bet · GB01UbU14 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt 9 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skall godkännandemeddelas, om skolans utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art ochnivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlaroch skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål. Utskottet vill till detta lägga att nuvarande lagstiftningger goda möjligheter att ingripa mot missförhållanden. Vidare utgår utskottetfrän att frågor om godkännande av skolor korrimer att bedömas på ett merenhetligt sätt . Med det anförda avstyrker utskottet motion1987/88:Ub244. beslöt om ett nyttstatsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever. Enligtbeslutet skulle det ankomnia pä regeringen att förklara fristående skotorberättigade titt statsbidrag enMgt de riktlinjer som angetts av (UbU1982/83:10, rskr. 1982/83:63). Föratt en fristående skola skall kunna fåstatsbidrag skall den genom sin pedagogik eller särskilda inslag iverksamheten eller på annat sätt kunna ge erfarenheter av värde för detoffentliga skolväsendet eller komplettera detta i något annat allmännyttigtavseende. Antalet elever i fristående skolor med statligt stöd utgjorde läsåret1986/87 ungefär 5 %o av antalet skolpliktiga elever i riket. Bidraget per elevutgör av det genomsnittliga statsbidraget per elev i (prop. 1982/83:1 s. 3132, 43 och 45, UbU 1982/83:10 s. 15). Av propositionen framgår att SÖ på regeringens uppdragutvärderat verksamheten vid vissa fristående skolor samt lämnat ett antalförslag med anledning av utvärderingen. Förslagen har remissbehandlats. Föredragande statsrådet anmäler i propositionen attregeringen även i fortsättningen avser att pröva frågan om statsbidrag till fristående skola i varje särskilt fall. Statsrådet är således inte beredd att förorda att alla god kända skolor automatiskt skall få statsbidrag. Regeringens beslut bör enligt föredragande statsrådetgrundas på en hel- UbU 1987/88:14 hetsbedöming av skolans verksamhet. SÖ:sutvärdering har vidare visat att det inte är möjligt att utgå från atterfarenheterna från varje enskild fristående skola skall kunna överföras tilldet allmänna skolväsendet. Kravet på att varje enskild skola skall geerfarenheter av värde för bör därför slopas. Utgångspunkten bör istället varaatt det är av allmänt intresse att alternativ pedagogik ochalternativ inriktning av skolans verksamhet kan prövas oavsett omerfarenheterna i det enskilda fallet kan bedömas vara direkt överförbara tillgrundskolan eller ej. Detta innebär enligt föredragande statsrådet bl.a. atten fristående skola för att komma i fråga till statsbidrag bör ha en prägelsom i något avseende avviker frän . Det kan vara fråga om såväl enverksamhet bedriven utifrån en särskild pedagogisk grundsyn (t.ex. waldorfpedagogik)som en i fråga om timplaner eller kursplaner påtagligt annorlunda upplagdverksamhet. Även skolor som står på konfessionell grund bör kunna komma i frågatill statsbidrag. I motion l986/87:Ub293 (vpk) hävdas att de friståendeskolorna, om det är möjligt, bör inordnas i det allmänna skolväsendet. I defall detta inte går, bör inga bidrag utgå. Utskottet, som ansluter sig till föredragande statsrådetsbedömning av frågan, föreslår att med avslag på motion 1987/88:Ub293godkänner vad som i propositionen har förordats om statsbidrag till friståendeskolor. Enligt motion 1987/88:Ub300 (m) yrkande 3 börprövningsförfarandet när del gäller statsbidragtiW fristående skolor förenklas.Beslut bör kunna fattas av myndighet inom den ställiga skoladministrationen.Vid avslag på ansökan skall den sökande skolan ha möjlighet att anföra besvärhos regeringen. Utskottet anser att nu gällande princip i vad gällerbeslutsnivå vid statsbi-dragsgivning tills vidare bör tillämpas. Med hänvisninghärtill avstyrks motion 1987/88:Ub300 yrkande 3. 