bet · GB01KU40 · 1987-12-31 00:00:00 — Rättsläget är - det står i lagen - att regeringen bestämmer vad som är krigsmateriel. Regeringen har då utgett en 2gf, Det är en bilaga till utförsellagen. Den finns också i KU1987/88:40 nästan samma skick som bilaga till tillverkningslagen. Där finns detangivet i Bilaga B 15 16 olika grupper vad som är krigsmateriel. Det ärmilitärflygplan, ubåtar osv. Det är alltså regeringen som har fastställt den.Men det finns ju mer materiel än som kan definieras i de här 16 grupperna. Dåankommer det på KMI som tillsynsmyndighet enligt tillverkningslagen attfastställa vad som är krigsmateriel i lagens bemärkelse. KMI tolkar vadregeringen har menat vad gäller den enskilda produkten. I det aktuella ärendet inkom en begäran 1979 frånHIAB-FOCO om klassning av den här kranen, som skulle användas för ett visständamål. Dåvarande inspektören , som är död , fattade beslutet attdenna kran icke är krigsmateriel, och det gjorde han ufifrån det synsätt somdominerar lagstiftningen och krigsmaterielförordningen, nämligen att krigsmaterielär materiel som är konstruerad för militärt bruk och som påtagligt skiljer sigfrån motsvarande civil materiel. Det är en konstruktionsprincip vi använder.Man kan tänka sig andra principer. Man kan tänka sig en användarprincip -krigsmateriel är materiel som används av försvarsmakter. Man kan tänka sig enköparprincip - krigsmateriel är materiel som köps av försvarsmakten. Men denprincip vi har haft i är en konstruktionsprincip. Utgåendefrån denna konstruktionsprincip - att det alltså är fråga om en kran somobetydligt enligt bedömning skiljde sig från motsvarande civila kranar- sade han att det är icke krigsmateriel. Det var alltså innan självapatentansökan ingavs, som syftade på. , när enaffär mellan HIAB-FOCO och amerikanska marinen hade blivit mer konkret, vändesig företaget ånyo fill krigsmaterielinspektionen för att få klassificeringenbekräftad. Då var det krigsmaterielinspektören som kom till sammaslutsats. Sedan kom leveranserna i gång och pågick till för ett årsedan. Under denna fid var det ytterligare en klassificeringsundersökning pågrund av den debatt som hade uppstått, och dåvarande inspektören - jagtror det var 1984 - undersökte de tidigare klassningsbesluten och kom fram tillatt det inte fanns någon anledning att ändra dem. Det har alltså tagits ettklassningsbeslut. På basis av detta har det pågått affärer som är avslutade.Klassningsbesluten togs utifrån konstruktionsprincipen. Man skulle kunna säga att om denna situation skulle uppståigen - om ett annat svenskt företag vill tillverka en sådan här kran somskiljer sig på det eller det sättet och som skall användas för detta ändamål,skulle jag inte vilja utesluta att det skulle kunna finnas en ny inspektör somkom till ett annat beslut. Men frågade företaget de inspektörer som fanns,och de kom till det här beslutet och på den basisen genomfördes affären. Då vardet svårt att i efterhand gå in och ändra det. : Det här hänger alltså på vilkenkrigsmaterielinspektör man har tillsatt? : Nej, men det är en tolkning som skall görasutifrån den information man har. Tre inspektörer har kommit till samma slutsatsi detta ärende. IngelaMårtens.son: Men har man alltså fått patentet på den här KU1987/88:40 speciella konstruktionen och det har i alla'fall inte inrieburit att manhar Bilaga B 15 ändrat ståndpunkt här. : Nej det har det inte gjort. Patentansökanförelåg inte när de första klassificeringsbesluten togs. /Mge/a Mnrfeni5on: Jag skulle vilja fråga ompatrullbåtarna till . Jag har .' frågatCarl förut om det har förekommit förfrågan från annat land attfå köpa Boghammarbåtarna, Regeringen hade rekommenderat att Boghammarinte borde sälja de här båtarna. Det är en uppgift som lär komma frånBoghammar själv. Jag har som sagt frågat efter den information som viskulle få senare men fått uppgiften att'jag kari ställa frågan direkt till . : När det gäller Boghammarbåtarna har dettagits ett formellt klassningsbeslut. De 13 meters patrullbåtar