bet · GB01KU13 · 1987-12-31 00:00:00 — om följdlagstiftning till förvaltningslagen på kyrkansområde Utskottetbehandlar i betänkandet proposition 1987/88:5 om följdlagstiftning tillförvaltningslagen på kyrkans område samt en med anledning av propositionenväckt motion, 1987/88:K6 av (). Utskottetförordar vissa justeringar i de framlagda förslagen till ändringar ibeslutförhetsreglerna för och kyrkomötetsbesvärsnämnd (43 och 48 §§ lagen om kyrkomötet). Genom dessa åtgärder harsamtidigt syftet med den i ärendet väckta motionen uppnåtts. I övrigttillstyrker utskottet de i propositionen framlagda förslagen. Ipropositionen föreslår regeringen () att antar ipropositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen(1982:377) om dllfällig upplåtelse av kyrka, 2. lag om ändring i lagen(1982:943) om kyrkomötet. Lagförslagen har intagits i bilaga till betänkandet. 1987/88:K6av (), vari yrkas att 43 § första stycket lagen om kyrkomötetskall ha följande lydelse: får handlägga ärende endast om ordföranden eller, vidförhinder för denne, vice ordföranden samt minst hälften av de övrigaledamöterna är närvarande. En ledamot eller ersättare, eller utskott beståendeav ledamöter eller ersättare, eller en tjänsteman i styrelsen får handläggavissa slag av ärenden i den utsträckning som kyrkomötet kan ha föreskrivit. Ipropositionen har regeringen föreslagit ändringar i lagen (1982:377) omtillfällig upplåtelse av kyrka och lagen (1982:943) om kyrkomötet. Syftet medändringarna är att anpassa vissa bestämmelser i dessa två lagar till den nyaförvaltningslagen (1986:223). Regeringenhar inhämtat kyrkomötets yttrande i ärendet. De till kyrkomötet remitterade lagförslagenöverensstänrimer med lagförslagen i propositio- 1Riksdagen 1987/88. nen, utomi vad avser vissa lagtekniska justeringar i 43 och 48 §§ lagen om KU1987/88:13 kyrkomötet. Beträffande lagen om tillfällig upplåtelse av kyrkaföreslås endast den ändringen att termen besvär, som förekommer i lagens 7 §,ersätts med beteckningen överklagande. Därigenom ijppnås en anpassning till dennya förvaltningslagen i vilken termen besvär inte förekommer. Även flertalet av ändringsförslagen i lagen om kyrkomötetinnebär att termen besvär utmönstras ur författningen. Några ytterligareändringsförslag i lagen om kyrkomötet gäller förfarandena vid överklagande avvissa beslut av och vid omröstning i centralstyrelseoch kyrkomötets besvärsnämnd samt förslag om att reglerna i förvaltningslagenom inhibition inte skall tillämpas vid överklagande av val enligt 25 och 40 §§lagen om kyrkomötet. Utskottet har inte något att erinra beträffande de nunämnda förslagen till lagändringar och tillstyrker därför propositionen i dessadelar. Den i ärendet väckta motionen gäller det i propositionenframlagda förslaget till ändring i 43 § första stycket lagen om kyrkomötet. Det nämnda lagrummet innehåller en beslutförhetsregel somuppställer krav på att beslut inom endast fårfattas om ett visst antal ledamöter är närvarande. En motsvarande bestämmelseavseende beslut i kyrkomötets besvärsnämnd finns i 48 § första stycket. Det kan dock i praktiken finnas fall då beslut kan behövafattas med sådan skyndsamhet att det kan vara svårt att hinna sammankalla detantal ledamöter som krävs för beslutförhet. Det kan gälla t.ex. prövning av enbegäran att lämna ut en allmän handling. Ett annat exempel är den prövning avom en skrivelse med överklagande har kommit in i rätt tid som enligt den nyaförvaltningslagen skall göras av den myndighet vars beslut överklagas. Detfinns äyen beslut av förberedande karaktär, beträffande vilka det knappast ärsakligt motiverat att kräva beslut i plenum. Enligt propositionen har kyrkomötet möjlighet att beslutaföreskrifter i de nämnda frågorna genom kyrklig kungörelse. I 7 § lagen(1982:942) om finns nämligen ett bemyndigande för kyrkomötet attgenom kyrkUg kungörelse meddela föreskrifter om verksamheten hos myndigheterunder kyrkomötet. I propositionen föreslås att det i 43 och 48 §§ lagen omkyrkomötet tas in ett förbehåll så att det där klart skall framgå attbeslutförhetsreglerna inte skall tillämpas i de fall beslut fattas efter delegeringi en kyrklig kungörelse. Detta förbehåll föreslås få den innebörden att enledamot eller ersättare eller tjänsteman får handlägga vissa slag av ärenden iden utsträckning som kyrkomötet kan ha föreskrivit. Enligt () motion 1987/88:K6 finns i ochför sig inget att erinra mot att delegationsrätten klarläggs direkt i lagen omkyrkomötet. En delegationsbestämmelse bör emellertid enligt motionen utformasså att den inte hindrar nuvarande arbetsformer. Motionären framhåller härvidatt centralstyrelsen även arbetar genom delegation till utskott. I motionenföreslås ett tillägg i 43 § första stycket lagen om kyrkomötet enligt vilketdelegering av rätt att fatta beslut inom centralstyrelsen skall kunna omfattaäven utskott bestående av