bet · GB01KrU18 · 1987-12-31 00:00:00 — om ungdomsfrågor (prop. 1987/88:100 bil. Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag somregeringen förelagt i proposition 1987/88:100 bil. 11() under avsnittet Ungdomsfrågor (punkterna H 1-H 5).Vidare behandlar uiskottei en samlad redovisning för behandlingen avungdomsfrågor inom som inledningsvis lämnas under dettaavsnitt i propositionen. I belänkandet tar utskottet också upp lill behandlingmotioner med anknytning till de angivna delarna av propositionen. Utskottet lämnar ulan erinran vad som anförts ipropositionen belräffande redovisningen av behandlingen av ungdomsfrågorna. De riktlinjer för det fortsatta stödet tillungdomsorganisationerna som förordas i propositionen godtas av utskottet. Regeringen föreslår att bidraget till statens ungdomsrådförs upp med . Bidraget lill ungdomsorganisationernas centralaverksamhet föreslås utgå med . Vidare föreslås alt bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet skall ökas med 10,3 milj. kr. I propositionen föreslås all ett särskilt stöd om 1,2 milj. kr.skall lämnas lill internationellt ungdomssamarbete. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen ochavstyrker motionerna. Åtta reservationer har avlämnats. dels i ett inledningsavsnilt (s. 77-106) berett riksdagentillfälle att la del av en samlad redovisning för ungdomsfrågor som behandlasinom såväl som övriga departement, dels under punkt H 1 (s. 107-109) föreslagit atttill för /89 anvisa etl förslagsanslag av . I 1987/88. dels underpunkt H 2 (s. 109-114) föreslagit alt KrU 1987/88:18 1. godkänna deriktlinjer som i propositionen har redovisats för det fortsatta slödel tillungdomsorganisationerna, 2. till Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. för /89anvisa ell reservationsanslag av , dels under punkt H 3 (s. 114-115) föreslagit attlill Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för budgetåret1988/89 anvisa etl förslagsanslag av , dels under punkt H 4 (s. 115-116) föreslagit alttill Stöd till internationellt ungdomssamarbete för /89 anvisaetl reservafionsanslag av , dels under punkt H 5 (s. 117) föreslagit altlill för /89 anvisa etl förslagsanslag av . 1987/88:Kr402 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetför studenlförbunden alt söka bidrag på samma villkor som kvinnoförbunden, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medlenför delta överförs från till . 1987/88;Kr410 av m.fl. (s) vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om behovet avsärskilda satsningar på de yngre åldersgrupperna. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag tillde idéburna barn- och ungdomsorganisationerna. 1987/88;Kr420 av m.fi. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär etl reellt åtgärdsprogram för en verkligförbättring av ungdomens levnadsförhållanden, med utgångspunkt från vad somanförts i motionen. 1987/88:Kr421 av och () vari yrkasall till H 2 Ungdomsorganisationernas centrala verksamhet anvisar etti förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . 1987/88:Kr422 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna alt bör avskaffas. 1987/88;Kr426 av m.fl. (m) vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavveckling av och den framtida bidragsgivningen tillungdomsorganisationerna. Motiveringen återfinns i motion 1987/88:So278. 1987/88:Kr427av m.fi. (m) vari yrkas att som sin KrU 1987/88:18 mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om de negativa verkningarna för ungdomar inom av regleringar inom fritidssektorn. Motiveringenåterfinns i motion 1987/88:A268. I propositionen lämnas en utförlig redovisning (s. 77-106)föi" det arbete som inletts med att i ökad utsträckningsamordna regeringens arbete med olika ungdomsfrågor. Inledningsvis anförföredragande statsrådet - ungdomsministern - all hela det svenska samhällethar ett ansvar för alt ge alla barn och ungdomar en trygg uppväxtmiljö, där varoch en får goda möjligheter att växa och mogna och där jämlika villkor rådernär det gäller alt kunna välja väg i livet. Han understryker all samhälletsinsatser bör inriktas på all ge alla unga goda förutsättningar att själva kunnala ansvar för sina liv och förverkliga sina drömmar. Politiska åtgärder kaninte ersätta det egna ansvarslagandet men kan bidra till all det förverkligas.Del är enligt ministerns bedömning av största vikt all politiken präglas av enhelhetssyn på den unga människans situation. Endast då kan alla ungdomar få engod start i livet. En förutsättning för en ungdomspolilik grundad på enhelhetssyn på ungdomars situation är kunskapen om ungdomars villkor och omeffekterna av olika åtgärder från samhällets sida. Ungdomsminislern angerdärför som en allmän utgångspunkt alt det ärangeläget all ungdomsforskningen ägnas större uppmärksamhet. Allmänna utgångspunkter för de åtgärder inom olika områdensom regeringen vidtar i syfte att skapa bättre möjligheter och villkor förungdomar är enligt propositionen bl.a. följande. Olika generella politiska åtgärder spelar en stor rollockså för ungdomar. Åtgärderna kan dock i många fall behöva anpassas,förstärkas och kompletteras för att tillgodose ungdomens särskilda behov. Oftakrävs också direkt riktade åtgärder för att lösa särskilda problem. Frågorna handläggs ofta i olika departement. berörsamma fråga flera ansvarsområden. Åtgärder kan behöva initieras inom fleraområden för alt etl problem skall lösas. Om det skall vara möjligt all anläggaen helhetssyn pä ungdomsfrågorna - forma en ungdomspolilik - krävs därför ensamordning. Inom har bildats en särskildkontaktgrupp med företrädare för de departement där viktiga ungdomsfrågorbehandlas. Genom delta samordningsarbete kan ungdomsaspekler successivttillföras olika frågor redan på ett tidigt stadium av beredningen. Den gemensamma utgångspunkten för de olika insatser somredovisas i det följande är att de skall underlätta för alla ungdomar dels attfå tillgång lill samhällsulbudel i form av ulbildning, arbete, bostad ochfritid, dels att få möjligheter att delta i och påverka utvecklingen inom olikasamhällsområden. Redovisningen behandlar följande frågor. - Ungdomarsmöjlighet till en god ulbildning. KrU 1987/88:18 - Ungdomarsmöjlighet att få tillgång lill ett meningsfullt arbete. - Ungdomarsmöjlighet att få tillgång till en egen bostad. - Ungdomarsmöjlighet lill en meningsfull frilid. - Ungdomarsmöjlighet att själva delta i och påverka utvecklingen inom en rad olikasamhällsområden. - Ungdomarsmöjlighet till ekonomisk trygghet. - Ungdomarsmöjlighet alt få social trygghet och samhällsstöd om de drabbas av svårigheter. Redovisningen i propositionen för ungdomarnas situation och för aktuella åtgärder inriktade på ungdomar är enligl utskottets meningvärdefull. Den ger en god överblick över de problem som möter ungdomar idagens svenska samhälle, för åtgärder som vidtagits ochför de åtgärder som regeringen avser vidta. Inom harredovisats en sammanställning som omfattar 100 åtgärder och insatser inom olikaområden. Denna sammanställning bifogas som bilaga lill betänkandet. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse alt ettomfattande samarbete mellan olika departement om ungdomsfrågor har kommit tillstånd. Härigenom skapas förutsättningar för en effektivare samordning avsamhällets insatser för ungdomar. Utskottet har inte något alt erinra mot vad som anförts idenna del i propositionen. Beträffande de förslag på olika samhällsområden somredovisas i denna får prövning ske i resp. utskott. kommunisterna hävdar i motion Kr420 attregeringens förslag inte innebär några genomgripande förbättringar avungdomarnas situation. Motionärerna menar all ett samlat grepp över ungdomsfrågornarimligen måste innebära kraftfulla åtgärder som löser ungdomens problem. Deanför att det krävs en radikal politik som förmår att ge de unga enframtidstro. Motionärerna för fram allmänna synpunkter på åtgärder som börvidtas på olika områden. De vill