invändningsfritt från miljö- och konsumentsynpunkt.Regeringen borde fastställa så låga gränsvärden för slammets innehållav tungmetaller, kemiska substanser m. m. att åkermarkens långsiktigaproduktionsförmåga och produkternas kvalitet inle äventyras (JoU 1985/86:24,rskr. Trots attutskottet uttalat sig angående riskerna med slamhanteringenföreligger ännu inget beslut om bindande gränsvärden för JoU 1987/88:24 slammetsinnehåll av tungmetaller (med undantag av kadmium) och andra bör därför ånyo understryka att sådana Detta bör , med anledning av moiionernaJol3 yrkande 7, Jo243 yrkande 5, Jo744 yrkande 11 och Jo754, som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta avsnitt avstyrks iden mån de inte tillgodoses genom utskottets ställningstagande. de/5 att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande spridning av avloppsslam altriksdagen med anledning av moiionerna l987/88:Jol3 yrkande 7, 1987/88:Jo243yrkande 5. 1987/88:Jo744 yrkande 1.1 och 1987/88:Jo754 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskotlet anfört saml lämnar utan vidare åtgärdmotionerna 1987/88:Jol 1 yrkande 2, 1987/88:Jo30 yrkande 51 och 1987/88:Jo808, Det juridiska ansvaret, m.m. (mom. 19) och () anser dels att den del av utskottets yllrande på s. 24 somslutar med "och miljösynpunkt" bort kompletteras med ett stycke avföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas i motion Jo744 uppfattningom vikten av alt utreda frågan om det juridiska ansvaret för skador på grund avanvändning av rölslam. Fastighetsägaren är visserligen ansvarig förmiljöskador som härrör från dennes fastighet, men bevisbördan har i dessa falllättats avsevärt i den nya miljöskadelagen. En lantbrukare kan vid uppkomnaskador bli skadeslåndsskyldig för skador som kan drabba tredje man. I praktikenkommer emellerid den enskilde lantbrukaren alt få la del yttersta ansvaret föreffekterna av användningen av samhällsavfallet. Detta är enligt utskottetsmening otillfredsställande. Frågan om leverantörernas ansvar för hithörandemiljöskador bör klarläggas. Vidare bör ytterligare insatser göras i fråga omforskning rörande föroreningar i rölslam. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion Jo744 yrkandena 12 och 13 bör ges regeringen till känna. de/5 alt utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande del juridiska ansvaret m.m.att med anledning av motion 1987/88:Jo744 yrkandena 12 och 13 som sinmeningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Höst- och vinterbevuxen m. m. och Stöd tillalternativ råvaruproduktion m. m. (mom. 20 och 21) (), (vpk) och BertilJonasson (c) anser dels alt den del av ulskotlels yllrande på s. 31 sombörjar med "Som framgår" och slutar med "i propositionen"bott ha följande lydelse: Alt hällaåkermarken bevuxen under så stor del av året som möjligt är 52 denviktigaste åtgärden för att minska ett växtnäringsläckage. En ökning JoU1987/88:24 av vallodlingen och andelen höstsådda grödor samt insådd avfånggrödor är tre av möjligheterna. En ökad produktion av höstsådd spannmål förfoderproduktion och en högre användning av vall som kreatursfoder är tvåviktiga faktorer som måste stimuleras. Fänggrödor eller mellangrödor ger i dagingen ekonomisk lönsamhet för jordbruket men minskar kväveläckaget. Förjordbruket inom sockerbetsområden är det av vikt att man som i inräknarsockerbetor i bevuxen , detta då sockerbetor har en storupptagningsförmåga av växtnäring och är en gröda som skördas sent under året.För att nå ett resultat som är bra för jordbruket och för miljön måste detskapas avsättningsmöjlighetei" bl.a. för alternativa vallgrödor. Härfinns exempel på fibergrödor som ett realistiskt alternativ. , lin,gräsarter och andra grödor kan ge ett råvarulillskolt till fiber-ochenergiproduktion och därigenom medverka till att förbättra råvaruförsörjningenför dessa. Olja och stenkol är basråvaror för ett stort antal kemiskaprodukter. Redan nu finns möjligheter att använda åkerjorden för att odlaråvaror som kan ersätta fossila råvaror i vissa fall. Den s. k. överskollsarealenberäknas till 300000 ha åker. Genom alt använda jordbrukets nuvarandeproduktionsresurser kan en stor andel av den tillgängliga arealen utnyttjas förannat än livsmedelsproduktion under den kommande växtperioden. Om den s.k.överskottsarealen används kommer jordbruket att vara en nyckelnäring i ettframtida mer resurssnålt och miljövänligt samhälle. Omställning 90 är bara enbörjan. En begränsande faktor kommer att vara avsättningsmöjligheterna för denya produkterna. En av samhällets viktigaste uppgifter blir därför attmedverka till att skapa en marknad för den nya produktionen. Detta skall skegenom direkta stimulansinsatser till industrin men också genom att initierainformations- och utvecklingsprogram riktade till avnämarna. En förbättradväxtföljd med 2- och 3-åriga på den som ensidigt användsför spannmålsodling skulle öka skördarna med utan att mantillför mer gödsel - detta enligt experter från SLU. Denna avkastningsökning påarealen gör alt större delar kan användas för alternativ produktion och alt denegativa miljöpåverkningarna kommer all minska. Från markfysikalisk synpunktborde vall och gröna grödor ingå i växtföljden på lerjordar inomspannmålsinlensiva och djurextensiva gårdar och områden. Dä kunde dessutomvallmassan helt eller delvis användas som markskydd och/ellerslrukiurförbäitringsmedel på arealen i öppet bruk. Vad utskotlet anfört med anledning av motion JolOyrkandena 3 och 4 bör som sin mening ge regeringen till känna.Härigenom tillgodoses även motion Jo9 i motsvarande del. dels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Motion JolO" och slutar med "ytterligareåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker med hänvisning till vad som anförtsovan förslaget i motion JolO yrkande 2 alt 