ledamöter eller ersättare. Konstitutionsutskottetdelar den i propositionen framförda uppfattningen att bemyndigandet i 7 §lagen om kan utnyttjas av kyrkomö- KU 1987/88:13 tet för att meddelaföreskrifter av det slag som avses i propositionen. Föreskrifter av detta slagfår anses gälla sådana detaljregler rörande arbetsformer m.m. somenligt motivuttalanden till 7 § lagen om svenska kyrkan skall kunnameddelas i kyrklig kungörelse (se prop. s. 32 f. och prop.1984/85:36 s. 14). Som föreslagits i propositionen bör därför ibeslutförhetsreglerna i 43 och 48 §§ lagen om tas in förbehåll så attbestämmelserna inte kommer att stå i strid med de föreskrifter somkyrkomötet förutsätts meddela. Ienlighet med vad som uttalats i den i ärendet väckta motionen anser emellertidutskottet att dessa förbehåll bör formuleras så att de inte hindrarcentralstyrelsens arbetssätt vad gäller handläggning av vissa frågor i utskottinom centralstyrelsen. Ett ytterligare skäl att välja en annan formulering äratt de föreslagna lydelserna av 43 och 48 §§ kan anses, åtminstone i en formellmening, innebära en reglering av i vilken omfattning kyrkomötet kan utnyttjabemyndigandet enligt 7 § lagen om , något som punkt 10 sistastycket övergångsbestämmelsen till regeringsformen inte lämnar utrymme för. Avden sistnämnda bestämmelsen framgår nämligen att om meddelarföreskrifter i ämnen som också kan regleras genom kyrklig kungörelse, skallriksdagen meddela dessa i lagen om . Medhänvisning till det anförda förordar utskottet den ändringen att de ipropositionen föreslagna tilläggen till 43 § första stycket och 48 § förstastycket lagen om kyrkomötet ändras i enlighet med vad som framgår av bilagatill betänkandet. att medanledning av proposition 1987/88:5 i denna del och med anledning av motion 1987/88:K6antar de i bilaga intagna av utskottet föreslagna lydelserna av 43 § förstastycket och 48 § första stycket lagen (1982:943) om kyrkomötet, 2. beträffandepropositionen i övrigt att med bifalltill propositionen i denna del antar dels det i bilaga intagna förslaget tilllag om ändring i lagen (1982:377) om tillfällig upplåtelse av kyrka, dels det ibilaga intagna förslaget till lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet iden mån förslaget inte omfattas av vad utskottet hemställt under moment 1 ovan. Närvarande: (), (), 1987/88:13 (fp), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m),* (),* (), (), (), (), NilsBerndtson (vpk), (), () och (). *Ejnärvarande vid justeringen 1 Förslagtill KU 1987/88:13 Lag om ändring i lagen (1982: 377) om tillfälligupplåtelse av kyrka Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1982: 377) omtillfällig upplåtelse av kyrka skall ha följande lydelse. Kyrkorådetsbeslut enligt denna lag skall gälla. Kyrkorådetsbeslut får överklä- beslut får överkla- gas hos genombesvär. Utöver vad Utöver vad som följer av förvalt- som följer av förvaltningslagen ningslagen (1971:290) får besvär (1986:223) får beslut överklagas av flfl/örai av ledamot i kyrkorådet. ««ledamot i kyrkorådet. Domkapitletsbeslut får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:943) omkyrkomötet' dels att3, 23-25, 40, 43, 45 och 48 §§ skall ha följande lydelse, dels attrubriken närmast före 22 § skall lyda "Överklagande av val KU 1987/88:13 Bilaga Centrala valmyndighetens beslutenligt 2 § får överklagas hos valprövningsnämnd genom besvär.Valprövningsnämndens beslut får inte överklagas. Centrala valmyndighetens beslutenligt 2 § får överklagas hos valprövningsnämnd. Valprövningsnämndensbeslut får inte överklagas. Val av ledamöter av kyrkomötet och beslut varigenomersättare har utsetts till ledamot får överklagas hos riksdagensvalprövningsnämnd genom besvär. Besvärshandlingen skall ges in till och varadetta tillhanda efter det att valet avslutades. Om en besvärshandlinghar kommit in till valpröv-ningsnämnden före besvärstidens utgång, skall denomständigheten att inlagan kommit in till först därefter dock inteföranleda att besvären lämnas utan prövning. möjligt efter besvärstidensutgång skall kungöra samtliga besvär som har anförts ochsända besvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Kungörelsen införs iortstidning inom valkretsen. I kungörelsen anges inom vilkenförklaring över besvären skall ha kommit in till valprövningsnämnden. Domkapitletskall dessutom skyndsamt inkomma till valprövningsnämnden med yttrande överbesvären. Val av ledamöter av kyrkomötet och beslut varigenomersättare har utsetts till ledamot får överklagas hos valprövningsnämnd. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till domkapitletoch vara detta tillhanda efter det att valet avslutades. Omskrivelsen har kommit in till valprövningsnämnden före överklagandetidensutgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in till förstdärefter dock inte föranleda att överklagandet inte tas upp till prövning.Valprövningsnämnden prövar om skrivelsen har kommit in i rätt tid. möjligt efter överklagandetidens utgång skalldomkapitlet kungöra samtliga fall av överklagande och sändaskrivelserna till valprövningsnämnden. Kungörelsen införs i ortstidning inomvalkretsen. I kungörelsen anges inom vilken förklaring över ettöverklagande skall ha kommit in till valprövningsnämnden. skalldessutom skyndsamt yttra sig till valprövningsnämnden. Bestämmelserna i 27och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall intetillämpas. Lagen omtryckt 1985: 892. Den som vill anföra besvär har rättatt hos genast få utdrag av protokoll eller annan handling överförrättningen. Den som vill överklaga ett besluthar rätt att hos genast få utdrag av protokoll eller annan handlingöver förrättningen. KU1987/88:13 Bilaga I fråga om handläggningen och prövningen av besvär somavses i 23 § skall 15 kap. 6, 7 och 9 §§ vallagen (1972: 620) tillämpas. I fråga om handläggningen och prövningen av ettöverklagande som avses i 23 § skall 15 kap. 6, 7 och 9 §§ vallagen (1972:620)tillämpas. Den som har valts till ledamot av kyrkomötet utövar sittuppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Om valet ändras, skall dennye ledamoten intaga sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som harsagts om ledamot gäller också för ersättare. Den som har valts till ledamot av kyrkomötet utövar sittuppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Bestämmelserna om inhibitioni 29 § förvaltningslagen (1986:223) gäller inte val av ledamot av kyrkomötet.Om valet ändras, skall den nye ledamoten inta sin plats så snart ändringen,har kungjorts. Vad som har sagts om ledamot gäller också för ersättare. Val med slutna sedlar får överklagas genom besvär hosriksdagens valprövningsnämnd efter det att resultatet av valethar meddelats. Valet skall gälla utan hinder av att det har överklagats. I fråga om handläggningen ochprövningen av besvär skall tillämpas bestämmelserna i riksdagsordningen ombesvär över val med slutna sedlar inom . Vad som därvid sägs omkammarkansliet, kammaren och talmannen skall i stället gälla svenska kyrkanscentralstyre/se, kyrkomötet och kyrkomötets ordförande. Val med slutna sedlar får överklagas hos riksdagensvalprövningsnämnd efter det att resultatet av valet har meddelats.Valet skall gälla utan hinder av att det har överklagats. Bestämmelserna ominhibition i 29 § förvaltningslagen (1986:223) gäller inte vid överklagandet. I fråga om handläggningen och prövningen av ettöverklagande skall tillämpas bestämmelserna i riksdagsordningen om överklagandeav val med slutna sedlar inom . Vad som därvid sägs om kammarkansliet,kammaren och talmannen skall i stället gälla ,kyrkomötet och kyrkomötets ordförande. KU 1987/88:13 Bilaga får handlägga ärendenendast om ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samtminst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Som styrelsens beslut gäller denmeningen som de flesta enar sig om. Vid lika röstetal har ordförandenutslagsröst. Bestämmelserna i 29 kap. skall dock tillämpas isådana personalfrågor där detta skall ske för arbetstagare i allmänhet hosstaten. fårhandlägga ärenden endast om ordföranden eller, vid förhinder för denne, viceordföranden samt minst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Ornkyrkomötet har föreskrivit en annan ordning ifråga om handläggningen av vissaslag av ärenden, gäller dock den föreskriften. Föreskrifter om omröstning finns i 18 § förvaltningslagen(1986:223). Bestämmelserna i 29 kap. skall dock tillämpas isådana personalfrågor där detta skall ske för arbetstagare i allmänhet hosstaten. Centralstyrelsens beslut får överklagas genom besvär hoskyrkomötets besvärsnämnd. Detta gäller dock inte om annat är särskilt föreskrivet. Centralstyrelsens beslut får överklagas hos kyrkomötetsbesvärsnämnd. Detta gäller dock inte om annat är särskilt föreskrivet. är beslutför närordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande. Som nämndens beslut gäller denmening som de flesta enar sig om. Vid lika röstetal har ordförandenutslagsröst. är beslutför närordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande. Ow kyrkomötet harföreskrivit en annan ordning i fräga om handläggningen av vissa slag avärenden, gäller dock den föreskriften. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggningtill-lämpas föreskrifterna i 16 kap. om omröstning itvistemål. Denna lag träder i kraft . - I propositionen hade 43 § första stycket andra meningenföljande lydelse: En ledamot eller ersäiiare eller en tjänsteman i styrelsenfår handlägga vissa slag av ärenden i den utsträckning som kyrkomötet kan haföreskrivit. I propositionen hade 48 § första stycket andra meningenföljande lydelse: En ledamot eller ersättare i nämnden får handlägga vissa slagav ärenden i den utsträckning som kyrkomötet kan ha föreskrivit.