bet · GB01TU19 · 1987-12-31 00:00:00 — Förslaget ipropositionen tillstyrks i denna del. I motion T84 (m) framhålls att det är positivt om privataföretag i ökad utsträckning kan engageras i järnvägsdriften. Om ett sådantföretag kan erbjuda ett motsvarande trafikutbud som länshuvudmannen men tilllägre kostnad för samhället bör företaget ges trafikeringsrätten. Föredraganden föreslår att länshuvudmännen fårtrafikeringsrätten för persontrafiken på länsjärnvägarna. För godstrafiken börSJ som ha trafikeringsrätten. Om SJ eller trafikhuvudman avstår från sintrafikeringsrätt skall andra intressenter kunna driva järnvägstrafik. Detföreslås vidare i propositionen att det bör vara möjligt, om särskilda skälföreligger, för trafikhuvudmännen att på kortare avgränsade delar av stomnätetkunna få viss trafikeringsrätt för sådan trafik som är av lokal och regionalbetydelse. Utskottet delar för sin del föredragandens uppfattning omtrafikeringsrätten. Utskottet är inte berett att förorda att privata företagges trafikeringsrätten efter de riktlinjer som föreslås i motion T84 (m).Motionen avstyrks därför i denna del. Utskottet tillstyrker även i övrigt att riksdagenbemyndigar regeringen att godkänna en principöverenskommelse i huvudsakligöverensstämmelse med den som redovisas i bilaga 1.19 till propositionen. Utskottet tillstyrker också förslagen i propositionen attriksdagen bemyndigar regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer attträffa avtal med trafikhuvudmännen om ekonomisk ersättning samt atttrafik-huvudmännen får överta viss rullande materiel från SJ utan krav påersättning. Utskottet tillstyrker vidare förslaget i propositionen attriksdagen bemyndigar regeringen eller myndighet som regeringen beslutar attbestämma i frågor som rör rätten att trafikera järnvägsnätet. 1 motion T66 (vpk) yrkas att , om propositionenbifalles av , beslutar anslå medel till betydande förstärkning avtrafikhuvudmännens resurser. Det finns enligt motionärerna en stor risk förkoslnadsövervältring på kommunerna trots försäkringar om statsbidrag. och somSvenska står bakom principöverenskommelsen. Som framgåttav den redogörelsen är en av utgångspunkterna för överenskommelsenatt ingen koslnadsövervältring på kommunerna skall äga Någotkrav på bidrag till förstärkning av trafikhuvudmännens resur- /88:19ser har inte rests. Utskottet avstyrker därför yrkandet i motionen. För att stimulera utvecklingen av turisttrafik anserföredraganden att en möjlighet bör öppnas för att till turisttrafikändamålöverlåta bandelar inkl. tillhörande fastigheter som inte trafikeras reguljärt.Regeringen föreslås få mandat att även utan full ersättning överlåta fastegendom till ett värde av högst 5 milj. kr. i varje enskilt fall. Som riktmärkebör berörda turistintressenter genom egna insatser svara för minst samma värdesom den statligt efterskänkta andelen av anläggningen motsvarar. Växjö-Hultsfred-Västervik-Järnvägsaktiebolag (VHVJ)bildades för att bevara smalspårsbanan mellan ochVästervik sedan SJ lade ned trafiken . Bolaget övertog spår, markoch fastigheter från SJ . I motionerna T17 (c,fp,vpk) och T19 (s)begärs att även banan skall få del av den prisnedsättning somföreslås i propositionen. Utskottet tillstyrker att möjligheter öppnas att tillturisttrafikändamål överlåta bandelar som inte trafikeras reguljärt på det sättsom föreslås i propositionen. Med hänsyn till att VHVJ:s övertagande av bananVäxjö-Västervik ägt rum så pass anser utskottet att det bör varamöjligt att i efterhand låta denna bana omfattas av de riktlinjer beträffandeturisttrafik som förordas i propositionen. Kostnaderna för en eventuellnedsättning av priset i efterhand bör belasta SJ:s resultat. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att syftet medmotionerna blir tillgodosett bör av ges regeringen till känna. 