bet · GB01KrU11 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet har inte någon erinran motregeringens förslag till medelsanyisning. attriksdagen till : Stöd till lokal programverksamhet för budgetåret1988/89 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringenhar under punkt G 22 (s. 519-520) föreslagit alt till Närradionämndenför /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88:Kr202av () vari yrkas att beslutar upphäva 10 §närradiolagen fr.o.m. . 1987/88;Kr206av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att närradioprogrammen skall vara hörbarai hela kommunen och att skall medverka till att sändarna fårerforderlig kapacitet. 1987/88;Kr231av m.fl. (fp) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom närradion, 1987/88:Kr240av m.fl. (c) vari yrkas 4. att hos regeringenbegär att närradionämnden får i uppdrag att utreda frågan om ändrade regler försändaretablering bl.a. i syfte att i princip uppnå kommuntäckning, 5. att beslutar attbyggande och drift av närradiosändare ej skall tillhöra televerketsmonopolområde. 1987/88:Kr244av () vari yrkas 1.att hos regeringen begär förslag om att tillåta reklam i närradion, 1987/88;Kr301av och () vari yrkas all hos regeringenbegär förslag fill försöksverksamhet med reklamfi-nansierad närradio. 1987/88:Kr327av () vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförtsom granskning av bl.a. kommuners, landstings, myndigheters och institutioners medverkan inärradion och om åtgärder för att förhindra 29 missbruk av närradion. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen KrU 1987/88:11anförts om översyn av närradioföreningarnas roll och juridiska status, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om översyn avgällande regler för närradiosändarnas styrka. verksamhet finansieras helt med avgiftersom tas ut av de sändande föreningarna. Dessa avgifter anpassas så attinkomsterna - som redovisas under en särskild inkomsttitel på statsbudgeten -beräknas läcka kostnaden för nämndens verksamhet. Avgiften är 15kr. I propositionen föreslås etl anslag om . Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet behandlar i det följande en rad molionsförslag somrör närradions verksamhet. Bestämmelser om närradions verksamhet finns i första handi närradiolagen (1982:459). Bestämmelserna innebär sammanfattningsvisföljande. Närradions verksamhet administreras av närradionämnden.Nämnden lämnar tillstånd till sändningar och beslutar om fördelning avsändningstiden. Rätten att sända närradio är begränsad tilMokala ideellaföreningar som bedriver verksamhet inom sändningsområdet, församlingar inomsvenska kyrkan, studerandesammanslulningar saml närradioföreningar. Närradiofår bara sändas över sådana sändare som ställer till förfogande. Il§ i lagen föreskrivs alt närradiosändningar skall ha en begränsad räckvidd.Innebörden härav framgår av följande uttalande av utskottet , dåutskottet föreslog den nuvarande lydelsen av paragrafen (KrU 1984/85:22 s. 12). Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att närradionbehåller sin lokala karaktär. Utskottet har därför inget emot att 5 km-gränsenfortfarande skall vara huvudregeln för sändarnas räckvidd. bördock kunna medge avsteg från huvudregeln. Utifrån en bedömning avföreningslivets behov och ortens förutsättningar bör sändare med störreräckvidd kunna få förekomma. Framförallt bör glesbygdsorter kunna komma'i frågaför en sådan prövning. Enligl 10 § får kommersiell reklam inte sändas i närradio.Del är inte heller tillåtet att sända ett visst program eller programinslag sombekostas av medel som har ställts lill den sändande sammanslutningensförfogande under förusättning att programmet eller inslaget sänds. Sammanslutningarnas programutbud får inte annat än ibegränsad omfattning innehålla material som inte har framställts enbart förden egna verksamheten. Närradioföreningarnas eget programutbud är begränsallill vissa ämnen som kan anses vara av gemensamt intresse för de medverkandesammanslutningarna. Frågan om reklam i närradion tas upp i tre motioner. Enligt motion Kr202 (m) bör upphäva 10 §närradiolagen. I motion Kr244 (m) begärs förslag om reklam i närradio. Yrkandet i motion Kr301 (c) syftar till en försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. Motionärernaföreslår att närradionämnden skall få i uppdrag att påbörja en KrU1987/88:11 begränsad försöksverksamhet. har vid en rad tillfällen och (KrU 1986/87:11) avslagit motioner om fillåtande av reklam i närradio.Utskottet har bl.a. hänvisat till arbete ochredogjort för de slutsatser som utredningen presenterat i betänkandet (Ds U1986:2) Effekter av TV-reklam. Frågan om reklamsändningar skall tillåtas i etermediernakommer - som utskottet redovisat i det föregående (s. 12) - att behandlas avkonslitufions-utskottet. Med hänsyn härfill avstyrker utskottet motionernaKr202, Kr244 yrkande 1 och Kr301. Synpunkter på och förslag om närradions organisation ochverksamhet förs fram i fyra motioner. Enligt motion Kr231 (fp) har de bestämmelser som reglerarnärradioverksamheten visat sig vara mer omfattande och detaljerade än vad somär prakfiskl motiverat. Motionärerna anser att bestämmelsen om alt närradiosändarnasräckvidd skall begränsas bör ändras. De påpekar att närradionämndenpå många orter har givit tillstånd alt sända med större räckvidd på sändaren.De ifrågasätter även lämpligheten av att, som är fallet, närradionämndenskall underställas alla beslut om ändring av sändningstid.. Förslag som syftar fill alt närradiosändarna skalltillåtas ha större effekt än och att sändningarna därigenomskall få en större räckvidd förs fram även i motionerna Kr206 (c), Kr240 (c)och Kr327 (s). Enligt motion Kr240 bör också besluta attbyggande och drift av närradiosändare inte skall tillhöra televerketsmonopolområde. I motion Kr327 förordas att en granskning bör ske av kommuners,landstings, myndigheters och institutioners medverkan i närradion. Igranskningsuppgiften bör även ingå förslag om åtgärder för all förhindramissbruk av närradion. Vidare anser motionären all närradioföreningarnas rolloch juridiska status bör ses över. Med anledning av motionsförslaget om att televerketsmonopol på närradiosändare skall upphöra vill utskottet erinra orri attteleverket i skrivelse till regeringen lagt fram ett förslagmed samma innehåll. har i sitt yttrande över förslagetuttalat att konsekvenserna av sändarmonopolets avskaffande bör utredas innanbeslut fattas. Försöksverksamhet med nårradio inleddes på 16orter. Närradion har vuxit kraftigt och omfattar nusändningar på 138 orter. 2 100 föreningar medverkar i sändningarna. Antaletsändningsfimmar uppgår nu till 175 000 . Närradions snabba utveckling har fört med sig vissaproblem. Motionärer na har pekat på några frågor, nämligen frågor om närradiosändarnas . räckvidd, monopol på sändare, närradionämndens uppgifter beträffande fördelning av sändningslid och närradioföreningarnas sänd ningar. har inför utskottet tagit upp dessa 31 frågor menäven angivit vissa andra frågor som vållar problem i samband med KrU 1987/88:11nämndens verksamhet. Frågorna avser antalet närradioföreningar på samma ort,turistinformation i närradioföreningarnas sändningar, centralt produceradeprogram i sammanslutningarnas sändningar samt behandlingen av programinslag somstår i strid mol av antagna etiska regler. Mol här angiven bakgrund anser utskottet att del är angelägelatt en översyn av vissa frågor rörande närradioverksamheten kommer lill stånd.En sådan översyn bör i första hand omfatta de frågor som mofionärerna tagit uppoch frågor som närradionämnden angivit. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionerna Kr206, Kr231 yrkande 1, Kr240 yrkandena 4 och 5 samtKr327 bör som sin mening ge regeringen fill känna. altriksdagen lill för /89 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffandereklam i närradio attriksdagen avslår motionerna 1987/88;Kr202,1987/88:Kr244 yrkande 1 och1987/88:Kr301, 3. beträffande översyn av vissa frågor rörandenärradioverksamhe ten attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:Kr206, 1987/ 88;Kr231 yrkande 1, l987/88:Kr240 yrkandena 4 och 5 samt motion 1987/88:Kr327 som sin mening ger regeringen lill känna vad uiskottei anfört. Sändningar av finländska televisionsprogram Regeringen har under punkt G 23 (s. 520-521) föreslagitriksdagen all 1. anta ell ipropositionen framlagt förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3)om rundradiosändning av finländska televisionsprogram, 2. till Sändningarav finländska televisionsprogram för /89 anvisa etlreservationsanslag av . 1987/88:Kr240 av m.fl. (c) vari yrkas 6. att riksdagenantar följande lydelse av 1 § första stycket lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram; Regeringen får medge rälllill rundradiosändning från radiosändare av televisionsprogram i radio- ellertrådsändning från , 7. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om utbyggandeav de finländska TV-sändningarna till nya områden. *7'"1987/88:Kr250 av HugoBergdahl och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av finska TV-program iSverige. 1987/88:Kr322av (m) vari yrkas att som sin KrU 1987/88:11mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det finskaTV-utbudet i . Motionen behandlas under punkt 1 i detta betänkande,såvitt avser del finska veckomagasinet. De utsändningar av en finländsk TV-kanal som inleddes ijuli 1986 sker med stöd av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Lagen är tidsbegränsad och gäller - sedan den fåttförlängd giltighetstid - fill utgången av . Denna tidpunkt - liksom lagens ursprungliga giltighetstid- fastställdes med hänsyn till att lagen skulle gälla till dess nordiskatelevisionsprogram skulle komma att sändas via . Uppsändningenav satelliten har blivit försenad. Vid avgivandet av propositionen bedömdesuppsändningen kunna ske . Med hänvisning till attsändningar kan beräknas komma igång först en viss fid efter det att satellitenplacerats i bana föreslås i propositionen att lagens giltighetstid förlängs medytterligare ell år. I mofion Kr240 (c) föreslås en ändring av lagen avinnehåll att lagstiftningen skall bli permanent (yrkande 6). Förutsättningarna för en utökad överföring av svenskaTV-program lill och finländska TV-program till utreds av ensärskild utredare. Denne, som tillkallats , skall enligl dedirektiv som gäller för utredningsarbetet särskilt undersöka olikadistributionstekniska möjligheter och de frekvensmässiga förutsättningarna fördem, frågor av radiorältslig, upphovsrättslig och avtalsmässig natur samlkostnaderna för överföringen och kostnadsfördelningen mellan länderna ochdeltagande parter. Förhållandel mellan etl permanent nordiskt TV-samarbele viaTele-X-salelliten och olika länkbara bilaterala överföringslösningar skallockså värderas. Under arbetets gång har samråd skett med den arbetsgrupp somtillsatts av . Utredaren har presenterat rapporten (Ds U 1987:7)Finländska TV-sändningar i . Rapporten innehåller en genomgång av olikaförhållanden av betydelse för spridning av finländsk TV i . Molbakgrund av denna genomgång skisseras fyra olika dislributionsalternaliv,nämligen marksändningar, överföring genom s.k. kommunikationssatellit, en kombinationav överföring genom kommunikationssatellit och marksändningar saml överföringvia . I rapporten redovisas bl.a. kostnaderna för ensuccessiv utbyggnad av marksändningar i . har på ministernivå enprincipöverenskommelse om formerna för den fortsatta försöksverksamheten medTV-utbyle mellan och träffats. Avsikten är att förslag häromskall föreläggas . Fortsatta överläggningar mellanföreträdare för de båda ländernas regeringar om TV-utbytet kommer alt hållas. Mot den ovan redovisade bakgrunden är utskottet inteberett att föreslå att lagen permanentas. Ulskoltet tillstyrker förslaget i propositionen om en -,-, 1987/88. förlängning av lagensgillighetsfid och avstyrker motionsyrkandet. KrU 1987/88:11 Det i propositionenföreslagna anslaget om . täcka kostnaderna försändningar även underförstå . tillstyrker regeringens förslag. De utsändningar aven finländsk TV-kanal som pågår med stöd av lagen kan tas emot iMälarlandskapen. I motionerna Kr240 (c) yrkande 7, Kr250 (fp) och Kr322 (m)föreslås en utbyggnad av sändningarna så all finländsk TV kan ses även i och i . I denovan nämnda rapporten redovisas kostnaderna för en utbyggnad av Niomellansvenska sändare har minst 3 500 personer födda i inom sina täckningsområden.Om samtliga sändare byggs ut skulle kostnaden för investeringar i sändare bli36 milj. kr. De årliga kostnaderna för drift och programförbindelser skulleuppgå till 17 milj. kr. Kostnadernaför en successiv utbyggnad i de områden där den finländska befolkningsgruppenär störst beräknas bli följande. En utbyggnad av enbart Västeråssändareninnebär investeringskostnader om 4 milj. kr. och årliga kostnader av 1,9 milj.kr. Om även sändaren i byggs ut sfiger investeringskostnaden till 8 milj.kr. och de årliga kostnaderna till 5,1 milj. kr. En utbyggnad också iNorrköping ökar investeringskostnaden lill 12 milj. kr. och de årligakostnaderna fill 7,1 milj. kr. Om förutom dessa tre sändare även Borås-sändarenbyggs ut stiger investeringskostnaden till 16 milj. kr. medan de årligakostnaderna kommer all uppgå fill 8,8 milj. kr. Omett beslut om utbyggnad skulle fattas bör sändningarna frånVästerås- och Göleborgssändarna kunna komma igång omkring den 1 januari 1989.För övriga sändare skulle sändningarna kunna starta omkring den 1 juli 1989.Enligt gällande planer kommer sändningarna från Tele-X-salelliten all hainletts vid i varje fall den sistnämnda fidpunkten. Somovan angetts kommer frågan om finländska TV-sändningar i att behandlasvid fortsatta överläggningar mellan företrädare för de svenska och finskaregeringarna. Eftersom dessa överläggningar inte bör föregripas anser utskottetatt motionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd. 1. beträffandefrågan om lagstiftningen skall vara permanent att med bifallfill proposition 1987/88; 100 och med avslag på motion 1987/88: Kr240 yrkande 6antar det vid betänkandet som bilaga 2 fogade förslaget fill lag om fortsattgilfighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram, 2. beträffandeutbyggnad av sändningarna att avslårmotionerna 1987/88:Kr240 yrkande 7, 1987/ 88:Kr250 och 1987/88:Kr322 imotsvarande del. 3. beträffandemedelsanvisningen KrU 1987/88:11 att tillSändningar av finländska televisionsprogram för /89 anvisar ettreservationsanslag av . Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), MajaBäckström (s), (), (), (), LarsAhlmark (m), (), (), (),(m), (), () och AlexanderChrisopoulos (vpk). Reklamfinansiering av (punkt 1, mom .11) KarlBoo och Kersfin (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "När det"och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Denföreslagna höjningen av mottagaravgiften är inte avsedd att tillföra en reell ekonomisk förstärkning utan avsedd att täcka ökadeutgifter på grund av kostnadsutvecklingen och minska underskottet iradiofonden. Regeringens förslag innebär alltså inte att Radiosfinansieringsproblem får en långsikfig lösning. Enligt utskottets mening bör iförsta hand få förstärkta ekonomiska resurser för att kunnaöka utbudet av svenska TV-program och möta den växande konkurrensen frånmultinationella TV-sändningar. Del är i dagens läge angeläget att slå vakt omden svenska kulturen. Utskottet anser därför att, så som anförs i motion Kr240,reklamsändningar bör fillåtas i en av två kanaler.Intäkterna från sådana reklamsändningar bör tillföras Radio-koncernen.Utskottet vill dock understryka att etiska regler måste uppställas förTV-reklamen. Vidare bör reklaminslag få sändas endast mellan program. Detär enligt ulskottets mening angeläget att förslag om