yttr · GA05JoU4 · 1986-12-31 00:00:00 — om följdlagstiftningen till nya m. fl.lagar Bostadsutskottethar genom beslut berett jordbruksutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1985/86:90 angående följdlagstiftningen fill dennya , lagen om exploateringssamverkan samt lagen omhushållning med naturresurser m. m. jämte nedan angivna motioner. Motion1985/86:511 av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att avslå proposition 1985/86:90 i de delar som rör följdlagstiftning till PBL och NRL, 2. attriksdagen beslutar att ändra naturvårdslagen (1964:822) 15 § i enlighet med vad som i motionen anförts. Motion1985/86:512 av m.fl. (c) vari yrkas att beslutaravslå proposition 1985/86:90 och hos regeringen begära nytt förslag medbeaktande av vad som anförts i motionen. Motion1985/86:513 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av framtida justering ilagarna, 2. att beslutar att i avvaktan på attersättningsreglerna i PBL klarlagts avslå förslaget om lag om ändring iexpropriationslagen, 3. att beslutar att avslå 43 § tredje stycketi förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen, 4. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts angående möjligheten att justerataxeringsvärden på fastigheter om genomförandetiden har gått ut utan att byggrättutnyttjats, 5. att beslutar att 3 kap. 7 § tredjestycket lagen om ändring av jordabalken skall kvarstå oförändrat. Motion1985/86:Bo518 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar att i intas bestämmelser med innebördatt vid bedömande av om ersättningströskeln vid skada har överskridits skalläven beaktas förordnande enligt annan lagstiftning. 1Riksdagen 1986/87. Motion hänvisadtill jordbruksutskottet JoU 1986/87:4 y Motion1985/86:Jo798 av Kersfi och () vari yrkas 1. att beslutar att regler för ackumuleringav skada införs i naturvårdslagen och skogsvårdslagen på samma sätt sommotsvarande regler i förslaget till ny plan- och bygglag, 2. att beslutar att i naturvårdslagen ochskogsvårdslagen intas bestämmelser med innebörd att vid bedömande av omersättningströskeln vid skada har överskridits skall även beaktas förordnandeenligt annan lagsfiftning. Iproposition 1985/86:90 föreslås följdändringar i vissa av de lagar som berörsav de tidigare till överlämnade förslagen om en ny plan- och bygglag(PBL), lagen om exploateringssamverkan (ESL) och lag om hushållning mednaturresurser (NRL). Jordbruksutskottethar tidigare avgett yttrande över förslagen till PBL respekfive NRL (JoU1985/86:2 y och 3 y). Förslagenom följdändringar berör främst följande lagar inom jordbruksutskottets beredningsområde,nämligen naturvårdslagen, jordförvärvslagen, lagen om skötsel av jordbruksmark,vattenlagen, lagen om införande av vattenlagen, miljöskyddslagen,ägofredslagen, rennäringslagen och ädel-lövskogslagen. Iproposition 1985/86:159, som delvis behandlats av jordbruksutskottet ibetänkandet JoU 1985/86:21, framläggs förslag fill ändring av 3 § naturvårdslagen,vilken även berörs av förslag i proposition 1985/86:90. harbeslutat att till bostadsutskottet överlämna proposition 1985/ 86:159 i angivendel för behandling. Nämnda proposition tillstyrks, såvitt nu är i fråga. Jordbruksutskottethar vidare beslutat att till bostadsutskottet överlämna mofion 1985/86: Jo798för behandling. Motionen berörs närmare i jordbruksutskottets yttrande underrubriken . Allmänna synpunkter m. m. Förslageni proposifion 1985/86:90 innebär bl. a. att PBL:s planbegrepp ersätterbyggnadslagens planbegrepp samt ätt bestämmelser om samordning med PBL och NRLinförs i de berörda lagarna. Utskottet går här inte närmare in på förslagetutan hänvisar till redovisningen i propositionen (s. 88 f.j. har slutjusteratbetänkanden om en ny plan- och bygglag m. m. resp: en ny lag om hushållnifigmed naturresurser m.m. Särskilt i fråga om PBL innebär bostadsutskottetsställningstagande att de attregeringsförslaget ändras på en rad olika punkter. har den JoU1986/87:4 y godkänt betänkandet. I mofionerna 1985/86:511 av m. fl. (m) och1985/86:512 av m.fl. (c) anförs att riksdagsbehandlingen tordeleda till stora avvikelser från de av regeringen framlagda förslagen rörandehuvudlagstiftningen. Detta kommer i så fall att påverka följdlagstiftningen.Enligt motionerna borde regeringen ha avvaktat beslut innanförslagen til följdändringar framlades. I centermotionen föreslås att riksdagenavslår proposition 1985/86:90 och hos regeringen anhåller om nytt förslag. Äveni motionen av m. fl. framförs ett avslagsyrkande, dock endast vadbeträffar följdändringar till PBL och NRL. Även utskottet har noterat att bostadsutskottets förslagtill plan- och bygglag på åtskilliga punkter avviker från förslagen i proposition1985/86:1 och att detta i viss utsträckning påverkar följdlagstiftningen. Bl.a. har ikraftträdandet framflyttats till . Det bör ankomma påbostadsutskottet såsom huvudansvarigt för beredningen av proposition 1985/86:90att närmare bestämma formerna för denna beredning. utgårfrån att de erforderliga ändringarna kan göras inom ramen för den pågåendeutskottsbehandlingen och avstyrker för sin del motionerna 511 yrkande 1 och512. Vissa ändringar i naturvårdslagen Förslagen i proposifion 1985/86:90 innebär bl. a., såvittavser naturvårdslagen, att en myndighet skall kunna- efter särskiltbemyndigande -inrätta kommunala naturreservat och naturvårdsområden. Därvidskall samfiiga de befogenheter som enligt 7-9, 11, 12 och 19 §§ naturvårdslagentillkommer även tillkomma den kommunala myndigheten. I motion 513 av m.fl. (fp) anförs att dennuvarande ordningen där efter samråd med berörda kommuner fattarbeslut om naturreservat och naturvårdsområde bör bibehållas. 1 och med PBL ochNRL får kommunerna ett väsentligt ökat inflytande över markanvändning ochmarkplanering. Motionärerna yrkar att avslår förslaget till ändring inaturvårdslagen i motsvarande del (43 §). Liknande synpunkter framförs i motion511 av m. fl. (m). Utskottet får erinra om att - som framgårav proposifionen - i en framställning till regeringen föreslogatt kommunernas möjligheter att bevara friluftsområden skulle stärkas.Framställningen har remissbehandlats. Enligt föredraganden har flertaletremissinstanser ställt sig positiva till försläget. Även utskottet an.ser detvärdefullt att kommunerna ges ett ökat ansvar på naturvårdens område. Det kan isammanhanget nämnas att en kommun efter åtagande kan få utöva fortlöpandefillsyn över miljöfarlig verksamhet enligt 44 a § miljöskyddslagen, i enlighetmed en lagändring . Förslaget ligger således i linje med strävandena attge kommunerna ett ökat ansvar för den yttre miljön. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i nu aktuella delar och avstyrker motion 513 yrkande 3. 1* 1986/87. övriga yrkanden i motion 513 föranleder inget uttalandefrån utskottets JoU 1986/87:4 y sida. Enligt motion 511 yrkande 2 bör det generellastrandskyddet enligt 15 § naturvårdslagen avskaffas och ersättas av enmöjlighet för länsstyrelserna att förordiia om strandskydd i de fall detbehövs. Utskottet erinrar om att riksdagen.vid flera fillfällen,på utskottets förslag, avslagit motioner öm avskaffande av det generellastrandskyddet enligt naturvårdslagen (se bl. a. JoU 1984/85:11). Den nuaktuella propositionen innebär bl. a. att det generella strandskyddet bibehålls(s. 110 f.). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får dock, omdet finns särskilda skäl, förordna att ett strandområde som avses ingå i endetaljplan eller omfattas av områdesbestämmelser inte skall omfattas avstrandskydd. Av propositionen framgår att hithörande frågor skall bedömas, medsamma restriktivitet som iakttagits när det gäller att ta i anspråkstränder som omfattas av naturvårdslagens strandskyddsregler. Utskottetfillstyrker propositionen i förevarande del och avstyrker motion 511 yrkande2. I anslutning till PBL-förslagets bestämmelser ommarkägarersättning m. m. i 14 kap. har bostadsutskottet utförligt behandlat bl.a. principerna för ersättning vid s. k. kvalificerade skador (BoU 1986/87:1 s.138 ff.). Av särskilt intresse från jordbruksutskottets synpunkt ärövervägandena om markreglerande bestämmelser och tolkningen av begreppet"pågående markanvändning avsevärt försvåras". Det är enligt jordbruksutskottetsmening värdefullt att nu fått tillfälle att klargöra och preciserainnebörden av ett begrepp som vållat vissa problem i den praktiskatillämpningen. Det kan förutsättas att bostadsutskottets uttalanden kommer attbli vägledande inte bara för tillämpningen av PBL utan också i andra sammanhangdär markanvändningsintressen