1 motionerna T66 (vpk) och T520 (vpk) yrkas att regeringenutarbetar förslag i syfte att möjliggöra och uppmuntra stationshusensanvändning som ändamålsenliga terminaler för kollektivtrafik och godstrafik. I motion T95 (c) framhålls att det är mycket angeläget attresenärerna vid trafikcentra kan få all den information och service de behövernär det gäller lokal, regional och interregional buss- och järnvägstrafik. I motionerna T92 (s) och T216 (m) framhålls att Ljusdalbör bli centrum för järnvägs- och busstrafik för och Häijedalensinland. Föredraganden framhåller att stationshusen bör utvecklastill trafikcentra för flera trafikslag så att de uppmuntrar till kollektivtresande. SJ arbetar med att föra över ansvaret för stationerna till en särskildenhet inom affärsverket. I flertalet av länen har samrådsgrupper bildats mellanSJ och trafikhuvudmännen som bl. a. har till uppgift att förbättraanslutningsresorna med främst buss till SJ:s fjärrtrafik. Utskottet anser att det är betydelsefullt för en attraktivpersontrafik på järnväg att resenärerna erbjuds en bra service på stationerna. Som framgår av det föregående pågår ett arbete med denna inriktning. olika trafikföretag och kommunerför att t.ex. bygga ut resecentra bör /88:19 bygga på ett frivilligtengagemang. Utskottet anser i likhet med föredraganden att det inte är befogatmed tvingande samarbetsbestämmelser. Förslaget att avgränsa ett nät förlänsjärnvägar ger också trafikhuvudmännen ökade möjligheter att ta ett samlatansvar för länets buss- och järnvägstrafik. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att syftet med motionsyrkandenatill väsentlig del är tillgodosett. De bör därför lämnas utan särskild åtgärdfrån sida. Föredragandenanser att SJ har betydande möjligheter att stärka sin konkurrenskraft pätransportmarknaden. a. bör vagnslasttrafiken kunna effektiviserasbetydligt. har dessutom stora möjligheter att utveckla effektivakombitransporter. FörSJ:s godstrafik på de trafiksvaga bandelarna på det s. k. ersättningsberättigadebannätet har utgått statlig ersättning för täckande av trafikensunderskott. En del av dessa medel täcker kostnaderna för underhållet avbanorna. Då staten tar över ansvaret för infrastrukturen blir följden att dennadel av ersättningen faller bort och att i stället ersätts för dessakostnader. Resterandedel av driftersättningen till godstrafiken är enligt föredraganden ettstatsbidrag som subventionerar järnvägstrafiken och påverkar konkurrensytornagentemot sjöfarten och lastbilstrafiken. Mot denna bakgrund anserföredraganden att driftersättningen till SJ:s godstrafik bör slopas. I ställetföreslås att ett särskilt bidrag inrättas för utveckling av kombitrafik ochvagnslasttrafik. Medförslaget att slopa driftersättningen följer att SJ inte heller bör haförpliktelser att upplåta järnvägsstationer för godstrafik när detta inte äraffärsmässigt motiverat. Förordningen om handläggning av ärenden om nedläggningav vagnslasttrafik föreslås därför upphöra att gälla fr.o.m. . Imotion T66 (vpk) begärs att beslutar att järnvägsstationer skallupplåtas för godstrafik även i bygder med relativt svagt trafikunderlag. Utskottethar inget att erinra mot att driftbidraget till godstrafiken slopas och att ett särskilt bidrag för utveckling av kombitrafik och godstrafik inrättas. Utskottet återkommer vid sin behandling av anslagen till dessa frågor. I likhet med föredraganden anser utskottet att som en följd av att driftersättningen slopas bör SJ inte ha förpliktelser att upplåta järnvägssta tioner för godstrafik när detta inte är affärsmässigt motiverat. Förslaget att upphäva förordningen om handläggning av ärenden om nedläggning av 36 Härav följer att motion T66 (vpk) avstyrks i /88:19denna del. Imotion T48 (c) framhålls att det är angeläget att godstrafiken upprätthålls iett så vittförgrenat nät som möjligt. SJ bör samråda med kommunen innan störreförändringar sker. Imotion T22 (c) yrkas att godsbanan skall vara kvar i drift sålänge kommunen så önskar. Imotion T72 (vpk) begärs att banan skall få ligga kvar. Imotion T90 (c) anförs att bör uttala sig för att godstrafikenBollnäs-Edsbyn skall upprätthållas. Imotion T534 (c) framhålls att godstrafiken bör vara