all regeringen med utgångspunkt i vad somanförs i motionen skall utarbeta ett reellt ålgärdsprogram för en verkligförbättring av ungdomens levnadsförhållanden. Av den samlade redovisningen för ungdomsfrågornasbehandling i framgår att en rad förslag till åtgärder föralt förbättra ungdomars situation har lämnats eller kommer att lämnas under år1988 från olika departement. Del finns alltså inte anledning för altgöra en framställning till regeringen med anledning av motion Kr420. I motion Kr427 (m) hemställs alt som sin meningskall gé regeringen lill känna vad i motionen anförts om de negativaverkningarna för ungdomar inom av regleringar inomfritidssektorn. 1 den motivering som lämnas i motion A268 (m) anförmotionärerna all inom fritidssektorn bör arbetet med alt minimera onödigaregler och lagar intensifieras. Som exempel på områden där en minskad styrningfrån samhällets sida skulle få positiva effekter nämns elermedie- ochkulturområdena saml reslaurangnäringen. Det är en angelägen uppgift för samhället alt skapa godaförutsättningar för att ungdomar skall kunna använda sin frilid på etlmeningsfullt sätt. I propositionen lämnas en redovisning för de åtgärder somvidtas för all öka Ungdomsminislern understryker alt fritids- KrU 1987/88:18frågor är vikliga för ungdomar. I sammanhanget kan nämnas att barn- ochungdomsdelegalionen har lämnat bidrag till olika projekt i Stockholmsregionen.Förslaget i motionen lar enbart sikte på förhållandena i denna region och berörtill viss del frågor som tillhör kommunens kompetensområde. Ulskoltet anser attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. skall inom ramen för samhälletsfritids- och kulturpolitik främja verksamhet bland barn och ungdom. Rådethandlägger frågor om samhällets stöd lill ungdomsorganisationerna och skallverka för en samordning av statliga insatser på barn- och ungdomsområdet.Ungdomsrådels verksamhet har varit föremål för översyn i en inomutbildningsdepartementet tillsatt arbetsgrupp, BUS (Barn-Ungdom-Samordning),som lagt fram sina förslag i en promemoria (PM nr 3 från arbetsgruppen BUS)- nuläge samt överväganden och förslag. I propositionenanges vissa riktlinjer för ungdomsrådels fortsatta verksamhet. Dessa innebär ihuvudsak följande. verksamhet bör koncentreras till sådanauppgifter som är väsentliga med hänsyn till rådets roll som central myndighetför ungdomsfrågor. Vidare bör rådet ha ansvaret för fördelningen av detstatliga stödet till ungdomsorganisationerna. Rådet har en viktig roll när delgäller all följa och redovisa utvecklingen beträffande barns och ungdomarsvillkor i samhället samt ungdomsorganisationernas verksamhet. Rådet bör därförha resurser för utrednings- och informationsverksamhet. Ungdomsministernframhåller alt rådet har en viktig samordnande roll när det gällerungdomsfrågor. Rådet bör dock inte ta över arbetsuppgifter som naturligen hörlill annan myndighets ansvarsområde. Han understryker att del ankommer på olikaberörda myndigheter, var och en inom sitt verksamhetsområde, all aktivt-bevakaoch arbeta med frågor som rör ungdomars villkor. I fråga om ungdomsrådels organisation föreslår ministerninte några förstärkningar av rådets kansli. Regeringen bör liksom hittillsbesluta om styrelsens storlek och sammansättning. Förslagen i motionerna Kr422 (m) och Kr426 (m) syftar tillalt ungdomsrådet skall avskaffas. I båda motionerna föreslås att börgöra ell uttalande härom. Enligt motion Kr426 bör ungdomsorganisationernas egnasamordningsorganisalioner ansvara för fördelningen av del statliga stödei.Under en övergångstid bör enligl motionärerna kunna svara förbidragsgivningen. Utskottet har vid etl flertal tillfällen(senast KrU 1986/87; 10) avstyrkt förslag med samma syfte som de nuföreliggande. Ställningstagandet i propositionen till arbetsgruppens förslagrörande ungdomsrådels organisation och verksamhet innebär bl.a. att rådetsroll som central myndighet för ungdomsfrågor förstärks. Ett uttryck för deltaär att rådet skall självständigt ansvara för fördelningen av del statligastödet till ungdomsorganisationerna. Denna fråga behandlar uiskottei i detföljande i samband med övriga förslag om bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. 