15 milj. kr. anslås tillutveckling av ny teknik avseende hantering av fibergrödor m. m. dels altutskottets hemställan under 20 och 21 bort ha följande lydelse: JoU 1987/88:24 20. beträffandehöst- och vinterbevuxen m. m. attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo9 och 1987/88:JolO yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 21. beträffandestöd lill alternativ råvaruproduktion m. m. allriksdagen med anledning av motion l987/88:JolO yrkandena 2 och 4 dels som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om alternativråvaruproduktion, dels lill Teknik för utveckling av ftbergrödor m. m. /89 anvisar ett reservationsanslag av , Försöks- och utvecklingsverksamhet m.m. (mom. 22) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 31 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "sida" bortha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motionJol3, att fullskaleförsök med odling av fånggröda bör genomföras innanlanlbruksstyrelsen bemyndigas att utfärda föreskrifter om höst- ochvinterbevuxen mark. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jol3 yrkande10 bör som sin mening ge regeringen till känna. Synpunkterna imoiionerna Jo243 och Jo868 bör, som utskottet återkommer lill i det följande, kunnabeaktas inom ramen för sådana försök. dels all utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande /Ör5öA'5- och utvecklingsverksamhet m. m.alt med anledningav motion 1987/88:Jol3 yrkande 10 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskotlet anföri saml lämnar utan vidare åtgärdmotionerna 1987/88:Jo243 yrkande 3 och 1987/88:Jo868, Avveckling av kemiska bekämpningsmedel m. m. (mom. 23och 24) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "I propositionen" och på s. 35 slutar med "genompropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Jol1, att utgångs punkten bör vara alt den med bekämpningsmedel behandlade arealen minskas. 1 annat fall kommer den kemiska industrin att anpassa sig genom att producera medel med betydligt större giflverkan. I anslutning till mo tion Jo284 vill utskottet vidare understryka all den långsiktiga målsättning en bör vara att kemikalieanvändningen i jordbruket avvecklas helt. Delta bör kunna tillgodose även moiionerna Jo244 yrkande 3 och Jo248 yrkande 54 anfört bör som sin mening ge regeringen lill JoU1987/88:24 känna. dels att utskottets hemställan under 23 och 24 bort haföljande lydelse: 23. beträffandemålsättning för halveringsprogrammel attriksdagen med anledning av motion 1987/88: Jo 11 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 24. beträffande avveckling av kemiskabekämpningsmedel m. m. att med anledning av motionerna 1987/88:Jo244 yrkande 3, l987/88:Jo248 yrkande 1 och l987/88:Jo284 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anföri. Stråförkortningsmedel (mom. 27) och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "De fristående" och slutar med "utskottets sida"bort ha följande lydelse: De åtgärder som regei-ingen vidtagit i dennafråga präglas av bristande konsekvens och beslutsfattande utan tillräckligakunskaper och fakta. Beslutet att efter endast upphäva förbudet motstråförkortningsmedel beträffande rägodling ger ytterligare belägg för denkritik som från olika utgångspunkter anförts mot fjolåi-ets regeringsbeslut idenna fråga. De ekonomiska konsekvenserna för näringen har inte utvärderatstillräckligt noggrant. Med hänsyn till det anförda ansluter sig utskottet lillde synpunkter som anförs i motion Jo236 och som delvis överensstämmer medmotionerna Jo235 och Jo279. Enligt utskottets mening finns ingen anledning attbehålla förbudet mot stråförkortningsmedel för övrig spannmålsodling. Somanförs i motion Jo236 har stråförkortningsmedlen stor betydelse bl. a. förodlingen av vår- och höslvete. Forskningen på området bör intensifieras i syfteatt få fram nya sorter och ny odlingsteknik som kan minimera elleronödiggöra behovet av stråförkortningsmedel. Vad utskottet anföri bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels alt utskottets iiemställanunder 27 bort ha följande lydelse: 27. beträffande siråförkorlningsmedel attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Jo235 yrkande 2, 1987/88:Jo236och l987/88:Jo279 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Anslag till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet(mom. 30 a) , och (allam) anser de/5 alt den del av utskottels yttrande på s. 37 sombörjar med "1 motion" och slutar med "detta yrkande" bortha följande lydelse: Utskottetinstämmer i vad som anförts i motion JoU om stödet till 55 Det stöd som lämnas till vård av JoU 1987/88:24 värdefullanaturlyper i odlingslandskapet () har varit värdefullt för att bevara ettodlingslandskap som var på väg alt försvinna. Dock bör bidraget uppfattas somen samhällskostnad. Det är felaktigt att svenskt jordbruk skall finansiera ettstöd med egna pengar - ett stöd för ett odlingslandskap som samhälleteftertVågar. De ytterligare 20 rriilj. som nu föreslås anvisade börfinansieras med skötselanslag från . Det bör ankomma påregeringen att i tilläggsbudget lägga fram förslag om finansiering i enlighetmed vad utskottet anfört. Detta bör , med anledning av motion Jo 13yrkande 11, som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 30 a) bort haföljande lydelse: 30. beträffande anslag lill naturvårdsålgärder iodlingslandskapet a) attriksdagen med anledning av motion l987/88:Jol3 yrkande II som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört och avslår motion l987/88:Jol2 yrkandena 5 och 6. Anslag till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet m.m.. (mom. 30 a och 31) och (båda fp) anser de/v att den del av utskottets yttrande på s. 37 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "i motionen" bortha följande lydelse: