bet · GB01AU10 · 1987-12-31 00:00:00 — Vad först gäller förslaget i motion A9 om fortsattutredning av frågan om styrelseledamots betalningsansvar erinrar lagutskottetom att till grund för förslaget om ändring i ABL ligger en inomjustitiedepartementet utarbetad promemoria vilken remissbehandlats. Förslaget ipromemorian om införande av ett presumtionsansvar läggs fram från denutgångspunkten att rättsläget är oklart när det gäller frågan, om det krävs atten styrelseledamot varit försumlig för att han skall ådra sig betalningsansvar.Av propositionen framgår att det stora flertalet remissinstanser ansett attpromemorian är ägnad att läggas till grund för vad ett klarläggande av dettaspörsmål bör innebära. Med hänsyn härtill anser lagutskottet i likhet meddepartementschefen att det inte behövs någon ytterligare utredning av frågan. Enligt lagutskottets mening får förslaget i propositionenanses innebära en skälig avvägning mellan å ena sidan borgenärernas intresse avatt styrelseledamöterna har ett personligt betalningsansvar när de underlåteratt vidta likvidationsåtgärder efter en kapitalförlust och å andra sidanstyrelseledamöternas intresse av att inte behöva bli betalningsskyldiga när defullgjort vad som rimligen kan begäras av dem. kan inte delamotionärernas uppfattning att de föreslagna lagändringarna skulle medföra någonuppmjukning av de krav på ansvarskänsla m.m. som bör ställas på styrelseledamöter.På grund av det anförda tillstyrker lagutskottet att det införs enpresumtionsregel när det gäller styrelseledamöternas betalningsansvar enligt 13kap. 2 § ABL. Motion A9 i denna del bör således enligt lagutskottets meningavslås. Utskottet delar lagutskottets uppfattning att det saknasanledning att ytterligare utreda frågan om styrelseledamots betalningsansvar.Motion A9 avstyrks därför i aktuell del. Vad härefter angår önskemålet i motion A8 orri särskildabestämmelser rörande arbetstagarrepresentanternas betalningsansvar understrykerlagutskottet att det är viktigt att de styrelseledamöter som företräder deanställda deltar i bolagsstyrelsens arbete på samma villkor som gäller förövriga styrelseledamöter och att de betraktas som fullvärdiga ledamöter ibolagsstyrelsen. Om särskilda regler för arbetstagarledamöternasbetalningsansvar skulle införas och därmed avsteg göras från likställdhetsprincipenskulle det, som framhålls i propositionen, kunna få till följd attarbetstagarledamöternas arbete betraktades som mindre seriöst, något som lättskulle fä negativa konsekvenser för samarbetet och insynsmöjligheterna iföretaget. Med hänsyn till det anförda är lagutskottet lika litet somdepartementschefen berett att förorda en särreglering beträffandearbetstagarledamöterna. 2 1987/88. förordarsåledes att arbetsmarknadsutskottet avstyrker bifall AU 1987/88:10 tillmotion A8. Utskottetansluter sig till den bedömning som lagutskottet redovisat beträffande fråganom särskilda bestämmelser rörande arbetstagarrepresentanternasbetalningsansvar enligt 13 kap. 2 § ABL. Propositionen tillstyrks sålunda i denaktuella delen. Motion A8 avstyrks i aktuell del. Med anledning av den nya styrelserepresentationslagen föreslås vissaföljdändringar i lagar på det associationsrättsliga området. De lagar som avsesframgår i propositionens hemställan i inledningen av detta betänkande. Deberörda lagförslagen återfinns i bilaga 1. Utskottet tillstyrker de föreslagnaföljdändringarna m.m. Ipropositionen föreslås att den nya lagstiftningen skall träda i kraft den 1januari 1988. LSA och LSABF skall då upphöra att gälla. Vidareanförs att ett beslut som har fattats före ikraftträdandet om att inrättastyrelserepresentation för de anställda och att utse arbetstagarrepresentanterskall gälla även efter det att den nya lagen trätt i kraft. Motsvarande börgälla beslut om undantag som meddelats enligt 17 § LSA och 19 § LSABF. Dennya lagens bestämmelser om skadestånd föreslås bli tillämpliga bara pårättshandlingar som företas efter ikraftträdandet. Någon särskild övergångsbestämmelsehärom torde enligt propositionen inte vara nödvändig. Utöverdet anförda föranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden frånutskottets sida. 1. beträffandeavslag på proposition 1987/88:10 m.m. att avslårmotionerna 1987/88:A9 yrkande 1 och 1987/ 88:A5, 2. beträffandestyrelserepresentationslagens associationsformer att med avslagpå motion 1987/88: A7 antar det i propositionen framlagda förslaget till lagom styrelserepresentation för de privatanställda såvitt avser 2 §, 3. beträffandestyrelserepresentationslagens representativitetsregel att med avslagpå motionerna 1987/88:A12 yrkande 1 och 1987/88:A13 yrkande 1 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om