som Boghammarhar levererat, 50 stycken tror jag, till , är icke krigsmateriel i dénversion som de har levererats, alltså utifrån konstruktionsprincipen. Exaktsamma båt kan på grundval av detta beslut exporteras till andra länder. hardet väl förekommit i något fall att någon köpare skulle vara intresserad av attköpa en sådan båt med annan utrustning, vapenutrustning. Då blir det ju frågaom ett annat synsätt. Då skulle ju båten bli krigsmateriel. Då kan den inte fåexporteras utan tillstånd. Det vi har avrått från är vad sade iriksdagen som svar på en fråga , nämligen att trots attdessa båtar icke är krigsmateriel men på grund av den allvarliga situationen iPersiska viken och det faktum att det råder krig mellan och så harkrigsmaterielinspektionen uppmanat företaget till återhållsamhet. Vi har sagtatt det inte är ett svenskt intresse att handlingar vidtas som kan leda tillökad spänning i detta , konfliktområde mellan och . Det är ettuttalande som tar sikte på det pågående kriget mellan och . /nge/a : Men kan du säga vilket annat land somvar intresserat av . att köpa samma båtar? - r - - ,, : Jag vet inte vad syftadepå. konkretaförfrågningar som företagen får från olika länder faller under \ kommersiellsekretess, så jag kan inte tala om vilket land det skulle vara. : Regeringen hade rekommenderat att intesälja i just det speciella fallet. : Det är möjligen fråga om étt missförståndhär. Jag vet inte riktigt vad syftade på. Han är påutlandsresa. Jag har inte kunnat fråga honom. : Då får vi återkomma till den frågan. Birgtt : Det ligger en proposition på riksdagensbord som har nära anknytning till de här sakerna. Jag vill fråga om myndigheten som ju är ett beredande organ för regeringen, en mycket ovanlig 298 konstruktion.Man får litet grand uppfattningen, näriman ser tillbaka på vad KLI1987/88:40 som harhänt, att det har varit minst sagt rörigt i vissa avseenden. Det har BilagaB 15 varitmycket nära kontakter mellan företag och KMI, ibland, dagliga kontakter,mycket muntliga kontakter och informella samtal av olika slag. Samtidigtuppfattas KMI som en del av , och man sitter mer ellermindre i knät på statsråden och regeringen. Normalt ligger myndigheter ' > utanförregeringen i och man har en skriftväxling mellan regeringen ochmyndigheten som kan följas upp i efterhand då ärendehanteringen sker Man får också olika ansvarsnivåer som gör att man kan gå Men KMI befinner sig som sagt i regeringens kansli. närhetenmellan företaget och regeringen/statsråden kan uppfattas som Därför vill jag fråga om det inte finns anledning att ändra denna konstruktionså att man får litet större avstånd och en behandling som gör att man går påolika nivåer så att man slipper för framtiden - om nu företagen kommer attsköta sig - den typ av diskussion som vi håller på med om att Boforsdirektöreroch andra personer mer eller mindre kan göra påståenden att denästan har talat med statsråden om vad de har fifflat med. : Det där är en mycket viktig fråga som harvarit föremål för många överväganden, inte minst i den utredning som regeringenfillsatte under ledning av för att se över KMLsfunktion och ställning. Frågan har alltså övervägts om man skulle plocka ut KMIoch göra det till ett självständigt ämbetsverk utanför departementen,respektive om det verkligen ligger på rätt plats i ellerom det skulle ligga i något annat departement. Slutsatsen har ändå blivit attde här utförselärendena är så politiska och så viktiga - utifrån deutrikespolitiska och försvarspolitiska överväganden som måste göras - att detverkligen ankommer på regeringen, på statsråden själva, att göra detta. Det gårinte att flytta ut materian och låta ett ämbetsverk sköta den. Man kan möjligendra en parallell på ett annat utrikespolitiskt område, nämligen med SIDA. SIDAär ju ett ämbetsverk och har viss självständig funktion. Vid sidan därav harman U-avdelningen inom och ett särskilt statsråd. Vad gäller vapenexportärendena har de på grund av deninrikes- och utrikespolitiska utvecklingen blivit ännu mera politiska. De rörviktiga principfrågor där statsråden själva måste ta ställning. Därför är detregeringen som förbehåller sig att fatta beslut i utförselärendena. Vidtillverkning, klassificering osv. är det KMI, men på det här verkligt viktigaplanet är det regeringen som avgör. Jag har själv övervägt detta när jagtillträdde, men jag förstår nog den nuvarande ordningen. Mycket talar för detnära samrådet mellan inspektionen och regeringen. Vad beträffar kontakten med företagen är det viktigt meden boskillnad. Det kanske i det förflutna inte har varit tillräckligt klarboskillnad. Synsättet var kanske tidigare att det gällde att hjälpa industrin.Man såg det mer från vanliga exportsynpunkter. har vi ett annat synsätt. Vihar visserligen täta kontakter med företagen, men det är ingen tvekan om var vistår. Regeringen hade väl någon mening med att nu tillsättaen civil krigsmaterielinspektör. BirgitFriggebo: Det är ingenting som hindrar att, även om man gör en KU 1987/88:40myndighet av KMI, man har en ordning som gör att det är regeringen som Bilaga B15 fattar beslut och även samråder med utrikesnämnden i viktiga ärenden. Men duanser alltså att vi skall ha kvar den här ordningen som gör att närBoforsdirektörerna talar i ditt öra så anser de i stort sett att de talardirekt med statsråden. Detta tror jag ökar risken för att vi får diskussionerav den typ som vi haft . : Ärendena är ju så politiska. Även om viskulle sitta utanför kanslihuset vet de att man måste tala med regeringen.Visst kan det missbrukas - man har väl t.o.m. försökt, det framgår avskriverier som har förevarit från försvarsadvokaten i Boforsärendet. Hanåberopar just vad du säger. Har man talat i ena örat, har det gått in i detandra. Men jag tycker nog att man kan hantera det problemet och att vi kan talaom vilka riktlinjerna är. : Vi har från presidiets sida haft kontaktmed . Vi förde då också fram de synpunkter som utskottet uttalat sigför. Jag tycker det är intressant att vi har fått höraden förste civile innehavaren av ämbetet som krigsmaterielinspektör. Jag tackarför den information som vi har fått. ku i987/88:4o Offentlig utfrågning av utrikesministerSten , ambassadör och kanslirådet krigsmaterielexport : Vi har på nytt en offentlig utfrågning i degranskningsärenden som rör krigsmaterielexporten. Jag välkomnar till vårtsammanträde utrikesminister , ambassadör ochkanslirådet . Enligt den praxis som vi har i utskottet lämnar jag förstordet till den vi inbjudit och frågar om du vill göra några inledandekommentarer. : Jag tänker inte hålla någotinledningsanförande, men jag skulle vilja göra två korta kommentarer. Först vill jag definiera mitt handhavande av vapenaffärer.Jag är alltså utrikesminister. Jag har att göra säkerhetspolitiska ochutrikespolitiska bedömningar av de länder som vill köpa vapen från . Jaghar däremot ingenting med handläggningen i övrigt att göra, och jag deltarheller inte i förhandlingar om vapenaffärer. Det andra jag vill säga gäller utskottet som sådant. Jaghar sett en tidningsnotis om att någon av utskottets ledamöter misstänkerregeringen för att visa ringaktning mot . Jag kanförsäkra er att vi inte gör det. Jag har själv tillhört konstitutionsutskotteti ett tiotal år, och jag vet vilket viktigt arbete som konstitutionsutskottetutför. Jag vet att särskilt viktig är granskningen av statsrådens göranden ochlåtanden. Jag tänker svara så öppet och riktigt jag kan på alla de frågor somställs. : Jag utgår från vad du sade , dådu gick hårt ut med påståenden om att vapenbyken skulle tvättas offentligt ochordentligt. Vi har under vårt granskningsarbete naturligtvis skaffat in ettomfattande skriftligt material, och vi vill nu ha en muntlig komplettering.Mycket av det material som vi har skaffat in är hemligstämplat. Det har välhänt att frågor som har framställts vid de offentliga utfrågningarna inte harkunnat besvaras, utan man har stannat vid en hänvisning fill hemligstämplatmaterial. Regeringen har väl också avslagit en rad framställningar från journalisteroch