yttr · GA05NU3 · 1986-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsyttrande /87:3 y om ledning av den statliga förvaltningen (prop.1986/87:99) NU 1986/87:3y har dels hemställt om yttrande avnäringsutskottet över proposition 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaltningen, såvitt avser affärsverken och deras bolag (bilaga 1 avsnitt 9),jämte motioner, dels berett näringsutskottet tillfälle att lämna yttrande överpropositionen i övrigt jämte motioner. Av de motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:99 är det huvudsakligen följande som helt eller delvis kommenteras ävnäringsutskottet: I986/87:K108 av m. fl. (s), 1986/87:K112av m. fl. (vpk), 1986/87:KI14 av m. fl. (s), 1986/87:KI15 av m. fl. (m). Frågor med anknytning till dem som behandlas ipropositionen har också tagits upp i tre motioner som har hänvisats tillnäringsutskottet. Dessa motioner är följande: I986/87:N353 från allmänna motionstiden av KjellNordström m. fl. (s), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som [i motionen] anförts om att få till stånd enutveckling av de statliga företagens, verkens oeh myndigheternasårsredovisningar. 1986/87:N354 - från allmänna mofionstiden - av . (m), vari såvitt här är i fråga hemställs (3) att hosregeringen begär förslag till omorganisation av affärsverken i enlighet med vadsom i motionen anförts. 1986/87:N152 - väckt med anledning av proposifion1986/87:87 om av m. fl. (c), varisåvitt här är i fråga hemställs (5) att avslår proposition 1986/87:99i den del som rör förslag om att regeringen skall bemyndigas, utanbeloppsgränser, att besluta i bolagsfrågor i enlighet med vad som anförs imotionen. Med det yttrande som här följer överlämnarnäringsutskottet till under förutsättning av dessmedgivande de båda sist- 1 1986/87. nämndamotionerna i angivna delar och motion I986/87:N353 såvitt den NU 1986/87:3y gäller andra verk och myndigheter än affärsverken. Såvitt denna motion gällerstatliga företag, inkl. affärsverken, avser näringsutskottet att underförutsättning att medger uppskov med behandlingen ta upp den i anslutningtill redogörelse för de statliga företagen. Affärsverken och deras dotterbolag Av de statliga affärsverken är tre domänverket,affärsverket FFV och hänförliga tillnäringsutskottets verksamhetsområde, de övriga till trafikutskottets.Näringsutskottets kommentarer rörande affärsverken avser huvudsakligen de trenämnda verken. Utskottet noterar att trafikverken i högre grad än dessakännetecknas av speciella förhållanden, bl. a. monopolställning, som skiljerdem från statliga företag i övrigt. De delarav regeringens förslag rörandeaffärsverkskoncernerna som inte särskilt berörs i det följande ger inteanledning till någon erinran från näringsutskottets sida. Affärsverkskoncernernas form och ställning Såsom konstateras i propositionen driver affärsverken ibetydande utsträckning dotterföretag i aktiebolagsform. Detta framgår närmareav 1986 ärs redogörelse för de statliga företagen (skr. 1986/87:20).Domänverket har sex helägda dotterbolag, främst , som ärmoderbolag till 22 helägda bolag, av vilka åtskilliga i sin tur har helägdadotterbolag. Under affärsverket FFV utgör på motsvarande sätt moderbolagi en koncern med bl. 27 helägda dotterbolag och ännu fler helägda dotterdotterbolag.Helägda dotterbolag till är ,som äger ett dussintal lokala bolag helt eller till övervägande delen;därutöver har vattenfallsverket majoritetsintressen i ett flertalelproduktions- och eldistributionsföretag och i flera andra företag, bl. a. påkärnkraftsområdet. De anslutna bolagens omsättning i förhållande till resp.affärsverks anges av verksledningskommittén (SOU 1985:41 s. 21f.jfördomänverkets, affärsverket FFV:s och vattenfallsverkets del till resp. , och . De "allmänna riktlinjer för förnyelsen av denstatliga förvaltningen" som regeringen föreslår beträffande affärsverkenoch deras dotterbolag har i huvudsak följande innebörd. Ett affärsverk och dessbolag skall i olika sammanhang kunna behandlas som en sammanhållen