kvar och återupptas på helasträckan . Imotion T530 (c,m,fp) framhålls vikten av att godstrafiken bevaras på bananHalmstad-Nässjö. Utskottetanser det självklart att innan SJ beslutar om nedläggning av trafiken på engodsbana eller beslutar upphöra med underhållet ingåendeöverläggningar sker med olika lokala och regionala intressenter, t. ex.länsstyrelser, kommuner och trafikhuvudmän. Genom inrättandet av ett särskiltanslag för länstrafikanläggningar ökar också det lokala och regionalainflytandet över investeringsbesluten. Utskottetär inte berett att förorda att uttalar sig om trafiken på degodsbanor som behandlas i motionerna. Det gäller även frågan om spårupprivningpå banan . Det ankommer i första hand på SJ och attavgöra dessa frågor. Av det anförda följer att syftet med motion T48 (c) synestillgodosett. Den bör därför i denna del lämnas utan särskild åtgärd frånriksdagens sida. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Imotionerna T84 (m) och T89 (m) framhålls att det krävs en kraftfull satsning pågodstrafiken om SJ skall lyckas. a. omnämns utbyggnad av systemet medgodspendlar, ökad satsning på systemtransporter och en koncentration avsatsningarna på de största transportkunderna. Deåtgärder som föreslås i motionerna ligger helt i linje med de tankegångar omgodstrafiken som framförs i propositionen. Utskottet har inte heller någonannan uppfattning. Motionsyrkandena bör därför lämnas utan särskild åtgärd frånriksdagens sida. 1motion T9I (m) framhålls att SJ bör sälja ut samlUga godsvagnar till landetsspeditionsföretag som sedan får anlita (hyra) SJ:s lok för godstrafikensgenomförande. Utskottetanser att lönsamhetsskäl måste vara avgörande för hur många godsvagnar SJ skalläga. I sammanhanget vill utskottet erinra om att det finns ca3000 privatägda godsvagnar. Utskottet som inte är berett att förorda attriksdagen skall uttala att SJ skall sälja samtliga godsvagnar till landetsspeditionsföretag, avstyrker motionen i denna del. 5Kombitrafik tu 1987/88:19 Enligtden järnvägspolitiska propositionen talade starka samhällsekonomiskaskäl för att järnvägen borde svara för en betydligt större del avde långväga transporterna. sattes upp som mål att SJ skulle uppnåen kombitrafikvolym på . År1986 omfattade kombitrafiken totalt . Föredraganden anser attdet finns goda förutsättningar att uppnå målsättningen år 1990.Den hittillsvarande ökningen faller emellertid i stor utsträckning på deninternationella trafiken, vilket inte förutsågs vid det.järnvägspolitiskabeslutet, när bedömmningen om möjligheterna att överföra gods från det svenskavägnätet till järnväg gjordes. Den totala godsvolym som överförts från detsvenska vägnätet uppgår endast till knappt vilket innebären mycket svag utveckling i denna del. Iframtiden bör ett vidgat kombitrafikbegrepp, innefattande transport på järnvägav såväl trailers, växelflak som containers av olika slag tillämpas, dvs. allatyper av lösa lastbärare. Med en sådan vidgad definition omfattar kombitrafikeni ca . I denna volym ingår ävenSJ:s containertrafik som omfattade . Motivenför en fortsatt satsning på kombitrafiken är enligt föredraganden starkare än för ett par är sedan. Vilken omfattning kombitrafiken kan få i framtidenberor på ett flertal faktorer. Rent allmänt gynnar industrins ökade varuvärdenutvecklingen av högeffektiva godstransporter. Faktorer som miljö ochkostnadseffektivitet talar för en snabb tillväxt av kombitrafiken. Iflera andra länder har kombitrafiken vuxit fram genom direkt reglerandeåtgärder. Föredraganden är för sin del inte beredd att förorda ett motsvarandesystem i . I stället anser han att kombitrafiken bör utvecklaslångsiktigt på kommersiella grunder i nära samarbete mellan SJ, speditörer,åkerier och industri. Ettaktivt engagemang från statsmakternas sida är emellertid nödvändigt för denfortsatta utvecklingen. Det är av mycket stor betydelse att branschen fårklart för sig att det finns en politisk vilja att ge järnvägen möjligheter atttillhandahålla kapacitet, teknik och service i en omfattning som tillgodosernärningslivets och äkeribranschens långsiktiga behov. Iförsta hand är det en fråga om att bygga upp ett förhållandevis litet menmycket kapacitetsstarkt kombinät med hög teknisk standard som förbinder deframtida terminalorterna. Bl.a. behövs dubbelspårsutbyggnad på flera sträckor,t. ex. på och på delar av norra stambanan, för att ökaframkomligheten och minska störningsriskerna. Detär viktigt att kombitrafiken kan utvecklas långsiktigt av egen kraft genom att erbjuda högeffektiva transporter till konkurrenskraftiga priser. En sådan utveckling kräver emellertid nya transportlösningar. Det är här vid rimligt att räkna med att en sådan omstruktureringsprocess tar tid inte minst för att anpassa trafiklösningarna till det mycket skiftande behov som finns i landets olika delar och för olika kunder. Det föreslås därför i 38 propositionen att ettsärskilt utvecklingsbidrag införs så /88:19 attSJ:s godstrafik snabbare än vad som annars hade varit möjligt vidareutvecklaspå ett sätt som tillgodoser kundernas krav. a. kunna användas för investeringar i terminaler, tillfälligunderskottstäckning i terminalverksamheten samt andra kostnader avövergångskaraktär, t.ex. kostnader för uppsamling och distribution kringterminaler. Ettsyfte med det föreslagna bidraget skall emellertid också vara att tillförsäkralandets olika delar en tillfredsställande standard i sin totalagodstransportförsörjning. Detta inbegriper även andra trafiklösningar änkombitrafik t. ex. utveckling av systemtransporter med vagnslastvagnar av olikatyper. Mot denna bakgrund finner föredraganden inte skäl att närmare styraanvändningen av bidraget. föresläs en total bidragsnivå pä 520milj. För /89 beräknas ett bidrag på 260 milj. kr. Dettotala bidraget bör därefter avvecklas successivt. Föredragandenhar övervägt möjligheten att ge kombitrafiken en särskild miljörabatt genomnedsättning av den rörliga avgiften. Eftersom kombitrafiken bör ges en chansatt utvecklas på rent kommersiella grunder är föredraganden inte beredd attförorda någon sådan rabatt. Däremot bör järnvägsvagnar som uteslutande äravsedda för kombitransporter inte belastas med någon fast fordonsavgifteftersom fordonsskatt redan erlagts för dragfordonet i ett kombiekipage pälandsvägssträckan. Vissabedömare hävdar att mycket långa avstånd är den viktiga faktorn förkombitrafikens utveckling. Föredraganden delar inte denna uppfattning. Enviktigare faktor än avståndet är enligt vissa utredningar fördelningen mellanolika regioner och hur godsströmmarna kan balanseras i olika riktningar.Föredraganden anser att det i första hand är ,, , västra , och mellerstaNorrland som har tillräckligt godsunderlag för kombitrafik. Intressantaupptagningsområden utanför för kombitrafik kan också vara Osloregionenoch transitgods från via till och kontinenten. Underförutsättning att SJ kan genomföra de åtgärder som krävs för att tillgodosemarknadens kvalitetskrav och statsmakterna skapar de yttre förutsättningarnaför en fortsatt expansion av kombitrafiken anser föredraganden det inteorimligt att kombitrafiken omkring är 2000 kan komma att omfatta minst 10miljoner ton med den vidgade definition som han redogjort för. Imotion Til (s) framhålls att systemet med kombitrafik har många fördelar. Detyrkas att åtgärder vidtas för att påskynda utvecklingen mot snabbakombitransporter. Imotion T48 (c) framhålls att inriktningen bör vara att kombitrafiken omfattar ca . Utvecklingen av kombitrafiken kommer enligt motionärerna att kräva byggande av attraktiva terminaler som av miljöskäl bör förläggas utanför tätortskärnorna. Imotion T84 (m) framhålls att prissättningen i kombitrafiken inte, såsom TU1987/88:19 sägs i propositionen, bör ske utifrån kostnaderna för motsvarandelandsvägstransport. Prissättningen bör ske utifrån kombitrafikens egna kostnader.Motionärerna är också kritiska till den av regeringen föreslagna ensidigasatsningen på kombitrafiken vilken snedvrider konkurrensen. böravstå från att uttala sig om hur stor