massmedier om att utfå handlingar. Jag vill inledningsvis fråga vilka kommentarer du har tilldetta och till ditt yttrande om att vapenbyken skulle tvättas. ndersson: Jag sade , jag harupprepat det och är beredd att upprepa det nu: vapenaffärsbyken skall tvättas ordentligt och offentligt. Jag villgärna reda ut varför. Huvudskälet är naturligtvis att jag vill att den svenskaallmänheten - KU 1987/88:40 väljarna - skall få alldeles klart för sig, sålångt det är möjligt att skapa Bilaga B 16 klarhet, vad det är som harförekommit, vilka brott som har begåtts, regeringens och myndigheternashandläggning av ärendena. Jagskall först kommentera detta med ordentligt. Jag tycker att tvättverksamheten just nu är ganska aktiv.Konstitutionsuts kottet, medborgarkommissionen, flera polisutredningar, jusfitiekanslern - alla håller på med tvätt, om ni så vill. Jag skulle kunna önska att tvättverksamheten gick snabbare och att det inte ständigt tillkom ny byk, som ytterligare fördröjer tvätten. Vi har förresten inför frarntiden skaffat oss en del effektivare tvättmedel, om jag skall hålla,fast vid det språkbruket. Vi har strängare regler som gör att det blir enklare att ta itu med tvätten. Sedan detta med offentligt. Med det har jag menat ochmenar fortfarande att allt som har förekommit kring vapenaffärerna skall under luppen och granskas ordentligt, och man skall kunna göra ordentliga bedömningar. I dé fall där material inte kan göras tillgängligt för' allmänheten på grund av affärssekretess eller utrikessekretess är det nödvändigt att medborgare som har alla andra medborgares odelade förtroende får se allt hemligt material utan undantag för att kunna göra en bedömning'.' också valtav de svenska väljarna och har allmänhetens förtroende. Det är därför vi kanlämna ut hemligt material fill utskottet. Får jag säga några ord om utrikessekretessen. Det harsmärtat mig, måste jag säga som gammal KU-ledamot, att det råder en del missförstånd här, och. jag skall göra vad jag kan för att klara ut dem.. Det är viktigt, för orn dessa , missförståndbestår, kan de allvarligt skada och säkerhet. Jag läste någonstans - jag skall inte citera någon - attdet var onödigt att hemligstämpla en del av de här handlingarna, eftersom de inte innehöll någonting som var militärt eller tekniskt hemligt, och vid något sammanträde läste en ledamot t.o.m. upp långa stycken som talade om hur eri nation,hade reagerat men hoppade över en ur de här synpunkterna helt o.viktig notis som gällde antalet vapen. .., , , . Jag har alltså som utrikesminister fått förtroendet attbära huvudansvaret för landets säkerhets- och utrikespolitik, och det ansvarettänker jag bära. Varför har man utrikessekretess? Inte i första hand av de härskälen - fast de är viktiga nog ibland - och inte heller för att dölja vadstatsråd och andra har gjort eller, som det stod i någon tidningsnotis, för attdölja pikanterier - inte alls - utan det är för och säkerhetsskull. Jag skall ta ett par exempel. Det gjordes gällande att den förutvarande utrikesministernTorsten för länge sedan - , tror jag det var - hade gått med på vapenexport till via . Det finns fyra PM som sammanlagt visar att beskyllningen är oriktig. Det skulle alltså från partipolitisk utgångspunkt vara en fördel om vi offentliggjorde alla fyra promemoriorna. Ni har fått dem, men vi har inte-offentliggjort dern - varför? Jo, i dessa promemorior redovisas samtal med representanter för och' deras reaktioner. Uppgifterna i och för sig är inte så märkvärdiga, men om man offentliggör att man har fört sådana samtal och talar om vilka reaktionerna har varit, minskar det - och,inte bara Storbri- < 302 tanniensutan också andra länders- förtroende för . Då tror man att vi KU1987/88:40 kan börja prata också i allvarligare sammanhang. Så trots att dé friade Bilaga B 16 sade regeringen nej och beslöt på grund äv utrikessekretess att inte offentliggöra dem.' Jag skall ta ett exempel sorri ligger närmare i fiden. Jäghar nu under drygt en månad fört samtal med praktiskt taget alla ledande politiker i . Jag har talat med presidenter, utrikesministrar och statsministrar i och ' iSyrien - nå, i har rnan ingen president, men där har jag talat med kronprinsen. Jag har talat med ledande PLO-rejjresentanter. Jag här talat med representanter för det judiska världssamfundet. Jag här haft samtal med FN:s generalsekreterare, med utrikesminister , och jag talade i går, med utrikesminister . Från alla de här samtalen, som har rört ,ting som ärviktiga inte bara för , finns det naturligtvis samtalsuppteckningar. Deär hemligstämplade på grund av utrikessekretess. Skulle vi släppa ut dem, skullejag inte längre kunna föra förtroliga samtal med någon av de här personerna.Jag skulle skada inte bara , utan även en också för oss vikfigfredsprocess. Jag vill ha sagt att utrikessekretessen måste enutrikesminister och en regering slå vakt om - annars skadar det . Det ärsärskilt viktigt för ett neutralt och alliansfritt land, som inte kan fåinformation från sina allierade, att slå vakt om utrikessekretessen. Däremot vill jag försäkra er att jag är beredd att inomlyckta dörrar svara på alla frågor, också i detalj, både från de samtal jag har fört nu - men de är inte aktuella i detta sammanhang - och frän de samtal som jag har fört i anslutning till det som är aktuellt i det här sammanhanget, men jag är inte beredd att göra det offentligt. Jag avstår, inte för att skydda någon eller för ' att döljapikanterier, utan jag gör det för säkerhets skull - det vill jag hasagt. : Jag utgår från att det även med respekt förutrikessekretessen finns möjlighet att tvätta byken ordentligt. Vad har dusom utrikesminister gjort i det renhållningsarbetet? : iag skall nämna det som inte har medutrikessekretess att göra, men jag är beredd att nämna resten inför lycktadörrar. Ett samtal som jag och hade ledde tillatt medborgar- ' kommissionen blev tillsatt.. Det berodde inte på brist pårespekt för , såsom någon trodde, utan att utskottets kompetens inte sträcker sig tillräckligt långt.Utskottets uppgift är ju framför allt att granska statsrådens agerande, men föratt man skall få en ordentlig inblick i vapenaffärer och deras handläggningöver huvud taget krävs det, tyckte han, att eri hög jurist tog sig an uppgiften.Del ledde efter en del samtal till att medborgarkommissionen blev tillsatt:Den, är tillsatt med stöd av alla partier. Den innehåller ledamöter som harvårt odelade förtroende. Det är deras sak att granska allting och sedan avgesitt omdöme. Eftersom vi litar på dem måste allmänheten också lita på derasomdöme. Vad har jag gjort mera? Det där med utrikessekretess ärbesvärligt, men eftersom det har lämnats en offentlig redogörelse kan jag säga att i ett 303 TV-program- jag tror det var i Magasinet - som sändes från fördes KU1987/88:40 endiskussionmellanmigochBoforschefen . Jag fickhonom Bilaga B 16 att lova något som han inte hade lovat tidigare, nämligenatt lämna ut alla hemligstämplade uppgifter till den indiska regeringen. Dettror jag var ett för vårt land och för våra relationer till viktigtbesked som jag fick av . Sedan kan jag nämna - det hör kanske till pikanterierna -att och till har beviljat Svenska Freds2,5 milj. kr. som har använts bl.a. för att granska rikets och bolagensvapenaffärer. - Resten betraktar jag som underkastat utrikessekretess. : Vi har tidigare talat om den storahaubitsordern till vid en rad utfrågningar. Jag ställer nu en fråga medtanke på den särskilda inriktningen av ditt ansvar, om du anser att Indienuppfyller kraven på ett mottagarland enligt de av fastställdariktlinjerna. : iag kan ge ett kort svar: ja. Men jagförstår att det inte är till fyllest. Jag har samma uppfattning som nobelpristagaren fredskämpen . Genom att är ett alliansfritt land, inteanslutet till någon av pakterna, spelar en betydelsefull politisk rollsom stabiliserande faktor i sin del av världen. Det har inte varit avgörandeför att vi har beviljat vapenförsäljning till . Men uppfyller dekrav som riktlinjerna ställer. förde ett