grupp enaffärsverkskoncern. Mål och rikfiinjer som statsmakterna fastställer bör istort gälla hela koncernen. Ett viktigt motiv för val av bolagsformen kan varaatt åstadkomma en anpassning av villkoren för verksamheten till vad som gällerför näringslivet i övrigt, t. ex. i fråga om ekonomisk styrning. Det bästa hosde bägge associationsformerna bör tas till vara i en kombination av verk och bolag.De uppgiftei" som har tilldelats affärsverket bör därvid utgöra NU1986/87:3 y grunden för all verksamhet inom koncernen. Dotterbolagensverksamhet bör pä.ett naturligt sätt stödja eller komplettera verksamheten iaffärsverket. I fråga om styrningen uttalas att den i fortsättningen börpräglas av ökad långsiktighet och koncentreras på fastställande av ekonomiska mål, ser- vicemäl, m. m. Ett affärsverk skall gentemot sina bolag agera som ägare i egenskap av moderföretag; regeringens styrning av bolagen skall ske ge- . Ett par av de motionsyrkanden som har föranletts avpropositionen tar sikte på de riktlinjer som har diskuterats. I motion 1986/87:K115 (m) begärs att skall somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om framtidaförändringar av affärsverken. Vad motionärerna ytterst syftar till är attväsentliga delar av den verksamhet som bedrivs i affärsverksform skallprivatiseras. Inför en privatisering är det, anför de, väsentligt attaffärsverken bättre anpassas till de förhållanden som råder pä enkonkurrensutsatt marknad. Affärsverken bör därför ombildas till aktiebolag,hävdar motionärerna. I den män de har monopolställning bör denna i regelsuccessivt avvecklas. Förekommande myndighetsuppgifter bör överföras tillnormala förvaltningsmyndigheter. Moderata samlingspartiet har under allmänna motionstidenframfört liknande synpunkter i sin partimotion 1986/87:N354. Denna går ut päen , omfattande privatisering äv statliga företag, bolag säväl som affärsverk.Domänverket, affärsverket FFV och hör till de företagsom särskilt diskuteras i denna motion, de båda förstnämnda mera utförligt.Förutom yrkanden om riktlinjer för ändrat ägarengagemang i och om försäljningav statliga företag finns i denna motion ett yrkande om att skall hosregeringen begära förslag till omorganisation av affärsverken i enlighet medvad som anförts i motionen. Vad som avses med detta synes vara följande. Dedelar av affärsverken som inte är direkt myndighetsutövande bör föras över iaktiebolagsfornh. Verksamheten skulle därigenom utsättas för konkurrens och fädrivas på villkor jämförbara med dem som gäller för motsvarande privataföretag. Beträffande uttalas särskilt attadministrationen av näten för högspänningsdistribution även pä börske i verksform. Motionärerna anser vidare att affärsverkens ledning bör tilloch avsättas på samma grunder som tillämpas inom det privata näringslivet ochatt deras lekmannastyrelser bör ersättas av styrelser med professionellkompetens. Det är såvitt gäller det nu redovisade yrkandet som näringsutskottetöverlämnar motion 1986/ 87:N354 till för fortsattberedning. Frågorna om affärsverkens ledning och styrelser behandlas i ettsenare avsnitt av detta yttrande. Yrkanden om privatisering av statliga företag, däriblanddelar av de här berörda affärsverkskoncernerna, har väckts också frånfolkpartihåll och från centerhåll, både under allmänna motionstiden och medanledning av proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför 1990-talet.Särskilt kan nämnasmotionerna 1986/87:N323 (fp) oeh 1986/87:N386 (fp) och motio- 3 nernaI986/87:NI43 (c) och 1986/87:NI49 (fp). I den sistnämnda liksom 1* 1986/87. 