reklamsändningar iSveriges Television utarbetas och att regeringen senast under hösten1988 lägger fram förslag härom. I avvaktan på detta förslag bör anvisas de i budgetpropositionen beräknade medlen. anfört om reklamfinansiering av börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker således motion Kr240 yrkande 1 och avstyrker motion Kr294, båda motionerna i här aktuell del. rfe/.y allmoment 11 i utskottets hemställan i punkt 1 bort haföljande lydelse: KrU1987/88:11 11. beträffandereklamfinansiering av attriksdagen med bifall till motion 1987/88;Kr240 yrkande 1 och med avslag påmotion 1987/88:Kr294, båda motionerna i motsvarande del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Den allmänna mottagaravgiftens storlek (punkt 1,mom. , och (allam) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Mot denna" och slutarmed "motion Kr323" bort ha följande lydelse: ' Utskottet delar motionärens uppfattning att ettkompensationsindex på , ' ' är alltför kraffigt tilllaget. I de beräkningarsom ligger till grund för förslaget lill statsbudget för /89antas lönerna stiga och konsumentprisernaberäknas stiga med . Detta pekar mol ett kompensationsindex påunder . Även om dessa bedömningar visar sig felaktiga finns en betryggandemarginal i det av motionären lagda förslaget om en begränsad höjning avmottagaravgiften. Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad det anförde ibetänkandet KrU 1985/86:21 (s. 54), nämligen att det är vikfigt attavgiftshöjningen inte blir större än oundgängligen nödvändigt. Utskottet delar alltså motionärens uppfattning alt en såkraftig höjning av , . mottagaravgiften som föreslås i proposifioneninte är nödvändig. Utskottet förordar därför med anledning av mofion Kr323 ättmottagaravgiften höjs med . Utskottets ställningstagande innebär attmotion Kr240 yrkande 1 i här aktuell del avstyrks. dels att moment 12 i utskoltets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse: 12. beträffandeden allmänna mottagaravgiftens storlek ,i . attriksdagen med anledning av proposifion 1987/88:100 och motion . 1987/88:Kr323samt med avslag på motion 1987/88:Kr240 yrkande 1 i motsvarande del antar det vid belänkandet som bilaga 3 fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav ay televisionsmotlagare, ,. Den allmänna mottagaravgiftens storlek (punkt 1,mom. och (båda c) anser ' ' rfe/i att den del av utskoltets yttrande som på s.'. 13börjar med "Utskottet . vill" och slutar med "motion Kr323"bort ha följande lydelse; Utskottet har i det föregående uttalat sig för altSveriges till yiss del skall finansieras genom reklamsändningar i en .av två kanaler. kommer genom intäkterna från reklamsändningarna alt redan under nästkommande budgetår få en väsentlig , inkomstförstärkning som även gör det möjligt, all .avarbeta underskottet i i radiofonden.I avvaktan på förslag om alt verksamhet fill 36 viss delskall finansieras genom TV-reklam avstyrker utskottet den i propositionenföreslagna höjningen av mottagaravgiften. , KrU 1987/88:11 Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetyrkande 1 i motion Kr240 i här aktuell del. Utskottels ställningslagandeinnebär att regeringens förslag om en höjning av mottagaravgiften med 68 kr.liksom förslaget i motion Kr323 att avgiften skall höjas med . dels aft moment 12 i utskottets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse: 12. beträffandeden allmänna mottagaravgiftens storlek allriksdagen med bifall fill motion 1987/88;Kr240 yrkande Ii motsvarande del samtmed avslag på motion 1987/88 :Kr323 avslår det i proposition 1987/88:100framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift förinnehav av televisionsmotlagare, Skattefinansiering av viss del av (piinkt 1, mom. 13) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Motionsyrkanden som" och på s. 14 slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse; Utskottet anser i likhet med motionärerna alt nuvarandeformer för