1* 1987/88. Rättelse: S, 10 punkt 8 rad 5 tillkommit: m, m. Vad som anförs i propositionen om ungdomsrådets verksamhetoch KrU 1987/88:18 organisation har inte gett utskottet anledning lillerinran eller särskilt uttalande. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna Kr422 och Kr426. I propositionen föreslås alt anslaget till statensungdomsråd höjs med . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala och lokalaverksamhet, m.m. Bidrag utgår lill den centrala verksamheten inom deungdomsorganisationer som regeringen förklarat berättigade till statsbidragenligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer.Vidare utgår bidrag fill vissa samarbetsorgan samt bidrag i särskild ordningtilf den centrala verksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Del statliga stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet utgår till varje bidragsberättigad organisation i form av ettgrundbidrag om . och därutöver ell rörligt bidrag vars storlek berorpå antalet inedlemmar i åldern som överstiger 3 000. Det rörligabidraget uppgår /88 fill . per medlem i intervallet 3001-40 000 medlemmar ocb till . per medlem över 40 000. Vid beräkningen av bidraget till vissa organisationer medverksamhet . bland handikappade barn och ungdomar gäller i stället följande.Grundbidrag utgår så snart organisationen har mer än 500 medlemmar. Vidareutgår rörligt bidrag för medlemmar i intervallet 501-3 000 med . permedlem och för medlemmar därutöver enligl de generella bestämmelser somredovisats ovan. För invandrarorganisationerna gäller att förutomgrundbidrag utgår rörligt bidrag med . per medlem i intervallet 1 5010 000medlemmar. För organisationer som första gången erhåller bidrag tillcentral verksamhet samt för organisationer som inte längre uppfyller villkoreni fråga om antalet medlemmar och lokalavdelningar gäller särskilda bestämmelserom statsbidragets storlek. Bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetutgår enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationerlill dels de ungdomsorganisationer som erhåller bidrag från anslaget Bidraglill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m., dels riksidrottsförbundoch de övriga organisationer som erhåller organisationsstöd från anslaget Stödtill idrotten. Bidraget uppgår under /88 fill . för varjebidragsberättigad sammankomst. I propositionen föreslås vissa förändringar av nu gällanderegler för statsbidragen lill ungdomsorganisationerna. Dessa förslag bygger påde översyner av bidragsreglerna som utförts dels inom ungdomsrådet, dels avfolkrörelseutredningen i belänkandet (SOU 1987:37) Stödei till barn- ochungdomsföreningar. I propositionen anges följande utgångspunkter förUtformningen av bidragssystemet, nämligen att antalet stödformer bör begränsas,administrafionen av stödei bör vara så enkel som möjligt saml att KrU.1987/88:18 organisationerna bör ges största möjliga frihet vid användningen avbidragsmedlen. Det är enligl propositionen viktigt alt bidragssystemetanpassas till organisationernas verksamhet. Vidare bör systemet vara såflexibelt all nya organisationer eller rörelser inte uteslängs från möjlighetentill stöd. Syftet med stödet till ungdomsorganisationerna anges vara att delsfrämja en demokratisk fostran genom barns och ungdomars engagemang iföreningar, dels medverka till en meningsfull fritid för barn och ungdomar.Stödei bör underlätta för föreningarna all utveckla sin verksamhet med bl.a.ledarutbildning, information och opinionsbildning saml rekrytering av s.k.före-ningslösa ungdomar. Beträffande stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet förordar ungdomsminislern att ansvaret för fördelningen av bidrageni fortsättningen i högre grad skall