17 saml Nr 3 y också imofion 1986/87 :N 150 (m) föreslås särskilt au affärsverket FFV skall NU1986/87:3 y ombildas till aktiebolag. De tre borgerliga partierna har genomsina motioner gett uttryck för väsentligen samstämmiga uppfattningar omorganisatoriska förhållanden inom den statliga affärsverkssektorn. kommer att behandla frågor omförsäljning, helt och delvis, av statliga företag i ett kommande betänkande på grundvalav proposition 1986/87:74 och ett stort antal motioner, bl. a. de nämnda.I anslutning till proposition 1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningenbör motionsyrkanden om affärsverken enligt näringsutskottets uppfattning tasupp endast såvitt de avser organisatoriska frågor i övrigt. De båda yrkanden imotionerna 1986/87: K115 (m) och 1986/87: N354 (m) som har redovisatsnärmare gäller sådana frågor. Det gör också ett annat av proposition 1986/87:99föranlett yrkande som återstår att nämna. Det härrör frän kommunisterna, som i motion1986/ 87:K112 begär att skall som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförs om "bolagisering". Affärsverken börutvecklas utifrån en väl definierad syn på "public service", menarmotionärerna; . insynen i verksamheten och det offentliga ansvaret för dennabör inte minskas genom bolagsbildning. Därför motsätter de sig en ytterligareomform-ning av affärsverkens rörelse lill bolag. Som redan inledningsvis har antytts förekommer det ingetmera omfattande inslag av myndighetsuppgifter hos de affärsverk somnäringsutskottet här behandlar. , skogsbruk ochvirkesförädling är i huvudsak de aktiviteter som bedrivs inomdomänverkskoncernen. och dess bolag är väsentligen attbetrakta som en vanlig industrikoncern. Statens vattenfallsverks särart ijämförelse med andra kraflfö-retag ligger förutom i dess storlek oeh dessdärav följande roll som marknadsledare främst i att verket svarar föröverföring av elenergi på storkraftnätet och att det har vissatotalförsvarsuppgifter. Någon sammanblandning av myndighetsuppgifter ochaffärsmässiga uppgifter som motiverar särskilda organisatoriska åtgärder av detslag som åsyftas i motionerna I986/87:K115 (m) och 1986/87:N354 (m) kan inteanses föreligga för dessa tre affärsverks del. Detta innebär också att statsmakternai annat sammanhang förutsättningslöst kan pröva frågan om ombildning av dessaverk eller delar därav till aktiebolag. De organisatoriska förändringar medavseende på myndighetsutövning som en sådan ombildning skulle föranleda synesvara av marginell natur. En'annan sak är att näringsutskottet inte nu ser någraskäl för ingrepp i den rådande arbetsfördelningen mellan affärsverk och bolaginom den sektor som här berörs. Vadgällerdet refererade yrkande i motionl986/87:K112(vpk)som riktar sig mot "bolagisering" villnäringsutskottet framhålla att det inte nu finns något förslag om en sådanutveckling. Betydande delar av de tre affärsverkskoncernerna drivs redan ibolagsform, vilket synes vara allmänt accepterat. Förslag om ändradföretagsform för ytterligare delar av verksamheten bör, om sådana framläggs,prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Något sådant allmäntuttalande som motionärerna förespråkar finns det enligt näringsutsköttetsuppfattning inte motiv för. I deriktlinjer för affärsverken och deras bolag som regeringen anger i . propositioneningår att regeringen skall kunna fastställa allmänna och ge- NU 1986/87:3 ymensamma bestämmelser för affärsverkskoncernerna i en särskild förordning, somskall kunna kompletteras med verksspecifika instruktioner. Det framhålls att iförordningen kan föreskrivas att affärsverken skall verka för att riksdagensoch regeringens riktlinjer för affärsverkskoncernen följs i hela koncernen. 1 detta sammanhang bör ett yrkande i motion 1986/87 :K115(m) observeras. föreslås som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om risken för bristande kontrollsystem för affärsverken.Det är risk för, menar motionärerna, att affärsverken utvecklas i ett rättsligtvakuum där varken offentligrättsliga eller aktiebolagsrättsliga kontrollfunktionerfungerar. Regeringen bör, anför de, beakta denna fara vid utarbetandet avframtida instruktioner. Synpunkter pä arbetet med författningsbestämmelserfinns också i motion 1986/87:K1I3 (c). Det yrkande i denna motion som går ut påatt förslag till en ny verksordning bör föreläggas skall, enligttalesmän för motionen i näringsutskottet, också gälla den tilltänkta gemensammaförordningen för affärsverkskoncernerna. har ingenting