ställs mot allmänna intressen. Jordbruksutskottethar inte för avsikt att här närmare redovisa bostadsutskottets övervägandenutan hänvisar till betänkandet BoU 1986/87:1. Denna del av jordbruksutskottetsyttrande kommer i huvudsak att beröra frågan om i vilken utsträckning de nyaersättningsreglerna i PBL bör få genomslag i följdlagstiftningen. anser sammanfattningsvis att man vidbedömningen om ett intrång enligt PBL skall ersättas eller ej(kvalifikationsgränsen) bör relatera skadan av intrånget till den berörda delenav fastigheten (s. 150). För skogsbrukets del bör behandlingsenheten - dvs. ettskogsbestånd eller flera mindre bestånd som avses bli behandlade med sammaåtgärd -läggas till grund för nämnda bedömning. För jordbruketsvidkommande bör enligt bostadsutskottet den berörda delen anses utgöra detåkerskifte eller den äng som framstår som en brukningsmässigt avgränsad del. har vidare anfört (s. 144) att det börfinnas en överensstämmelse i ersättningsreglerna mellan olika lagar. Depreciseringar och förändringar som föreslås bör därför även få genomslag iföljdlagstiftningen. vill för sin del erinra om att detutöver PBL finns bestämmelser om restriktioner i markanvändningen i bl. vattenlagen,skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark. JoU 1986/87:4 y Liknande bestämmelser finns även i byggnadsminneslagen,väglagen och lagen om enskilda vägar. Dessa tillhör i princip ejjordbruksutskottets beredningsområde och berörs i övrigt inte i detta yttrande. Bestämmelserna i naturvårdslagen, närmare bestämt de somgäller naturreservat, samt i vattenlagen (VL 19 kap. 2 och 7 §§) innebär attfastighetsägaren eller innehavare av särskild rätt till fastigheten har rätttill ersättning om meddelade föreskrifter medför att pågående markanvändningavsevärt försvåras eller mark tas i anspråk. Bestämmelserna i övrigt, d.v. s. naturvårdslagens reglerom naturvårdsområde samt hänsynsreglerna i skogsvårdslagen och lagen omskötsel av jordbruksmark anger en högsta toleransnivå för det intrång somaktualiserats. Åtgärden/föreskrifterna får enligt de nyssnämnda lagarna intevara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. I enlighethärmed finns i nu åsyftade fall ingen rätt till ersättning för intrånget. Enligt utskottets mening finns det starka skäl som talarför att ersättningsreglerna i 26 § naturvårdslagen i största möjligautsträckning överensstämmer med motsvarande bestämmelser i . a. medhänsyn till att kommunerna, enligt den av utskottet ovan tillstyrkta ändringeni 43 § naturvårdslagen, i vissa fall får möjlighet att tillämpa båda de nuangivna lagarna, synes det naturligt att kvalifikationsgränsen blir enhetligtfastställd i PBL och naturvårdslagen. Det kan lämpligen ske genom att man i 26§ första stycket naturvårdslagen infogar orderi "inom berörd del avfastigheten". Med hänsyn till konstruktionen av den paragraf som angerförutsättningarna för bildande av naturvårdsområde (19 §) bör motsvarandeändring göras i paragrafens första stycke. Bestämmelserna i 19 kap. vattenlagen innebär attlänsstyrelsen får besluta om behövligt skyddsområde till skydd för en yt- ellergrundvattentillgång som utnyttjas eller kan antas komma att utnyttjas förvattentäkt (19 kap. 2 §). skall föreskriva de inskränkningar irätten att förfoga över fastigheten inom vattenskyddsområdet som behövs för atttillgodose syftet med området. Om föreskrifterna medför att pågående markanvändningavsevärt försvåras eller mark tas i anspråk har markägaren (motsvarande) rätttill ersättning. Sådana föreskrifter kan meddelas bl. a. på ansökan av enkommun, som därvid blir betalningsskyldig för intrånget. Bestämmelserna gersåledes möjlighet att ålägga restriktioner som till utformning och verkan näraöverensstämmer med de intrång som kan aktualiseras med stöd av PBL ochnaturvårdslagen. Utskottet föreslår med hänvisning härtill att även 19 kap. 7 §första stycket vattenlagen ändras på det sätt som föreslagits i fråga omnaturvårdslagen. När det gäller hänsynsreglerna i jord- och skogsbruketvill utskottet framhålla att markägare och rättighétshavare av hänsyn tillallmänna natur-och miljövårdsintressen förväntas hålla skog och jordbruksmark iett visst skick utan att de för den skull kan göra anspråk på ersättning. Dessahänsynstaganden