finansiering, som i allt väsentligt baseras på hiotlagaravgifterfastställda av , bör ses över: Möjligheterna att skaltefinansieravissa delar av verksamheten bör bli föremål för utredning. Denna utredning böräven få i uppdrag att undersöka om skattefinansiering kan kombineras med enmottagaravgift vars storlek bestäms av moderbolagets styrelse. dels att moment 13 i utskottets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse: 13. beträffande skattefinansiering av viss del avSveriges Radio all med bifall till motion 1987/88:Kr296 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Regionaltproducerade program i TV:s rikssändningar " (punkt 1, mom. 15) och (båda c) anser ' dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse; Utskottet instämmer i motionärernas kritik av deriktlinjer för fördelningen av resurserna mellan de två TV-kanalerna somSveriges: har lagt fast. Under 1980-talel har som en följd av utbyggnaden avprograrnproduktio-nen i distrikten dessa förstärkts såväl beträffandeutrustning som i fråga om lokaler. De program sorn svarat för har fått ellpositivt mottagande av TV-publiken. verksamhet är såvälkullurpoliliskl som regionalpolitiskt av stor betydelse. En decentraliseradTV-verksamhel ger impulser lill och stimulerar del regionala och lokalakulturlivet. kan TV dra nytta av och ta vara på del rika kullurlivsom finns runt om i vårt land. Utskottet anser därför att bör byggasut. svara för60 % av egenproduktionen av program. Detta innebär alt de elva KrU1987/88:11 TV-dislriklen skall tillföras resurser som gör det möjligt för dematt göra fler program inom tung och allmän produktion - i första hand teateroch underhållningsprogram. Vad utskottet anfört med anledning av motion Kr298 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels all moment 15 i utskottets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse; 15. beträffande regionah producerade program iTV:s rikssänd ningar altriksdagen med bifall till motion 1987/88;Kr298 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört, ställning i en ny mediemiljö (punkt1, mom. 16) (vpk) anser dels att den del av ulskottets yttrande som på s. 17börjar med "Mot här" och slutar med "avstyrks alltså" bortha följande lydelse: Den snabba tekniska utvecklingen på medieområdet medsatellit- och kabelsändningar innebär nya möjligheter för ett utvidgatinternationellt informations- och kulturutbyte. Utvecklingen innebär tyvärrockså att utbudet av kommersiellt inriktade och våldsförhärligande program harökat. I denna situation är det viktigt med kraftfulla satsningar på svenskradio och TV. Om skall kunna hävda sin ställning som ett förelagi allmänhetens tjänst och kunna konkurrera med del internationella TV-utbudetmåste koncernens ekonomiska resurser förstärkas. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Kr296yrkande 1 samt motionerna Kr231 yrkande 3 och Kr294 i här aktuell del börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 16 i utskottets hemställan i punkt 1 bortha följande lydelse: 16. beträffandeSveriges Radios ställning i en ny mediemiljö attriksdagen med bifall lill motion 1987/88:Kr296 yrkande 1 samt med anledning avmotionerna 1987/88:Kr231 yrkande 3 och 1987/88:Kr294 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, kulturprogram (punkt 1, mom. 18) , och (allam) anser dels att den del av utskoltets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet, som" och på s. 18 slutar med "efterbiografpremiären" bort ha följande lydelse: Utskottet delar dock motionärernas uppfattning att bristerföreligger vad gäller förmåga att uppfylla sill kulluransvar.Detta gäller, som motionärerna påpekar, t.ex. områden som film, opera ochteater. Även om kraven på formuleras i avtalen med staten ochövervakas av radionämnden är det viktigt att kan diskutera hur välkraven uppfylls. Vad utskottet anfört bör med anledning av motionKr238 som KrU 1987/88:11 sin mening ge regeringen till känna.