styrelserepresentation för deprivatanställda såvitt avser 6 §, 4. beträffande de fackligaorganisationernas inflytande i koncerner att avslår motion1987/88:A12 yrkande 2, 5. beträffande kravet påstyrelseledamots medborgarskap att avslår mofion 1987/88:A10, 6. beträffande utseende av arbetstagarrepresentant blandde anställda AU 1987/88:10 att med avslag på motionerna 1987/88:A12 yrkande 3 och 1987/88:A13yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omstyrelserepresentation för de privatanställda såvitt avser 9 § första stycket, 7. beträffande arbetstagarrepresentanternas fördelning påorganisa tioner attriksdagen med avslag på motion 1987/88:A13 yrkandena 4 och 5 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om styrelserepresentation för deprivatanställda såvitt avser 8 § andra och tredje stycket, 8. beträffanderepresentation i beredningsorgan m.m. attriksdagen med avslag på motion 1987/88: A12 yrkande 4 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om styrelserepresentation för de privatanställdasåvitt avser 13 § första stycket, 9. beträffandeförhållandet till 2 § MBL attriksdagen med av.slag på motionerna 1987/88:A6, 1987/88:A11, 1987/88:A12yrkande 5 och 1987/88:A13 yrkande 3 antar det i propositionen framlagdaförslaget om styrelserepresentation för de privatanställda såvitt avser 14 §, 10. beträffandebestämmelser om skadestånd attriksdagen med avslag på motion 1987/88: A13 yrkande 6 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om styrelserepresentation för de privatanställdasåvitt avser 15 §, 11. beträffande lagen om styrelserepresentation för deprivatanställ da i övrigt attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget, i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt ovan, 12. beträffande fortsatt utredning av frågan omstyrelseledamots betalningsansvar attriksdagen avslår motion 1987/88: A9 yrkande 2, 13. beträffande särskilda bestämmelser rörandearbetstagarrepresen tanternas betalningsansvar attriksdagen med avslag på motion 1987/88: A8 antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) såvitt avser 13kap. 14. beträffande lagen om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) i övrigt attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen, i den mån det inte omfattas av hemställan under 13, 15. beträffandeövriga lagförslag attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till dels lagom ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, dels lagom ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618), dels lag omändring i sparbankslagen (1987:619), dels lagom ändring i föreningsbankslagen (1987:620), dels lagom ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 19 dels lag om ändring ibostadsrättslagen (1971:479), AU 1987/88:10 dels lag om ändring ilagen (1975:417) om sambruksföreningar, dels lag om ändring ilagen (1972:262) om understödsföreningar, dels lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, dels lag om ändring ilagen (1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar, dels lag om ändring ilagen (1970:65) om allmänna hypoteks- bank och omlandshypoteksföreningar, dels lag om ändring ilagen (1980:1097) om Svenska skeppshypoteks- dels lag om ändring ilagen (1919:426) om flottning i allmän flottled. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (), BoNilsson (s), (), (), (),(), (vpk), (), (), (), () och (). Avslag på proposition 1987/88:10 m.m. (mom. 1) SonjaRembo, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Sominledningsvis anförs i motion 1987/88:A9 (m) har lagarna omstyrelserepresentation jämte medbestämmandelagen givit de anställda i företaglångtgående möjligheter att få sina synpunkter beaktade såväl i samband medföretagsledningsfrågor som i frågor som rör den dagliga verksamheten. Härigenomhar de anställdas kunnande och erfarenheter kunnat bidra till företagetsutveckling, vilket i det övervägande antalet fall torde ha varit till fördelför såväl de anställda som företaget. Lagstiftningenpå detta område måste också anses fungera väl. I likhet med de moderatamotionärerna anser utskottet mot denna bakgrund det vara opåkallat att -bortsett från en del tekniska justeringar - vidta några förändringar i dengällande lagstiftningen. De i propositionen föreslagna förändringarna i lagenskulle innebära uppenbara förändringar. Med utgångspunkt från vad somframhålls i motion A9 kan följande anföras i detta avseende. Vadförst gäller representativitetsfrågorna visar propositionen på det motsatsförhållande som råder mellan å ena sidan de fackliga organisationer- 20 nas' strävan att medverkai beslutsfattandet på alla nivåer och i alla sammanhang inom företagetoch ,å andra sidan nödvändigheten