1 motion 1987/88:Ub361 (c) yrkande l3 anförs att destatsbidragsberättiga-de fristående skolorna utan större olägenhet bör kunnaerhålla statsbidrag enligt de regler som kommer att gälla för grundskolan.Därmed blir deras ekonomiska ställning, i vad avser statligt stöd, likvärdigmed . bör enligt motionärerna uttala sig för ett sådantprincipiellt ställningstagande. Enligt motionerna 1987/88:Ub215 (m),1987/88:Ub231 (c), 1987/88:Ub246 (fp) yrkande 8 och 1987/88:Ub300(m) yrkandena1 och 2 bör hos regeringen begära förslag till nyastatsbidragsbestämmelser för fristående skolor på grundskole- och gymnasienivåutifrån principen att bidraget skall motsvara ungefär de kostnader staten harför elever i likartad utbildning. Enligt motion 1987/ 88:Ub319 (fp)yrkande 4 bör samma villkor för rätt till statsbidrag gälla för skola pågymnasial nivå som för skola på grundskolenivå. Utskottet har under föregående anfört att nivånpå statsbidraget till fristående skola självfallet inte är en gång för allagiven (jfr UbU 1986/ 87:12). pågår en översyn av gällandestatsbidragsbestämmelser för . Resultatet av detta beredningsarbetebör avvaktas. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna 1987/88:Ub215, 1987/. 88:Ub23l, 1987/88:Ub246 yrkande 8, 1987/88:Ub300 yrkandena 1 och 2, och 1987/88:Ub361 yrkande 13. Utskottet avstyrker också motion 1987/ 88:Ub319 yrkande 4. . , I motion 1987/88:Ub361 (c) yrkande 14 hemställs iavvaktan på att ett nytt statsbidragssystem införs att hosregeringen begär förslag om ett temporärt slödföx att ge fristående skolor enmöjlighet till överlevnad och en säkerställd utveckling. Utskottet finner inte skäl tillstyrka förslaget. Motion1987/88:Ub361 yrkande 14 avstyrks. 1 propositionen tar föredragande statsrådet också uppfrågan om kommunala bidragtiW fristående skolor. Frän olika håll har restskrav på tvingande regler för kommunerna att betala sådant bidrag. Det är enligtstatsrådets mening rimligt att en kommun betalar bidrag till en friståendeskola för elever som är mantalsskrivna i kommunen med ett belopp som i principmotsvarar den besparing kommunen gör genom att slippa betala t.ex. skolrmåltider och läromedel. Han är dock inte beredd att förorda en absolut regelmed denna innebörd. De fiesta kommuner betalar enligt dennaprincip. Föredragande statsrådet räknar med att berörda kommuner kommer attgöra så . Utskottet ansluter sig till vad som anförts ipropositionen. Har skola godkänts enligt skollagens föreskrifter så att barn ikommunen har rätt att fullgöra sin skolplikt där, följer därav som en logiskkonsekvens att barn vid sådan skola bör få del av förmåner om vilka kommunenbeslutar beträffande skolpliktiga barn. Eljest skulle barn till vissakommuninvånare särbehandlas. 1 motion 1986/87:Ub246 (fp) yrkande 9 anförs aU detstatliga stödet titt fortbildning är omfattande. Lärare vid en fristående skola har inte möjlighet att fä tillgång till denna resurs. Enligt motionärerna är det rimligt att lärare vid en statsunderstödd fristående skola i en kommun får viss del av medlen till lokal skolutveckling i kommunen. ' Utskottet vill peka pä att i det statsbidragsbelöpp perelev som utgår till fristående skola får anses ingå även bidrag till kostnaderför personalens fortbildning. Med hänvisning till bidragskonstruktionenavstyrker utskottet motion 1986/87:Ub246 yrkande 9. Enligt yrkande 10 i motion 1986/87:Ub246 (fp) bör åtgärdervidtas för att stimulera ett samarbete mellan frislående skolor ochhögskoleenheter med lärarutbildning. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande... Av SÖ:s nyssnämndautvärdering av vissa fristående skolor framgår att dessa skolor har lätt att fåtill stånd ett väl fungerande lärarlag som kan utveckla en pedagogisk samsyn isitt arbete. Erfarenheter frän fristående skolor visar också pä ett välfungerande samarbete mellan hem och skola. Studiegången i olika ämnen kanvidare vara upplagd på ett särskilt sätt i fristående skolor. Dessa och andraerfarenheter kan man enligt SÖ.dra nytta av ilokalt utvecklingsarbete i en kommun, i lärarutbildning och i UbU1987/88:14 lärarfortbildning. Då inget hindrar att kontakter tas direkt mellanhögskoleenheter med lärarutbildning och fristående skolor när det gäller studiebesökm.m. föreslår utskottet att avslår motion 1987/88:Ub246 yrkande 10. Enligt motionerna 1987/88:Ub205 (c) och 1987/88:Ub238 (m)bör som sin mening ge regeringen till känna att statsbidrag bör utgåtill i . Det är regeringen som prövar frågan om statsbidrag tillfristående skola utifrån de riktlinjer som angetts av . Inom kortkommer statsbidragsfrågan att kunna prövas utifrån de nya förutsättningar förbidrag varom nu föreslås fatta beslut. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub205 och l987/88:Ub238. Stimulansbidrag för visst utvecklingsarbete ' Efter förslag i föregående års budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 10 s. 98-99, UbU 1986/87:12, rskr. 1986/87:185) omvandladesdet tidigare statsbidraget till samlad skoldag till ett särskiltstimulansbidrag för utvecklingsarbete med frågor rörande den icketimplanebundna delen av skoldagen. Föredragande statsrådet har beräknat 25milj.kr. för detta ändamål /89. I motionerna 1987/88:Ub278 (fp) yrkande 4 delvis och1987/88:Ub816 (m)yrkande 16delvis föreslås avslag på regeringens förslagom attanvisa 25 milj.kr. avseende utvecklingsarbete rörande den icke timplanebundnadelen av skoldagen. Utskottet anser att föreslaget utvecklingsarbete pä siktkan bli av värde för utformningen av verksamheten under skoldagen och utgårfrån att resultatet dokumenteras till de kommuners tjänst vilka önskar ta delav detsamma. Motionerna 1987/88:Ub278 yrkande 4 delvis och 1987/88:Ub816yrkande 16 delvis avstyrks. Utveckling av skolans dataundervisning 1 budgetpropositionen redovisas i inledningen (avsnitt3.2) ett antal förslag rörande dataundervisning i , specialskolanoch gymnasieskolan. Vidare förordas att särskilda medel avsätts förutvecklingsinsatser för dataundervisningen i skolan. Det bör ankomma påregeringen att ange de närmare formerna för sådana insatser. beräknar sammanlagt 11 milj.kr. för dessa ändamål budgetåret1988/89. Enligt motion l987/88:Ub307 (vpk) yrkande 3 börytteriigare . anvisas för dessa ändamål. Utskottet, som ansluter sig till vad som i propositionenanförts om försöksverksamhet och utvecklingsinsatser för dataundervisning iskolan, avstyrker motion 1987/88:Ub307 yrkande 3 delvis och tillstyrkerregeringens 1987/88. Anslagsbeloppet UbU 1987/88:14 I propositionen föreslås att till Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. anvisar ett förslagsanslag av 16 005 400 000 kr.för nästa budgetår. Utöver de budgetförslag som tidigare redovisats frånmotion 1987/ 88;Ub816(m), nämligen yrkandena 12,15 och 16, samtliga delvis,föreslås i motionen sänkt bidrag till hemspråksundervisning (40 milj.kr.,yrkande 18). Anslaget bör föras upp med 16 (yrkande 19).Tidigare redovisade förslag från motion 1987/88:Ub278 (fp) yrkandena 2 och 4,båda delvis, innebär en uppräkning av anslaget med 45 milj.kr. Förslagen i motionerna1987/88:267 (vpk) yrkande 5 delvis och 1987/88:307 (vpk) yr- kände 3 delvisinnebär en uppräkning av anslaget med sammanlagt 28 milj.kr. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget i motion1987/88:Ub816om sänkt bidrag till hemspråksundervisning. Med hänvisning tillvad utskottet i det föregående har förordat föreslår utskottet att riksdagenmed bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag på motionerna1987/88:Ub267 yrkande 5 delvis, 1987/88:Ub278 yrkandena 2 och 4, båda delvis,1987/ 88:Ub307 yrkande 3 delvis och 1987/88:Ub816 yrkandena 12, 15 och 16,samtliga delvis, samt yrkandena 18 och 19 till Bidrag till driften av grundskolorm.m. för /89 anvisar ett förslagsanslag av 16 . Enligt 6 kap. 28 § andra stycket skolförordningen(1971:235) får läraren utvisa elev från lärorummet för högst återstoden avpågående lektion eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst en timmeefter skoldagens slut. I motion 1987/88:Ub220 (s) anses att "eftersittning"kan missbrukas, särkilt med tanke på att det inte finns någon möjlighet attöverpröva beslu- -tet. Motionären anser att skolförordningen bör kompletteras idetta avseende. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Då lärare vidtar åtgärd enligt nämnda bestämmelse är det ien akut situation, när läraren t.ex. bedömer att eleven allvarligt stör denpågående lektionen. Det är inte praktiskt möjligt att bygga upp ett system föratt i efterhand överpröva beslut av detta slag. Motion l987/88:Ub220 avstyrks. 1 motion 1987/88 :Ub242 (fp) yrkande 1 begärs attregeringen utfärdar en förordning med innebörd att kommun, som t.o.m. septembermånads utgång anställer lärare, skall ge ersättning åt kommun varifrån lärarenkommer med belopp motsvarande kommunens kostnad för lön m.m. fr.o.m. den 1juli intill den dag läraren anställs, dock längst till höstterminens början.Den i motionen aktualiserade frågan övervägs enligt vad utskottet erfarit förnärvarande inom med anledning av skolförfattningsutredningenbetänkande (SOU 1986:10-11) Enklare skolförfattningar. Pågåendeberedningsarbete bör avvaktas. Med hänvisning härtill avstyrks motion1987/88:Ub242 yrkande 1. I motion 1987/88:Ub316 (m) yrkande 1 föreslås attbenämningen grundsko-lan ändras till folkskolan och att yrkestitelnfolkskollärare återinförs. Enligt utskottets mening bör beslutet att benämna denobligatoriska sko- UbU 1987/88:14 lan ligga fast. Motion1987/88:Ub3l6 yrkande I avstyrks. I fyra motioner, nämligen motionerna 1987/88:Ub302 (c)yrkande 2, 1987/ 88: Ub305 (c) yrkande 4,1987/88:Ub329 (s) och 1987/88:Ub361(c) yrkande 22, begärs en översyn av läroplanen för i vad gällerämnet hemkunskap. Utskottet har tidigare under detta utförligtbehandlat frågan om hemkunskapsämnets ställning i (UbU 1987/88:7).Utskottet anförde därvid bl.a. att resultatet av SÖ:s nationella utvärdering avgrundskolan och den fortsatta utvecklingen av undervisningssituationen i ämnethemkunskap får utvisa om hemkunskapsämnet behöver en förstärkning av sittveckotimtal. Utskottet har sedermera inhämtat uppgift om hur SÖuppmärksammar undervisningen i hemkunskap i sin utvärdering och uppföljning avverksamheten i . Det sker i två olika sammanhang. För det förstaingår hemkunskap i ett av de fyra granskningsområden som länsskolnämnderna isin aktiva tillsyn har att ägna sig ät inom ramen för den nationellautvärderingen. Det är sex länsskolnämnder som har ansvar för de praktiskestetiska ämnena, och två av dem koncentrerar sig på hemkunskap. För det andraingår kunskaper och färdigheter i hemkunskap i området omvärldskunskap som ären del av den nationella utvärderingens kunskaps- och färdighetsbedömning. Med hänvisning till vad utskottet anfört iärendet (UbU 1987/88:7 moment 1) föreslår utskottet att avslår motionerna1987/88:Ub302 yrkande 2, 1987/88:Ub305 yrkande 4, 1987/ 88:Ub329 och1987/88:Ub361 yrkande 22. Åberopande vad som anförts hemställer utskottet 1. beträffande inrättande avsjälvständiga högstadieskolor i vissa fall attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1987/ 88:100, 2. beträffandebasresursmedeltalet för mellanstadiet au avslår motion 1987/88:Ub361yrkande 9, 3. beträffandekvarhållande av vissa resurser i skolan auriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub230 yrkande 5, 1987/ 88:Ub361 yrkande 10,1987/88:Ub801 yrkande 1, 4. beträffandevissa insatser på grundskotans mellanstadium au avslår motionl987/88:Ub816 yrkande 15 delvis, 5. beträffandeviss minskning av klasslortekarna på mellan- och högstadierna attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub246 yrkande 17 och 1987/88:Ub278 yrkande2 delvis, 6. beträffandesärskilt stöd för skolor i glesbygd attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub267 yrkande 5 delvis, 7. beträffande undervisning, i hemspråk i grundskotan UbU 1987/88:14 att avslår motionerna 1987/88:Ub325 yrkande 1, 1987/ 88:Ub341,1987/88:Ub361 yrkande 11 och. 1987/88:Ub386, 8. beträffande obligatorisk hemspråksundervisning iungdomssko lan attriksdagen avslår motion 1987/88:325 yrkande 2, 9. beträffande hemspråksundervisning enbart underförsköte-, låg- och mellanstadietiden attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub816 yrkande 17, 10. beträffandeförslag till tag öm ändring i .skollagen (1985:1100) att