andel som kombitrafiken vid en visstidpunkt bör ha av den totala godsmarknaden. Imotion T95 (c) framhålls att en satsning på kombitrafik är nödvändig för attjärnvägen skall kunna ta igen marknadsandelar som förlorats tilllastbilstrafiken. Regeringen får inte tveka att ge och SJ deinvesteringsresurser som krävs för att kombitrafiken och andra former avgodstransporter på järnväg på allvar skall kunna konkurrera med lastbilstrafiken. Imotion T533 (s) anförs att snabba åtgärder måste vidtas för att göra detmöjligt att föra över tunga långväga vägtransporter till järnvägen. Utskottetanser i likhet med såväl föredraganden som motionärerna att det är angelägetatt kombitrafiken kan vidareutvecklas som ett konkurrenskraftigt ochmiljövänligt alternativ till främst Qärrtrafik på landsväg. understryker betydelsen härav i sitt yttrande, (JoU1987/88:3 y) till trafikutskottet. Enöverföring av landsvägstrafik till kombitrafik får betydande positiva effekterpå miljö, energi, säkerhet och vägslitage. Det är som anförs i , , ,propositionen nödvändigt med ett aktivt engagemang från statsmakternas sida. Enviktig del i detta är att statsmakterna genom att skapa tillräckligtinvesteringsutrymme gör det möjligt att satsa på en infrastruktur som motsvararkombitrafikens krav. a. behövs dubbelspårsutbyggnad på flera sträckor, t.ex. på och på delar av norra stambanan. Utskottetser vidare positivt på att ett särskilt utvecklingsbidrag införs för utvecklingav kombitrafik och vagnslasttrafik. Till denna fråga återkommer emellertid utskottetvid sin behandling av anslagen. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion T48 (c) att terminalerna är enviktig del av kombitrafikens infrastruktur och att det är angeläget att flyttakombiterminalerna till platser utanför tätorternas centrala delar. Då syftetmed motionen i denna del redan synes tillgodosett bör den lämnas utan särskildågärd frän sida. Detsammagäller motionerna Til (s) och T95 (c) och T533 (s). Även dessa motioner bördärför, såvitt nu är i fråga, lämnas utan särskild åtgärd. Ilikhet med föredraganden anser utskottet att kombitrafiken långsiktigt börutvecklas på kommersiella grunder i nära samarbete mellan SJ, speditörer,åkerier och industrin. Statliga regleringar bör undvikas. Närdet gäller prissättningen av kombitrafiken som tas upp i motion T84 (m), anserutskottet att om denna trafik skall utvecklas pä kommersiella grunder måstepriset baseras på de särkostnader som kombitrafiken ger upphov till samt medgeatt SJ erhåller ett skäligt täckningsbidrag enligt samma principer som förövrig trafik. Självfallet måste SJ beakta de kostnader som fjärrtrafik pålandsväg har för motsvarande transport. Av det anförda följer attnågon åtgärd med anledning av motionen inte är 40 Den avstyrksdärför i denna del. Utskottet har inget atterinra mot att kombitrafikbegreppet vidgas till att /88:19 omfattatransport på järnväg av trailers, växelflak och containers av olika slag, dvs.alla typer av lösa lastbärare. Med denna definition omfattar kombitrafiken iSverige . Föredraganden anser det inteorimligt att kombitrafiken kan komma att omfatta . Utskottethar i det föregående understrukit att det är angeläget att kombitrafiken kanutvecklas till ett konkurrenskraftigt alternativ till främst fjärrtrafik pålandsväg. Utskottet anser det därför betydelsefullt att föredragandensbedömning att kombitrafiken kommer att omfatta år 2000kari uppfyllas. Till skillnad från motion T84 (m) uppfattar utskottet inteföredragandens uttalanden i denna del som en absolut målsättning omkombitrafikens andel av den totala godsmarknaden. Kombitrafiken bör utvecklaspå kommersiella grunder. Utskottetanser vidare att en ökning av kombitrafiken från till 10miljoner ton är uttryck för en hög ambitionsnivå. Ett uttalande frånriksdagens sida, såsom begärs i motion T48 (c), att inriktningen bör vara attkombitrafiken bör omfatta anser utskottet därförinte vara realistiskt. Avdet anförda följer att utskottet tillstyrker föredragandens uttalanden omkombitrafikens omfattning och avstyrker motionerna T48 (c) och T84 (m)i denna del. Utskottetlämnar även i övrigt utan erinran vad föredraganden anfört om kombitrafikensutveckling. 