av att AU 1987/88:10 organisationerna agerarsom representant för de anställda även i situationer då de anställdas intressenkan vara i konflikt med ägar- och företagsledningsrollen. Denna konflikt bliralltmer uttalad allteftersom de fackliga organisationerna via löntagarfonderoch AP-fonder kommer att utöva ett mer direkt ägarinflytande i företagen och påkapitalmarknaden. De fackliga organisationernas legitimitet kan dåifrågasättas. Skulleen sådan konflikt uppstå får den lösas i demokratisk ordning inom de fackligaorganisationerna själva. Det kan inte vara rimligt att lagstiftningsvägeninföra regler som ger de kollektivavtalsslutande organisationerna långtgåendebefogenheter även i företag där de har få medlemmar. Man måste utgå ifrån attde anställda själva bäst kan bedöma i vilken utsträckning de genom medlemskap ien facklig organisation önskar bli företrädda i sitt företags styrelse. Det ärinte rimligt att de blir företrädda av en organisation i vilken de inte önskarvara medlemmar. De nuvarande reglerna om en facklig representativitetmotsvarande minst hälften av de anställda för att berättiga till ledamotskap iett företags styrelse bör därför bibehållas. Huvudregeln bör hkaså vara attstyrelserepresentanterna skall utses bland de anställda i det berördaföretaget. Närdet vidare gäller frågan om antalet arbetstagarrepresentanter i styrelsen börerinras om att antalet fackliga organisationer inom ett och samma företag kanvara avsevärt. Detta förhållande gäller oberoende av antalet anställda iföretaget. Många företag arbetar inom skilda områden eller branscher, medavsevärd geografisk spridning eller också i andra avseenden på ett sätt sominnebär att de anställda har mycket varierande arbetsförhållanden ochvarierande erfarenhet. Det gäller också de kommunala och statliga bolag somhar kollektivavtal med fackförbund på såväl den privata som den offentligasidan. Dettorde inte vara möjligt att ge alla dessa skilda intressen representation iföretagens styrelser. De problem som kan finnas i detta sammanhang kan endastlösas genom samverkan mellan de anställda själva och deras organisationer. Enutökning av antalet arbetstagarrepresentanter till tre ledamöter och tresuppleanter skulle i många fall endast medverka till att göra styrelsearbetettyngre för samtliga ledamöter. Det är inte en styrelses storlek som avgör desskompetens utan ledamöternas kvalifikafioner, effektivitet och förmåga attmotsvara de speciella krav som ställs på ett företags styrelse. Det är vidareviktigt att betänka att företag väljer olika storlek på sina styrelser medutgångspunkt från styrelsens arbetssätt. Somframhålls i motion A9 (m) bör nya bestämmelser om skadestånd inte införas innanen ingående analys genomförts. Närdet slutligen gäller förslaget om en generell ändring av styrelseleda mots betalningsansvar i aktiebolagslagen, presenteras detta som en del i en proposition om styrelserepresentation för de privatanställda. Denna fråga berör samtliga styrelseledamöter och har konsekvenser för det förtroende akteiägare och andra intressenter i företaget, inkl. de anställda, har för företagets styrelse. Till denna fråga återkommer utskottet senare i framställ ningen. Slutligenkan för ytterligare belysning av propositionens brister pekas på AU 1987/88:10förslaget beträffande styrelseledamöternas inflytande på inriktning och mål iverksamheter som åsyftas i 2 § MBL. Som anförs i bl.a. motion 1987/88: All avJan-Erik och (fp,m), innebär regeringens förslag pådenna punkt ett kringgående av dé regler som i övrigt gäller på detarbetsrättsliga området. Detsagda innebär sammanfattningsvis att proposition 1987/88:10 i sin helhet böravslås av . Utskottets ställningstagande - som innebär tillstyrkan avmotionen A9 i aktuell del - kan sägas tillgodose också syftet med motion A5(vpk). De utgångspunkter för avslag på propositionen som förs fram i den senaremotionen kan utskottet emellertid inte ställa sig bakom. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande avslag på proposition 1987/88:10 m.m. attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A9 yrkande 1 samt med anledning avmotion 1987/88:A5 avslår denria proposition. Avslag på proposition 1987/88:10 m.m. (mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7,som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Redannär beslutade om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar fanns det skäl befara att denlagen skulle innebära att de anställdas representanter skulle knytas upp tillföretagsledningens intressen och bli bundna till och inlemmade i ett systemsom felaktigt utgick från att det finns en grundläggande intressegemenskapmellan kapital och arbete. Erfarenheternaav