att erinra mot attregeringen, om den sä finner lämpligt, utformar författningsbestämmelser föraffärsverkskoncernerna enligt de principer som den har uttalat sig för ipropositionen. Ett centralt inslag i författningsregleringen måste givetvisvara att markera till-lämpningsomrädena för och belysa samspelet mellanoffentligrättsliga och bolagsrättsliga föreskrifter. finnerinte att härvidlag behöver göra något särskilt påpekande förregeringen enligt det nämnda yrkandet i motion 1986/87:KI 15 (m). Inte hellersynes det, såsom har hävdats i anslutning till motion 1986/87:K113 (c), finnasskäl för att beträffande författningsregleringen pä detta område tillämpa någonannan kompetensfördelning mellan och regeringen än den som normaltgäller. Hur en affärsverkskoncern skall organiseras bör, sägs deti propositionen, normalt kunna beslutas av verket med koncernstyrelsen sominstans. Den grundsatsen utesluter inte, framhålls det, att regeringen vidbehov utfärdar direktiv i organisationsfrågor. 1 enlighet med denna bedömningföreslär regeringen att skall avstå frän vissa beslutsbefogenhetergenom ett generellt bemyndigande för regeringen. Detta skulle innebära attregeringen får, med beaktande av de riktlinjer som har godkänt föraffärsverkens investeringar, verksamhet och finansiering, besluta i frågor somrör (ie/5 affärsverkskoncernernas organisation, dels affärsverkens förvärv,bildande, avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Regeringenskulle i sin tur kunna delegera sådana beslut till affärsverken. Del framhållsi propositionen att bolagsbildning kan innebära att verksamhet som ankommer påett affärsverk kan komma att överföras till ett bolag. Beslut av denna innebördskulle emellertid meddelas av regeringen. har rriera begränsade bemyndiganden lämnatsregeringen med avseende på särskilda affärsverk. För domänverkets delfastställdes organisatoriska riktlinjer (prop. 1968:103, JoU 1968:32,rskr. AffärsverketFFV:s nuvarande organisation är baserad på ett riksdagsbe NU 1986/87:3 y slutar1979 (prop. 1978/79:125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr. 1978/79:447). Riksdagensbemyndiganden för regeringen när det gäller vattenfallsverket .finns redovisadei propositionen (s. 111). Vissa beloppsgränser har satts för regeringensbefogenheter att besluta om bildande av aktiebolag eller förvärv av aktier ibolag inom vattenfallsverkets verksamhetsområde. Som inledningsvis nämnts har frän sida imotion 1986/ 87:NI52, närmast med hänsyn till vad som gäller förvattenfallsverket, begärts att skall avslå regeringens hemställan ombemyndigande att utan beloppsgränser besluta i bolagsfrågor. bör,säger motionärerna, inte avhända sig den kontrollmöjlighet som kravet pä ettårligt bemyndigande innebär. kommunisternas idet föregåendebehandlade yrkande mot ytterligare bolagsbildning pä affärsverkens område fårockså anses inrymma att det föreslagna bemyndigandet skall avvisas. saknar inte förståelse för de motiv somregeringen anger för sitt förslag på denna punkt. Det tilltänkta bemyndigandetför regeringen att besluta i bolagsfrågor och andra frågor rörandeaffärsverkskoncernernas organisation finner näringsutskottet emellertid välvittgående. Mera genomgripande förändringar i dessa koncerners struktur, t. ex.överföring av en verksamhet frän ett affärsverk till ett bolag, bör enligtnäringsutskottets mening inte genomföras utan att har fält taställning i saken. Bemyndiganden till regeringen i organisations- ochbolagsfrågor bör liksom ta sikte på ett särskilt affärsverksförhållanden och sålunda inte innebära att generellt avhänder sigsitt inflytande. Erforderlig rörelsefrihet för regeringen ochaffärsverkskoncernerna när det gäller åtgärder pä detta område kan liksomhittills åstadkommas genombemyndi-ganden med beloppsgränser eller andrarestriktioner. anser att i stället för att lämnadet begärda bemyndigandet bör göra ett uttalande till regeringen av nu aiigiveninnebörd. Därmed skulle det berörda yrkandet i motion I986/87:N152 (c)tillgodoses liksom också motion 