6 Trafiken på och Föredragandenanser att mellan och.Gällivare har ett klart samhällsintresseoch att den därför bör finnas kvar. Med hänsyn främst till möjligheterna attutveckla turismen är det dock önskvärt med ett ökat regionalt engagemang. Detbör därför enligt propositionen prövas om persontrafiken kan bedrivas i enannan form där lokala och regionala intressenter samt turistorganisationermedverkar. Detta skulle innebära att rätten till persontrafik på inlandsbananerbjuds dessa intressenter. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighetregeringen förordnar, att träffa nödvändiga avtal om detta. börorganisatoriskt sortera under . Föredragandenanmäler angående att han och hans norska kollega överväger att tillsätta en gemensam norsksvensk malmbanedele gation med uppgift att se över rationaliseringsmöjligheterna och möjlighe terna till samordning mellan , SJ och statsbaner (NSB) i syfte att minska kostnaderna för transport av järnmalni från gruvor. I avvaktan på resultatet av en kommande malmbanedelegations arbete kommer malmbanetrafiken att behållas organisatioriskt som en särskild division inom SJ:s affärsrörelse. utskottets överväganden /88:19 Imotion T41 (c) yrkas att skall omfatta hela sträckan mellanKristinehamn och . Imotion T66 (vpk) yrkas att beslutar att inlandsbanetrafiken skallomfatta sträckan samt de tre tvärbanorna ,och . Imotion T208 (c) framhålls att är en nödvändig transportled i vårtnordliga inland och att den i en krigssituation kan ha avgörande betydelse föratt hålla samman landet. Motionärerna anser därför att hela inlandsbanansfortbestånd måste garanteras inte minst av totalförsvarsskäl. Imotion T72 (vpk) yrkas att beslutar att föra tillstomnätet. Utskottetdelar för sin del föredragandens uppfattning att mellan ochGällivare har ett klart samhällsintresse och att den därför bör finnas kvar.Som anförs i motion T208 (c) måste totalförsvarets synpunkter i dettasammanhang väga tungt. Utskottetär däremot inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandena attinlandsbanetrafiken skall omfatta hela sträckan elleratt skall föras till stomnätet. Utskottet kan heller intetillstyrka förslaget i motion T66 (vpk) att inlandsbanetrafiken även skallomfatta trafiken pä tre tvärbanor. Dessa tvärbanor bör tillföras länsjärnvägarna. Avdet anförda följer att propositionen tillstyrks och motionerna avstyrks idenna del. Ilikhet med föredraganden anser utskottet att det bör prövas om persontrafikenpå kan bedrivas i en annan form där lokala och regionala intressentersamt turistorganisationer medverkar. Utskottet tillstyrker förslaget ipropositionen att det får ankomma pä regeringen eller den myndighet regeringenförordnar att träffa nödvändiga avtal om detta. Imotion T41 (c) yrkas att skall rustas upp mellan ochMora. Imotion T66 (vpk) yrkas att anvisar 20 milj. kr. för fortsattaupprustningsarbeten på . Imotion T82 (m) framhålls att standarden på och tvärbanorna måstebibehållas och på vissa avsnitt förbättras. Utskottethar inget att erinra mot förslagen i propositionen att inlandsbananorganisatoriskt bör sortera under och att kostnaderna för bandriftoch underhåll liksom för investeringar tills vidare täcks inom ramen förbanverkets motsvarande anslag för stomjärnvägarna. Utskottet förutsätter attdet inom denna ram är möjligt att avsätta tillräckligt med medel för att hållaståndaren på banan på en tillfredsställande nivå. De delar av sträckanKristinehamnMora som trafikeras bör enligt föredragandens förslag,vilket utskottet ställt sig bakom, föras till länsjärn- De lokala ochregionala intressenterna har därmed möjlighet att ta egna initiativ tillupprustning av denna bandel och finansiera dessa arbeten via anslaget förlänstrafikanläggningar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet de nu behandlade TU1987/88:19 motionsyrkandena.