lagen har med eftertryck visat att så blivit fallet.Styrelserepresentationen har inte ökat de anställdas makt över sitt arbete. Deanställdas representanter har mer eller mindre fått funktionen som "gisslan"i styrelserummen. Närdenna lagstiftning sågs över gjordes inga viktigare förändringarägnade att förändra en negativ grundsyn på lagstiftningen. Tyvärr måsteutskottet - i likhet med vpk-motionen 1987/88: A5 - konstatera att inte hellerden nu föreliggande propositionen innebär någon förändring härvidlag. Somframhålls i motion A5 bekräftar erfarenhet av styrelsere presentation för de anställda att klassamarbetspolitiken och medbestämman defilosofin knyter upp de anställda och deras,fackliga organisationer till strävanden att understödja och underlätta den kapitalistiska strukturom vandlingen och koncentrationsprocessen. Den kraftiga strukturomvandling som präglade senare delen av sjuttiotalet och har visatatt lagarna varit tandlösa instrument för att hävda de arbetandes intressen. Dessutom har klassamarbetsfilosofin, som präglar styrelserepresentationen och MBL, avväpnat fackföreningsrörelsen ideologiskt. Bristande stridsbe redskap har inneburit att åttiotalets nyliberala våg trängt tillbaka fackföre ningsrörelsens maktpositioner. Deanställdas styrelserepresentanter har ofta klagat på att beslut i styrelsen AU1987/88:10 varit tagna på förhand i ett "förgemak" tillstyrelserummen. I propositionens lagförslag § 13 föreslås därför attarbetarrepresentanterna skall få närvara när ett ärende förbereds inför ettstyrelsemöte. I detta ligger en illusion om att arbetarrepresentanterna på etttidigt stadium skall kunna påverka kapitalägarnas styrelseledamöter.Naturligtvis kan duktiga och kunniga arbetarrepresentanter påverka, men i detfall när intressen står mot varandra, är det bara en from förhoppning attarbetarrepresentanter, utan konkreta demokratiska rättigheter och enstridsberedd fackförening bakom sig, skall kunna förändra kapitalägarnasintresseriktning. Huvudfråganär därför inte, som framhålls i motion A5, hur tidigt fackföreningensrepresentanter kommer in i bilden vid ett beslut, utan hur stor makt och hurstora rättigheter en fackförening har. Förytterligare belysning av de felaktiga utgångspunkter regeringen har för sinaförslag om styrelserepresentation kan nämnas förslaget om betalningsansvar förde anställdas representanter. Som framhålls i motion 1987/88:A8 av Bengt-OlaRyttar och () har de stämmovalda ledamöterna och de anställdasrepresentanter helt skilda förutsättningar för sitt arbete i styrelsen.Regeringens förslag i denna del står därför i direkt strid med de anställdasintressen. Utskottetanser sammanfattningsvis att om en lag om styrelserepresenta-fion för deprivatanställda skall vara något annat än en klassamarbetslag, måste den grundasig på att de arbetandes fackliga organisationer har demokratiska rättigheterpå arbetsplatsen, att deras styrelserepresentanter har ställning sompartsrepresentanter med vetorätt i avgörande frågor och att de inte kan åläggassekretessplikt. Regeringensproposition 1987/88:10 innehåller inte dessa förutsättningar för styrelserepresentationför de anställda, varför propositionen bör avvisas. Som framhålls ivpk-motionen A5 bör regeringen i stället utarbeta ett nytt förslag utifrån deförutsättningar som presenterats i motionen. Utskottets ställningstagandeinnebär tillstyrkan av motion A5 (vpk). Motion A9 (m) som yrkar avslag byggeremellertid på grundläggande förutsättningar som står i direkt strid med deriktlinjer utskottet förordat. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande avslag på proposition 1987/88:10 m.m. dels attriksdagen med bifall till motion 1987/88:A5 yrkande 1, samt med anledning avmotion 1987/88:A9 yrkande 1, avslår denna proposition, dels att medbifall till motion 1987/88: A5 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna om vad utskottet anfört angående en ny utredning omstyrelserepresentation för de privatanställda. 3.Styrelserepresentationslagens representativitetsregel (mom. 3) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet ansluter" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motionernaA12 (c) och A13 (fp) att som grundregel bör gälla att arbetstagarensstyrelserepresentanter skall vara representativa för de anställda vidföretaget. Mot den bakgrunden är det förvånande att regeringen föreslår att deni dag gällande representativitetsregeln skall slopas. I ett läge där endast enringa del av de anställda vid ett företag är organiserade kan ett slopande avde nuvarande reglerna innebära att styrelserepresentanterna saknar förankringhos de anställda vid företaget. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det ovan anfördaförslaget i motionerna med innebörd att de nuvarande reglerna (10 § LSA) skallbibehållas. Bestämmelserna bör sålunda överföras till den nya lagen omstyrelserepresentation och lydelsen av 6 § i propositionens förslag till lagändras i enlighet härmed. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande styrelserepresentationslagensrepresenlativitetsregel att med bifall till motionerna 1987/88:A12yrkande 1 och 1987/88: A13 yrkande 1 antar 6 § i det genom proposition1987/88:10 framlagda förslaget till styrelserepresentation för deprivatanställda i följande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelse: AU 1987/88:10 Beslut att inrätta styrelserepresentation för deanställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation som är bunden avkollektivavtal i förhållande till företaget. Om beslutet rör moderföretag,fattas det av en lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtali förhållande till ett företag inom koncernen. Beslut att inrätta styrelserepresentation för deanställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation, som är bunden avkollektivavtal i förhållande till företaget och företräder minst hälften av deanställda vid företaget eller av flera sådtina arbetstagarorganisationer somtillsammans har denna omfattning. Om beslutet rör moderföretag, fattas det av en lokalarbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande tillett företag inom koncernen och företräder mer än hälften av koncernensanställda, eller av flera sådana organisationer som tillsammans har dennaomfattning. Företagetsstyrelse skall skriftligen underrättas om beslut att inrätta AU 1987/88:10styrelserepresentation för de anställda. 110 § andra stycket finns bestämmelserom när arbetstagarledamöter eller suppleanter (arbetstagarrepresentanter) fårtillträda sina uppdrag. De fackliga organisationernas inflytande ikoncerner (mom. 4) BörjeHörnlund och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "sida" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion A12 (c) att det kan finnas anledning att i dettasammanhang peka på att de stora företagens fortgående internationalisering kaninnebära en risk för att de anställdas möjligheter till -inflytande och insynförsämras. Det är därför av väsentlig betydelse att de fackligaorganisationerna vid fusioner typ har tillgång tillinformation och ett tillräckligt inflytande. Det kan inte anses vara ettnationellt intresse att svenska storföretag genom fusioner med andrastorföretag frigör sig från den nationella lagstiftningen. Möjligheterna att gede fackliga organisationerna insyn och inflytande i en koncern som ASEA-BBCmåste därför noggrant prövas. Storföretagens internationalisering riskerarannars att innebära att såväl nationalstaternas som nationella fackligaorganisationers möjligheter att spela en aktiv roll för näringslivetsutveckling kraftigt begränsas. Detta bör med tillstyrkan av motion A12 gesregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4.beträffande de fackliga organisationernas inflytande i koncerner att riksdagenmed bifall till motion 1987/88:A12 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. De fackliga organisationernas inflytande ikoncerner (mom. Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "sida" bort ha följande lydelse: Ensnabbt fortgående process i näringslivet och därmed allt fler anställda arbetari dag i företag som tillhör koncerner, vilket skapar nya problem förarbetsrättslagstiftningen. Det juridiska och arbetsrättsliga ansvaret åvilarenbart företaget (bolaget), där arbetaren är anställd. De arbetande och derasfackliga organisationer kommer med den utvecklingen allt längre från deverkliga beslutsfattarna i koncernledningarna. Koncernbegreppetär juridiskt, ekonomiskt och arbetsrättsligt otidsenligt. Det måste vara ett oavvisligt krav att arbetsrättslagstiftningen klarar ut koncernbegreppet så att de anställda och deras fackliga organisationer kan förhandla och utmäta ekonomiskt, moraliskt och juridiskt ansvar av de verkliga beslutsfattarna i en koncern. Närdet gäller styrelserepresentationen är det av en avgärande betydelse AU1987/88:10 att de anställdas representanter i styrelser för koncerner ges enreell partsställning med vetorätt i avgörande frågor. Detsagda innebär att utskottet ställer sig bakom kravet i motion A12 att dessafrågor särskilt övervägs av regeringen. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse; 4.beträffande de fackliga organisationernas inflytande i koncerner att riksdagenmed anledning av motion 1987/88: A12 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Utseende av arbetstagarrepresentant bland de anställda(mom. 6) (), (), () och () anser