yttr · GA05NU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsyttrande /87:1 y om nybyggnad av fiskefartyg som är lämpliga för minröjning NU 1986/87:1 y har berett näringsutskottet tillfälleatt yttra sig över motion 1985/86:Fö312 av (), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen haranförts om (1) behovet av hjälpminsvepare och (2) nödvändigheten av speciellalån och lånevillkor för fiskerinäringen som stimulerar till anskaffning av nyafiskefartyg lämpliga för minröjning i krig. anser sig i sitt yttrande böra belysafrämst svensk varvsindustris förutsättningar att leverera fiskefartyg lämpadeför minröjning- dvs. byggda i icke-magnetiskt material - och möjligheternatill statligt varvsstöd i samband med sådana leveranser. Följande uppgifter om den svenska fiskeflottan bygger påen marknadsöversikt av dåvarande (), med komplettering . Från statens industriverk,som har övertagit FKN:s uppgifter, har visst ytterligare material inhämtats. Antalet svenska fiskefartyg över 50 bruttoregisterton(BRT) uppgick till drygt 300. Fiskeflottans storleks-och åldersstruktur framgår av följande uppställning: Drygt tre fjärdedelar av fartygenär minst , och den övervägande delen av dessa är relativt små(mindre än 100 BRT). Många är byggda i trä. De fartyg som har byggts undersenare år är genomsnittligt större. Med enstaka undantag är dessa fartyg byggdai stål. Årligenskrotas ett tiotal äldre fiskefartyg. De har ersatts huvudsakligen 1986/87. medbegagnade fartyg som köpts i utlandet. har emellertid den NU1986/87:1 y svenska fiskeflottan fått ett tillskott med ett tiotal fartygnybyggda vid varv i , vartill kommer några fartyg byggda i . Detfinns ett betydande behov av förnyelse inom fiskeflottan. Varvsindustrins produktion av fiskefartyg De senaste årens nybyggnadsverksamhet i har avsettfrämst fartyg under 200 BRT. Leverantörer har varit några mindre, privatägdavarv, av vilka flertalet har kapacitet för att bygga något enstaka fartyg oniåret. levererades dock tre större trålare om 380 BRT från . Detta företag har sedermera inställt betalningarna.Även flera av de andra privatägda varven har ekonomiska svårigheter. Inom svensk varvsindustri bedöms att marknaden förnybyggda fiskefartyg i , trots behovet av förnyelse, ävenfortsättningsvis kommer att vara mycket begränsad. Anledningen härfill ärfrämst fiskerinäringens struktur. En investering i ett nybyggt fiskefartyginnebär en stor finansiell belastning för företagen i branschen. För en trålarei storleksklassen 200 BRT är det fråga om en anskaffningskostnad av 8-12 milj.kr. Som nämnts är moderna fiskefartyg i regel byggda i stål.Tekniken att bygga fartygsskrov i plast av erforderlig storlek är emellertidfullt utvecklad i . Vid , som ingår i den statligaSvenska , byggs skrov till fartyg avsedda för bl. a. minröjningenligt den s. k. GRP-sandwichtekniken. Denna teknik har också sålts tillutlandet. Enligt uppgift från har företagetfidigare haft planer på att starta produktion av stora fiskefartyg i plast. Ettsådant fartyg, trålaren om177 BRT, byggdes som ett led i utvecklingsarbetet med den nya tekniken.Trots att anses varaen lyckad konstruktion saknas det enligt bedömning enkommersiellt intressant marknad i för sådana fartyg. Detta gäller trotsatt kostnaderna för nybyggnad, drift och underhåll inte är högre för ettfiskefartyg med plastskrov än för ett motsvarande fartyg i stål. godkände ändrade riktlinjer för detstatliga stödet till varvsindustrin (prop. 1985/86:120, NU 1985/86:34, rskr.1985/86:314). Beslutet innebar ett begränsat fortsätt stöd. Visst generelltprojektstöd skall sålunda lämnas t. o. m. i form av kreditgaranti,räntestöd eller kontantstöd. Stödet baseras på de normer för varvsstöd som haröverens-kommits inom ramen för . Föreskrifter om stödet finns iförordningen (1986:553) om statligt stöd till fartygsfinansiering. Stödformen kontantstöd har införts som en komplettering avdet tidigare räntestödet med anledning av önskemål från de mindre, privatägdavarven. Även på några andra punkter har de ändrade riktlinjerna för varvsstödetinneburit förbättringar för dessa företag. Bl.a. har storleksgränsen vidprojektstöd till fartygsnybyggnader sänkts fiån 300 BRT till 200 BRT i syfteatt varvens möjligheter att konkurrera om nybeställningar för fiskefartyg och andra mindre fartyg skallöka. Vidare har den tidigare begränsningen av NU 1986/87:1 y stödet tillvissa stödberättigade varvsföretag upphört. Enligtuppgift från statens industriverk har de ändrade reglerna för stödet lett tillett ökat antal förfrågningar om varvsstöd för fiskefartyg. Några ansökningarhar emellertid ännu inte kommit in. Detbör påpekas att stödformerna räntestöd och kontantstöd är så konstruerade attsubventionsgraden minskar vid fallande internationella räntor. Vid nuvaranderäntenivåer är stödet obetydligt. Utredning om beredskapen på varvsområdet Produktionenav stora handelsfartyg inom Svenska Varv är nu under avveckling. Ävenkapaciteten inom de privatägda varven, som arbetar främst med nybyggnad ochreparation av mindre fartyg för inhemska beställare, har under senare årminskat som en följd av marknadsläget och den successiva nedtrappningen avvarvsstödet. Mot bakgrund därav har det ansetts angeläget frånberedskapssynpunkt att viss kapacitet säkerställs vid dessa varv, i första handför underhåll och reparation. Som ett led beslut om varvsstödet har25 milj. kr. anvisats för ändamålet. Medlen skall ställas till statensindustriverks förfogande . Vidarehar regeringen uppdragit åt industriverket att i samråd med överbefälhavaren,överstyrelsen för civil beredskap och utreda den svenska varvsindustrinsberedskapspolitiska betydelse. Arbetet skall redovisas senast den 1 september1987. har lagt fram förslag till regeringen om attverket skall få använda 10 milj. kr. av det särskilda anslaget för stödinsatserfram till nämnda tidpunkt. Avde uppgifter som näringsutskottet har redovisat framgår att det inom landetfinns viss kapacitet för fillverkning av fiskefartyg och att statligt varvsstödi viss utsträckning kan lämnas vid nybyggnad av sådana fartyg. I den mån detfinns efterfrågan på fiskefartyg av icke-magnetiskt material som är lämpade förminröjning kan varvsstöd givetvis komma i fråga även för sådana fartyg. Det äremellerfid uppenbart att en omfattande upprustning av den svenska fiskeflottan medsärskild hänsyn till marinens behov av hjälpminsvepare enligt mofionärensönskemål skulle ställa stora krav på särskilda statliga insatser.Näringsutskottet saknar anledning att ta ställning lill frågan om rimlighetenav sådana insatser. Denna fråga synes böra avgöras i samband med prioriteringarinom försvarssektorn. Närvarande:Nils (), (), 1986/87:1 y. (m), (), (), (). (fp), Per (), (), (vpk), ReynoldhFurustrand (s), (), () och ().