med avslagpå motion 1987/88:Ub300 yrkande 4 antar det genom proposition 1987/88:100framlagda förslaget, 11. beträffande.fpeciatmoiivering titt skottagen (1985:1100) 9 kap. auriksdagen avslår motion 1987/88:Ub244, 12. beträffandestatsbidrag titt frislående skotor attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Ub293 godkänner vad som har förordats iproposition 1987/88:100, 13. beträffande beslutsiristans när del gällerstatsbidrag till friståen de skola attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub300 yrkande 3, 14. beträffandenivån på statsbidraget till fristående skola, m.m. att avslårmotionerna l987/88:Ub215, 1987/88:Ub231, 1987/88:Ub246 yrkandes,1987/88:Ub300yrkandena 1 och2,1987/ 88:Ub319 yrkande 4 samt 1987/88:Ub361yrkande 13, 15. beträffandetemporärt stöd till frislående skola attriksdagen avslår motion 1987/88:Ub361 yrkande 14, 16. beträffande visst fortbildningsstöd titt lärare vidfristående sko tor attriksdagen avslår motion !987/88 :Ub246 yrkande 9, 17. beträffandefristående skotors medverkan i lärarutbildning att avslår motion1987/88:Ub246 yrkande 10, 18. beträffandestatsbidrag titt viss fristående skota attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub205 och 1987/88:Ub238, 19. beträffande utvecklingsarbete beträffande den icketimptane- bundna delen av skoldagen attriksdagen avslår motionerna 1987/88 :Ub278 yrkande 4 delvis och 1987/88:Ub816yrkande 16 delvis, 20. beträffande resurser för bl.a. planering av skolansdataundervis ning attriksdagen med avslag på motion 1987/88:307 yrkande 3 delvis godkänner vad somhar förordats i proposition 1987/88:100, 21. beträffande försöksverksamhet och utvecklingsinsatserför da- . attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1987/ 88:100, attriksdagen med bifall till proposition 1987/88:100 och med avslag '6 påmotionerna 1987/88:Ub267 yrkande 5 delvis, 1987/88:Ub278 yr- kandena 2och 4, båda delvis, 1987/88:Ub307 yrkande 3 delvis och UbU 1987/88:141987/88:Ub816 yrkandena 12,15och 16, samtliga delvis, samt yrkandena 18 och 19till Bidrag titt driften av grundskotor m.m. för /89 anvisarett förslagsanslag av 16 , 23. beträffandeutvisning från tärorummet att avslår motion 1987/88:Ub220, 24. beträffandeviss ersättning åt kommunen auriksdagen avslår motion 1987/88:Ub242 yrkande 1, 25. beträffandeändring av benämningen m.m. a« avslår motion1987/88:Ub316 yrkande 1, 26. beträffandeämnet hemkunskap i auriksdagen avslår motionerna 1987/88 :Ub302 yrkande 2, 1987/ 88:Ub305 yrkande4,.1987/88:Ub329 och.1987/88:Ub361 yrkande 22. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. Regeringen har under punkt B 13 (s. 114 119) föreslagit 1. att godkänner det systemför beräkning av lärarresurser som har förordats i propositionen, 2. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om höjning av procentsatsen för särskiltdriftbidrag, 3. att godkänner vad som ipropositionen har förordats öm höjning av procentsatsen för bidrag tilllokalkostnader, 4. att godkänner vad som ipropositionen har förordats om förlängning av försöksverksamheten med SwedishCulture /89, 5. att bemyndigar regeringenatt utfärda bestämmelser om undervisning i ämnet Swedish Culture /90, 6. att godkänner deändringar som har förordats i propositionen beträffande elever som skall ingåi underlaget vid beräkning av antalet lärartjänster vid utlandsskolorna, 7. att till Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m.m. för /89 anvisar ettförslagsanslag av . 1987/88:Ub318 av m.fi. (fp) vari yrkas 1. att beslutar att under anslaget B 13.Bidrag till svensk under visning i utlandet m.m. anslå 2,3 milj.kr. utöver vad regeringen har föresla git, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredningsuppdraget om utlandsskolörna bör redovisas i anslagsframställningen /90. 1987/88:Ub361 av PärGranstedt m.fi. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högstadieundervisning vid svenska skolan på delSol. |987/88:Ub816av m.fi. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas 13. att beslutar att till anslaget B 13. Bidragtill svensk undervisning i utlandet m.m. överföra (delvis). 