anförtros ål . Det börankomma på rådet att inom ramen för av statsmakterna angivna allmännariktlinjer och anvisade medel besluta om bidragen till de enskilda organisationerna. Följande riktlinjer för utformningen av det centralastödet föreslås. Fördelningen av medlen bör grundas såväl på antaletlokalavdelningar i organisationen som antalet medlemmar i åldern . Delankommer på ungdomsrådet att utifrån dessa grunder föreslå regeringen närmarebestämmelser för stödets fördelning. Prövningen av vilken organisation somskall erhålla bidrag bör i fortsättningen göras av ungdomsrådet. Vid förslagtill disposition av anslaget bör,ungdomsrådet beakta behovet av medel försärskilda insatser för vissa organisafioner som är svåra att anpassa till ettgenerellt bidragssystem, t.ex. handikapp- och invandrarorganisationer. Ungdomsministern understryker att del är särskilt angelägetall stödja sådana organisationer och rörelser som söker utveckla sin verksamhetså att den kan nå även de ungdomsgrupper som står utanför föreningslivet. Enmindre del av statsbidraget bör användas för detta ändamål. Sådant särskiltstöd bör kunna ulgå både till de organisationer som får bidragoch lill nya rörelser som inte uppfyller de formella kraven för vanligt bidrag. Del statliga stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet som är ell förslagsanslag bör enligl propositionenfortsättningsvis ges över ett reservationsanslag. För nästa budgetår föreslåsen höjning av anslaget med . 1 denföreslagna anslagshöjningen ingår ett särskilt valinformalionsbidrag lill de politiskaungdomsförbunden om . I fråga om utformningen, av stödet tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet aviserar ungdomsministern attungdomsrådet kommer all få i uppdrag alt göra en översyn av nu gällandebidragsregler. Han anser att det är viktigt att rådet prövar vilka åtgärder somkan vidtas för att förenkla administrationen av det lokala stödet lillungdomsorganisationerna. I propositionen föreslås ell tillägg till de nuvarandereglerna, nämligen att etl särskilt bidrag skall utgå för aktiviteter särskiltavsedda för ungdomar i de övre tonåren. Vidare föreslås att bidraget skallhöjas från . per bidragsberättigad sammankomst. lokalaverksamhet som för innevarande budgetår uppgår lill 91,3 milj. kr. KrU1987/88:18 föreslås höjd med 10,3 milj. kr. till totalt 101,6 milj. kr. Vissa synpunkter och önskemål om utformningen av stödeitill ungdomsorganisationerna förs fram i motion Kr4l0 (s). Motionärerna anseralt det är nödvändigt med ett ökat samhällsstöd till de ideellt arbetande barn-och ungdomsorganisationerna. De framhåller att det är viktigt med särskildasatsningar på de yngre åldersgrupperna. Vidare hävdar motionärerna all barn- ochungdomsorganisationernas försök att utveckla sin verksamhet ofta misslyckats pågrund av ekonomiska och administrativa svårigheter. De medel som utgår förolika projekt bör omvandlas till bidrag till organisationernas verksamhet.Härigenom skulle del skapas förutsättningar för bättre kontinuitet och kvaliteti verksamheten. Barn- och ungdomsorganisationerna spelar en viktig roll i vårtsamhälle. De ideal som föreningslivet utvecklar påverkar hela samhället. Del ärdärför angeläget att barn och ungdomar tidigt kommer med i föreningslivet,anför motionärerna. Med anledning av motionärernas synpunkter på statsbidragettill de idéburna ungdomsorganisationerna vill utskottet framhålla att de ipropositionen redovisade riktlinjerna för bidragsgivningen syftar bl.a. lillall bidragssystemet skall bli smidigare och mer flexibelt än . Enviktig utgångspunkt för bidragsgivningen är - som utskottet redovisat ovan -altorganisationerna ges största möjliga frihet vid användningen av bidragsmedlen.Del bör alltså ankomma på organisationerna själva hur bidraget skall användas.Utskottet vill även peka på all den översyn av reglerna för stödet tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet som aviseras i propositionen