1986/87:KI 12 (vpk) i motsvarande del. Koncernstyrelsernas roll inom affärsverken har delvisbehandlats i det fö regående. Beträffande styrelsernas sammansättning och ledningsfunktio nerna i övrigt inom verk och bolag innehåller propositionen vidare i huvud sak följande. Affärsverken skall ledas av styrelser som också är koncernsty relser. Styrelsens ordförande som bör vara en annan person än verksche fen skall utses av regeringen i sänder. En styrelseledamot skall kunna entledigas från sitt uppdrag med omedelbar verkan. Personalföreträ dare i styrelserna skall ha samma ställning som övriga ledamöter i dessa. Verkschefen, som också skall vara koncernchef, skall även i fortsättningen utses av regeringen. Däremot skall styrelsen i ett affärsverk kunna genom ett särskilt delegeringsbeslut av regeringen fä ansvaret att på förslag av verkschefen utnämna chefer som lyder direkt under denne. Viss- tidsförordnade affärsverkschefer skall kunna skiljas från sin tjänst med omedelbar verkan. Ett avsnitt av riktlinjerna anger restriktioner för perso- r nalunionermellan verk och bolag. Huvudtanken är att de viktigaste dotter- NU1986/87:3 y bolagens styrelser i regel skall ha verkschefen eller någon annanchefstjänsteman som ordförande men att det i övrigt skall iakttasåterhållsamhet med personalunioner. Sammansättningen av och uppgifterna för styrelserna hoscentrala myndigheter diskuteras utförligt i flera av de motioner som harföranletts av propositionen, nämligen motionei-na 1986/87:KI 15 (m), I986/87:KI11 (fp) och 1986/87:K1I2 (vpk). Synpunkterna i de båda förstnämnda är dockuppenbarligen inte avsedda att tillämpas pä affärsverken. Från vänsterpartietkommunisternas sida har däremot klargjorts att vad som i den sistnämndamotionen anförs om att partiet är anhängare av den parlamentariskalekmannastyrelsens princip delvis är tillämpligt också på affärsverken.Intresseföreträdare i affärsverksstyrelserna vill man inte acceptera, och ettparlamentariskt inslag bör, anser man, normalt ingå i ett affärsverks styrelse av de tre här berörda verken är dét endast affärsverket FFVsom helt klart har ett sådant inslag i sin styrelse. De önskemål rörandeäffärsverksstyrelserna som vid årets början har framförts i motion 1986/87:N354 (m) har nämnts i det föregående. Delvis tillgodoses de enligt riktlinjernai propositionen; ett krav frän motionärernas sida som kan behöva kommenterasytterligare är det som går ut på att "lekmannastyrelserna" skallersättas av styrelser med professionell kompetens. Först går näringsutskottet in pä frågan omkoncernstyrelsernas sammansättning. ansluter sig på denna punkt tillriktlinjerna i propositionen. Dessa innebär att det liksom blirregeringens sak att för varje affärsverk fastställa hur styrelsen bör varakomponerad. Det är uppenbart att affärsverksstyrelsernas uppgift att bäraansvar för en omfattande ekonomisk verksamhet medför att vissa särskilda kravmåste ställas pä dem som skall ingå i en sådan styrelse. kan inte finna att de tre här aktuellaverksstyrelsernas sammansättning ger fog för uttalandet i motion 1986/87:N354(m) om att styrelser med professionell kompetens borde träda i stället förnuvarande "lekmannastyrelser". Tvärtom synes kravet på sådankompetens t. ex. ekonomisk eller teknisk sakkunskap och erfarenhet frännäringshvet eller andra viktiga samhällsfunktioner ha beaktats pä ettpåtagligt sätt. Någon regel enligt kommunisternas önskemål om att affärsverksstyrelserna bör innehålla ett parlamentariskt inslag villnäringsutskottet inte förorda; även härvidlag bör avgörandet som ligga hosregeringen. När det gäller formerna för tillsättning av de chefer somlyder direkt under verkschefen ansluter sig näringsutskottet till regeringensförslag. Det bör alltså vara möjligt för regeringen att i den utsträckning denfinner det lämpligt delegera till ett affärsverks styrelse att utnämna sådanachefer. Det måste kunna förutsättas att verksstyrelsernas utnämningspolitikkommer att präglas av en sådan omsorg om de högre tjänstemännenssjälvständighet