kan oftast ingå som ett normalt led i driften av det aktuella företaget.I den mån förelägganden eller förbud meddelas i det enskilda fallet tordeåtgärden oftast ha marginell betydelse. Det kan i och för sig tänkas att fråganom kvalifikationsgräns för den enskilda fastigheten ställs på sin spets i sambandmed ett sådant föreläggande eller förbud. Enligt vad utskottet JoU1986/87:4 y inhämtatär det emellertid ytterst sällsynt att resp. lantbruksnämndenbeslutar om sådana rättsligt bindande restriktioner. den heltövervägande delen garanteras efterlevnaden av hänsynsreglerna av deansvariga myndigheternas generella råd och föreskrifter samt rådgivning i Vidare må erinras om att bestämmelserna om generella hänsynstagandeninte är relaterade till någon bestämd fastighet. innebäratt utskottet inte anser det nödvändigt att föreslå någon ändring av hithörandebestämmelser i 21 och 24 §§ skogsvårdslagen resp. 6 a § och 9 a § lagen omskötsel av jordbruksmark. Vad utskottet anfört om grundläggande krav påhänsynstaganden till naturvårds- och miljövårdsintressen kan till stor deltillämpas även på skyddsformen naturvårdsområde enligt 19 § naturvårdslagen.Det kan i sammanhanget nämnas att beslutade om en ändring av7 § naturvårdslagen som innebär att ett område inte får avsättas tillnaturreservat om syftet med åtgärden i allt väsentligt kan tillgodoses genomatt området i stället förklaras som naturvärdsornråde. Denna grundläggandebestämmelse rubbas självfallet inte av den jämkning av ordalydelsen i 19 § somutskottet förordat ovan. Utskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhang- tillkomplettering av sitt yttrande JoU 1985/86:2 y - fästa uppmärksamheten på ettav antaget handlingsprogram rörande jordbruket och miljön.Handlingsprogrammet har publicerats i skriftserien Naturvårdsverketinformerar och tar bl. a. upp frågor om odlingsformer, bevattning ochmarkanvändning, växtskyddsåtgärder, gödsling samt områden som kräver särskildhänsyn till naturvård och friluftsliv. Vad sedan beträffar problemet med den sammanlagda effektenav restriktioner resp. enligt olika lagar må framhållasföljande. anför, i överensstämmelse medpropositionen, att alla beslut enligt PBL som kan medföra intrångsersättningoch som fattas bör beaktas när det gäller att avgöra omkvalifikationsgränsen överskrids eller ej genom det senaste beslutet("ackumulerad skada"). De ändringar som bostadsutskottet förordat ifråga om utformningen av kvalifikationsgränsen medför dock att de skador varssammanlagda verkan skall beaktas måste avse samma del av fasfigheten (s. 152). går i detta sammanhang ett steg längre änregeringsförslaget och förordar att man vid bestämmande avkvalifikationsgränsen enligt PBL tar hänsyn också till intrångsbeslut enligtannan lagstiftning. De skador som det ligger närmast till hands att beakta ärde som kan uppkomma genom beslut om bildande av naturreservat ochnaturvårdsområde enligt naturvårdslagen. Vidare bör i bedömningsunderlageträknas in sådana fall då en markägare genom frivilliga åtaganden tar särskiltstor hänsyn till naturvårdsintressen m. m. i skogsbruket. Det måste dockenligt bostadsutskottet röra sig om hänsynstaganden som är betydligt större ände som i allmänhet krävs av en markägare enligt de generella föreskrifterna. anser att det även i detta fall börråda enhetlighet mellan naturvårdslagen och PBL och förordar att en regel om s.k. ackumulerad skada förs ini 26 § naturvårdslagen efter mönster av 14 kap. 8 § JoU 1986/87:4 y fjärdestycket första meningen PBL. Vid bedömningen av kvalifikationsgränsen enligt26 § naturvårdslagen bör hänsyn tas även fill beslut enligt 14 kap. 8 § förstastycket PBL. Fråganom s. k. ackumulerad skada kan teoretiskt sett ha en viss betydelse även vidtillämpningen av andrå bestämmelser som anger en högsta toleransnivå för detifrågavarande ingreppet. Utskottet räknar emellertid med att det i praktikeninte behöver uppstå några problem av förevarande art vid tillämpningen av dessabestämmelser. Om så trots allt skulle bli fallet kan givetvis frågan tas upptill förnyade överväganden. finns dock enligt utskottets meningingen anledning att göra motsvarande ändringar i skogsvårdslagen eller lagenom skötsel av jordbruksmark. Sominledningsvis nämnts har jordbruksutskottet till bostadsutskottet överlämnatmotion Jo798 för beredning. Om bostadsutskottet beslutar i enlighet med dettayttrande kommer mofionen att tillgodoses i stor utsträckning. Utskottetutgår från att bestämmelserna om rättegångskostnader enligt 15 kap. 6 § PBL iden av antagna lydelsen får genomslag även i följdlagstiftningen. Detgäller främst 36 § naturvårdslagen. Tilläggas bör att bestämmelsen omrättegångskostnader i 20 kap. 3 § vattenlagen bygger delvis på samma principer. Iövrigt föranleder proposifion 1985/86:90 och hithörande motioner inget särskiltuttalande från utskottets sida. Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (), SvenEric Lorentzon (m), (), (), (), (), (), () och OswaldSöderqvist (vpk). 1.Arne i , och Jeris (allam) anför: beslutat om en ny plan- och bygglag har viavstått från att yrka bifall fill moderata samlingspartiets yrkande om avslagpå förslaget till följdlagstiftning och i stället deltagit i sakbehandlingen De ändringar som enligt vår mening behöver göras i JoU1986/87:4 y plan- och bygglagstiftningen återkommer vi till eller i annat sammanhang. Vad beträffar strandskyddet enligt naturvårdslagenansluter vi oss till yrkandet i motion 511 av m.fl. (m) attdet.generella strandskyddet enligt 15 § naturvårdslagen bör avskaffas. Istället bör ha möjlighet att förorda om strandskydd i de fall detbehövs. Vi anser således att utskottet hade bort avslå förslaget om ändring, av15 § . naturvårdslagen och , med tillstyrkande av motion 511 yrkande2, . förorda en ändring i paragrafen i enlighet med motionen. När det gäller ersättningsfrågor m.m. instämmer vi ibostadsutskottets yttrande att det bör finnas en överensstämmelse i ersättningsreglerna mellan . De lagregler som beslutat införa i PBL bör således få , genomslag i följdlagstiftningen. 1 fråga om skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark bör detia innebära att de bestämmelser som anger en högsta toleransnivå för beslut om restriktioner mot en bestämd fastighet bör utformas på samma sätt som 14 kap. 8 § andra stycket PBL, dvs. skadan bör även i dessa fall relateras till den berörda delen av fastigheten. I konsekvensens namn bör även regler om ackumulerad skada införas i skogsvårdslagen efter mönster av 14 kap. 8 § fjärde stycket PBL. Vid bedömningen av toleransgränsen enligt denna lag bör hänsyn tas även till . intrångsom beslutas med stöd av naturvårdslagen och PBL. och (båda fp) anför: 1 fråga om förslaget gällande kommunala naturreservat ochnaturområden delar vi den uppfattning som kommit till uttryck i motion 513 avErling m.fl. (fp), nämligen att kommunerna genom NRL och PBL får ettväsentligt ökat inflytande över markanvändning och markplanering. Den nuvarandeordningen, där efter samråd med berörda kommuner fattar beslut omnaturreservat och naturvårdsområden bör enligt vår mening bibehållas. Vi ansersåledes att utskottet under rubriken i naturvårdslagen hadebort avstyrka förslaget om ändring i 43 §.naturvårdslagen. När det gäller ersättningsreglerna i naturvårdslagen villvi erinra om att denna lag i första hand riktar in sig på åtgärder inom jord-och skogsbruket! Det är fråga om att i en näring, som bygger pä biologiskproduktion, ta, naturvårdshänsyn.av marginell ekonomisk betydelse, vars främstasyfte är att bibehålla den biologiska mångfald som hotas av de modernabrukningsmetoderna och är en förutsättning för att bibehålla denbiologiska produktionsförmågan. De ingrepp som regleras i PBL är av principielltannorlunda slag, eftersom de syftar till att värna en annan typ av allmänna intressen, främst av exploateringskaraktär. Eftersom de flesta naturvårdskvaliteter är olikformigtfördelade i landskapet skulle en relatering av ersättningen till berörd del.avfastigheten i naturvårdslagen kunna försvaga naturvårdens ställning. Det villvi inte medverka till. m. hade JoU1986/87:4 y bort förorda oförändrade ersättnings- ochintrångsregler i naturvårdslagen. Vad slutligen beträffar förslaget om konsekvensändringar ivattenlagen vill vi understryka att det finns anledning att ytterligareöverväga prövningssystemet för mindre kraftverk. Det finns enligt vår meninganledning att återkomma till frågan om inte små batterikraftverk borde omfattasav reglerna i 11 kap. 1 § vattenlagen om regeringens tillåtlighetsprövning.