skallbl.a, omfatta en prövning av vilka åtgärder som kan vidtas för alt förenklaadministrationen av detta stöd. I detta sammanhang vill utskottet påpeka attbarn- och ungdomsdelegalionen beslutat alt av de medel ur allmännaarvsfonden som ställs till delegationens förfogande 8 milj. kr. skall avsättasför utvecklingsarbete under liden fram till den 30 juni 1988.Utvecklingsarbetet kan för speciella projekt omfatta mer än ell år. Enligtdelegationens beslut skall föreningslivet ges stor frihet vid utformningen ochuppläggningen av del utvecklingsarbete ansökan avser. avse nya former och nytt innehåll i föreningens verksamhet och uppsökandeverksamhet med inriktning mot barn och ungdomar som står utanförföreningslivet. Med anledning av motionärernas önskemål om alt en störredel av existerande projektmedel bör omvandlas till bidragsmedel vill utskotteterinra om sitt uttalande i betänkandet KrU 1984/85:17 om avvägningen mellanungdomsorganisationernas basresurser och projektbidrag. Utskottet ansåg att diskussionerhärom är nödvändiga att föra kontinuerligt, inte minsl mol bakgrund av altförhållandena och önskemålen skiftar från organisation till organisation ochfrån tid till annan. Utskottet anförde vidare följande. Utskottet vill dock framhålla att båda slagen av bidrag ärnödvändiga. Projektbidrag behövs för en förnyelse och utveckling avorganisationernas verksamhet. En god effekt av projektbidrag är i sin lurberoende av all organisationerna har en sådan reguljär bas för sin egenverksamhet alt projekten inte får ett dominerande inflytande över verksamheten.Projektmedel kan behövas även av andra skäl än organisationernas eget behov av förnyelse.Det kan t.ex. gälla statsmakternas behov av att samverka med KrU 1987/88:18organisationerna i drogkampanjer och liknande, för både organisationerna ochsamhället i övrigt angelägna verksamheter. Med hänsyn till del anförda anser utskottet att någonåtgärd från riksdageris sida med anledning av motion Kr410 inte är erforderlig. De riktlinjer för del fortsatta stödei lillungdomsorganisationerna som redovisas i propositionen är enligt utskottetsmening väl avvägda. Beträffande reglerna för det lokala slödel kommer dessa -som redovisats i del föregående - alt ses över av ungdomsrådet. I motion Kr421 (c) föreslås en höjning av anslaget lillungdomsorganisationernas centrala verksamhet lill . vilket beloppär 10 milj. kr. högre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna påpekar all den granskning av organisationernasekonomi som ungdomsrådet utfört visar alt det statliga stödet sedan början av1980-talet har urholkats. Förslagen i propositionen innebär en väsentligförstärkning av det statliga stödei till ungdomsorganisationerna. Stödet tillden lokala verksamheten höjs med drygt 10 milj. kr. Omläggningen avanslagskonstruktionen till den centrala verksamheten från förslagsanslag tillreservationsanslag innebär att anslaget inte som tidigare, var fallet är knutettill antalet medlemmar i organisationerna. Med hänvisning lill vad som anförts avstyrker utskottetmotionen och tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Utskottet tillstyrker likaså den i propositionenföreslagna medelsanvisningen om 101,6 milj. kr. lill ungdomsorganisationernaslokala verksamhet. Förslaget i motion Kr402 (fp)syftar till att ett särskilt bidrag tdl studentförbunden skall inrättas.Motionärerna anser alt studentförbunden bör få möjlighet alt söka bidrag påsamma villkor som kvinnoförbunden. De förordar alt medel för detta ändamålskall föras över från . Som utskottet redovisat i del föregående avser regeringenatt uppdra ål ungdomsrådet att utarbeta förslag till regler och disposition avstöden till ungdomsorganisationerna. I detta sammanhang kan även frågan kommaatt aktualiseras om en förändring av nuvarande bestämmelser för all erhållabidrag som . Enligt vad ulskoltet inhämtat avserfolkrörelseutredningen alt redovisa sill utredningsuppdrag rörandestatsbidragen lill folkrörelserna.