krig 1971 men har inte varit ikrig. Det är inte jag som har gjort bedömningarna i detta sammanhang, eftersomjag inte var utrikesminister då de gjordes, men jag delar dem i efterhand. befinner sig inte i väpnad konflikt, och det råderinte heller sådana förhållanden att vi bedömer att det är risk för väpnadkonflikt. Motsättningarna kring Kashmir försöker båda parter klara ut på ettsätt som inger stora förhoppningar om att man skall kunna lösa problemetfredligt. Det förekommer ingen sådan inre konflikt som skulle förhindraförsäljning av vapen. Det förekommer heller inte förtryck av de mänskligarättigheterna. Jag behöver inte gå längre in på allt detta utan kaninskränka mig till att säga att mitt svar är ja. Vi har sedanavkoloniseringen sålt vapen till . Jag anser det från utrikespolitiskautgångspunkter ha varit ett riktigt och dessutom ett klokt beslut. : Jag vill ställa en fråga som är allmäntformulerad men som jag tycker ändå kan ha sitt intresse efter alla detaljer vihar sysslat med tidigare under utfrågningarna med statsråd och tjänstemän. Jagskulle vilja be utrikesministern ge sin allmänna syn på denna export, och jagvill komplettera med några frågor: Är den förenlig med svensk neutralitetspolitik? Är olikainsatser från statsråd för att främja sådan export förenliga med Sverigesengagemang för fred och nedrustning? Är det förenligt med vår uppfattning omutvecklingsländernas ekonomiska situation att exporterar vapen till deländerna? : Det var ganska omfattande frågor. Även om de inte KU1987/88:40 innehöll så många ord, kräver de ändå litet längre svar. Vad gäller den första frågan, om ett neutralt land kansälja vapen, vill jag börja från början. Vi svenskar anser att vi har rätt,också folkrättsligt, att med vapen försvara vår frihet och vår demokrati om denhotas. Den rätten måste vi också medge andra länder. Vi behöver därför vapenanpassade efter svenska behov, vapen som inte gör oss beroende av stormakterna.Vi tillverkar själva av vapnen, och många av dem är anpassade eftersvenska förhållanden, såsom att vi har en värnpliktsarmé, att vi har det klimatoch den geografi som vi har. - Detta är min bedömning. Det finns andra bedömningar. Svenska Freds har en annanuppfattning och menar att vi kan klara vapenförsörjningen själva. Det tror intejag. Det är nödvändigt med vapenexport av säkerhetspolitiska skäl. Av tekniskaoch ekonomiska skäl räcker inte det svenska försvarets beställningar frånvapenindustrin för att vi skall klara försörjningen med de vapen vi vill ha.Det krävs alltså i viss utsträckning - i hur stor utsträckning vet vi ännuinte, och det skall vi utreda - en svensk vapenexport. Den vapenexporten skulleinte vara förenlig med den svenska neutralitetspolitiken om den skedde tillländer i krig och naturligtvis inte till länder som befinner sig i krig tillvilket någon av stormakterna tagit ställning. Vi måste alltså ha strikta reglerför vår säkerhetspolitiskt motiverade vapenexport. De reglerna har . Detär brott mot de reglerna som en del företag har begått som har försatt Sverigei svårigheter - det är inte reglerna, inte detta att vi är ett neutralt land. Den andra frågan gällde statsrådens medverkan. Jag harsagt tidigare att jag inte har deltagit i vare sig någon förhandling eller iden praktiska handläggningen av vapenaffärer. Men sedan man har prövat om envapenaffär är förenlig med svensk lagstiftning och de riktlinjer som riksdagenhar antagit skall verka för den exportordern på samma sättsom vi verkar för alla andra. Det är en självklarhet. Sedan har jag skrivit ner någonting klokt, men jag harskrivit det så dåligt att jag inte ser vad det står. Minns herr ordföranden dentredje frågan? : Jag frågade om det är förenligt med våruppfattning om utvecklingsländernas ekonomiska situation att exporterarvapen till dem. : Jag förstår att den frågan ställs. Helstsåge vi alla att utvecklingsländerna, just därför att de är utvecklingsländer,kunde använda alla sina resurser till att utveckla sina länder i stället föratt köpa vapen.