och integritet som i motion 1986/87:KI 12 (vpk) med rättaframställs som angelägen. Arbetsgivarfunktionen NU 1986/87:3 y 1 fråga om arbetsgivarfunktionen uttalas i propositionenatt statens arbetsgivarverks (SAV:s) arbetsgivaransvar även fortsättningsvisbör omfatta affärsverken och att affärsverkens dotterbolag bör anslutas tillArbetsgivarföreningen . Affärsverkens koppling till SAV betecknas avregeringen som tvingande. Huvuddelen av affärsverkens dotterbolag är, framhållsdet, redan anslutna till SFO. Regeringen betonar vikten av att staten driveren så långt som möjligt sammanhållen personalpolitik inom affärsverkskoneer-nerna. Tre motioner innehåller kritik mot attarbetsgivarfunktionen inom affärsverkskoncernerna förutsätts vara tudelad påangivet sätt. En ordning med en arbetsgivarorganisation för affärsverket och enannan för dessa dotterbolag är självklart orationell och skapar problem föralla parter, heter detimotion 1986/87:KI08 (s). Argumentafionen i motionI986/87:KI 14(s) innefattar bl. a. följande. Valet av framtida associationsformunderlättas genom ett gemensamt, övergripande arbetsgivaransvar inomkoncernerna. De anställda har ett berättigat intresse av en sammanhållenpersonalpolitik. Genom en sådan kan också organisationsstridigheter lättareundvikas; I motion 1986/87:KI 12 (vpk) sägs att det är destruktivt att förändraviktiga avtalsförhållanden genom byte av arbetsgivarorganisation. Även här varnasför gränsdragningsstrider mellan fackliga organisationer. I var och en av detre motionerna påyrkas att skall uttala sig till regeringen ienlighet med motionärernas synpunkter. Den sistnämnda motionen innehållerockså ett yrkande om att "regeringens förslag rörande arbetsgivarorganisationför delar av den statliga sektorn" skall avslås. Gentemot motion I986/87:K1I2 (vpk) vill näringsutskottetförst framhålla att regeringens förslag inte går ut på att något av de treaktuella affärsverken skulle genom att "byta arbetsgivarorganisationförändra viktiga avtalsförhållanden". och affärsverket FFV:sdotterbolag är redan, enligt vad näringsutskottet har erfarit, undantagslöstanslutna till SFO. Ordningen med olika organisationstillhörighet föraffärsverket och bolagen tillämpas också för vattenfallsverkets del, varvidbolagen i regel tillhör SFO. vill understryka regeringens nyssciterade uttalande om att staten bör driva en sä långt som möjligtsammanhållen personalpolitik inom affärsverkskoncernerna. Liksom föredragandestatsrådet förutsätter näringsutskottet att SAV beaktar de särskilda villkorsom gäller för verksamheten i affärsverken. Det är, vill näringsutskottetbetona, en angelägen uppgift för regeringen att tillse attarbetsgivarfunktionen för affärskoncernernas del utövas pä ett både förarbetsgivar- och för arbetstagar-parten tillfredsställande sätt. Med det sagdaavstyrker näringsutskpttet motionsyrkandena i detta ämne. De redogörelser och förslag rörande bl. a.verksamhetsplanering, myndigheternas ledning och chefsförsörjning samtrevision som lämnas i övriga delaravpropositionen är av stort intresse med hänsyn till den förvaltnings- NU1986/87:3 y verksamhetsom näringsutskottet har anledning att närmare följa. de liksommotstridande synpunkter från oppositionspartiernas sida är av generellkaraktär avstår näringsutskottet emellertid frän att göra ytterligare Som inledningsvis nämnts överlämnar näringsutskottet vissdel av motion 1986/87:N353 (s) till . Motionen går idenna del ut på en utveckling av förvaltningsmyndigheternas årsredovisningar,ett ämne som i propositionen berörs dels av civilministern under rubrikenVerksamhetsplanering och budgetfrågor (bilaga I avsnitt 4.2, s. 34), dels avstatsrådet . Å. under rubrikerna Utveckling av budgetprocessenoch Fortsatt försök med fördjupade anslagsframställningar och treårigabudgetramar (bilaga 2 avsnitten 2 och 3, s. 149 f.). Närvarande: (), (), RuneJonsson (s), (), (), ().Hädar (), Per (), Bo Finnkvist (s), (),(vpk), (), (), MatsLindberg (s) och (). Affärsverkskoncernernas form och ställning (), ().