20. att till B 13. Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m. för /89 anvisar eU förslagsanslagav (delvis). () har hos regeringen i skrivelse den24 redovisat sina ställningstaganden med anledning av regeringensuppdrag om en översyn av bestämmelserna om statsbidrag till svensk undervisningi utlandet. Förslagen har preciserats och kostnadsberäknats i SÖ:s anslagsframställningför /89. SÖ:s förslag innebär en kostnad av sammanlagt ca 9,8milj.kr. Föredragande statsrådet beräknar i likhet med SÖ enhöjning av procentsatsen för det särskilda driftbidraget från till 16 %.Bidraget utgår på lönekostnaden och viss pensionskostnad. Föredragande statsrådet tillstyrker SÖ:s förslag attstatsbidraget till lä-rarlöner i fortsättningen bör beräknas som grundresurs iform av fasta lärartjänster samt kompletterande undervisningstimmar(kompletteringsresurs) relaterad till elevantalet. När det gäller antaletlärartjänster föreslås endast smärre justeringar av delningstalen i förhållandetill nu gällande regler: 1 tjänst för varje Vidare föreslår föredragande statsrådet attkompletteringsresursen beräknas för låg- och mellanstadierna med femveckotimmar för varje elev i intervallet 1014 elever. Vid högre elevantal börberäknas för varje femtal elever inom resp. intervall förtilldelning av lärartjänster. För högstadiet bör beräknas en veckotimme förvarje elev i intervallet 14 19 elever, en veckotimme för varannan elev iintervallet 20 35 elever samt en veckotimme för varje tretal elever somöverstiger 36 elever. Vidare bör beräknas en viss kompletteringsresurs i defall en skola får behålla en lärartjänst på låg- och mellanstadierna trots attelevantalet understiger tio. Föredragande statsrådet beräknarkompletteringsresursen för /89 efter . pålåg- och mellanstadierna samt . I dessabelopp ingår kostnader för vissa sociala avgifter. Totalt beräknas förslageninnebära ytteriigare 486 veckotimmarpå låg-och mellanstadierna och på högstadi- UbU 1987/88:14et. Lokalkostnadsbidraget utgår av deverkliga kostnaderna för nödvändiga undervisningslokaler. Föredragande statsrådetföreslår en uppräkning av procentsatsen för statsbidrag till . De förslag till förbättrat statsbidrag som redovisats ibudgetpropositionen innebär en kostnad av sammanlagt 7,5 milj.kr. I motion 1987/88:Ub318 (fp) yrkande 1 framhålls att detbehövs fungerande utlandsskolor för det ökände antal svenskar som i framtidenmåste arbeta i företag och organisationer utomlands. är en nation varsvälstånd och utveckling till stor del beror av landets möjligheter att ha engod export. Den satsning som görs på svenska utlandsskolor bör därför sessom en första etapp. Att det stöd som föreslås inte är till fyllest ärenligt motionärerna uppenbart. Motionärerna föreslår att anslaget för nästabudgetår ökas med 2,3 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit. Dennasumma motsvarar mellanskillnaden mellan vad SÖ har äskat som bidrag till svenskundervisning i utlandet och vad regeringen föreslär. Även i motion1987/88:Ub816 (m) yrkande 13 delvis och yrkande 20 begärs en ökning av anslagetmed 2,3 milj.kr. Utskottet tillstyrker regeringens medelsberäkning förnästa budgetår. Av propositionen framgår att SÖ senare på grundval av ett nyttutredningsuppdrag skall lämna förslag till ytterligare förbättringar avstatsbidraget i vad gäller undervisningen på högstadienivå. Härmed avstyrkerutskottet motionerna 1987/88:Ub308 yrkande 1 delvis och 1987/88:Ub813 yrkande13 delvis och yrkande 20. Enligt föredragande statsrådet skall utredningsuppdragetredovisas i anslagsframställningen för /91. I motion 1987/88:Ub318 (fp) yrkande 2 anförs attutredningsuppdraget bör redovisas mycket tidigare, nämligen ianslagsframställningen för /90. Enligt utskottets uppfattning krävs den tid som anges ibudgetpropositionen för fullgörande av utredningsuppdraget. Enligt motion 1987/88:Ub361 (c) yrkande 15 bör beslutomgående.fattas beträffande högstadieundervisning vid svenska skolan på Costadel Sol.