yttr · GA05TU3 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:3 y Över proposition 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaltningen jämte motioner Konstitufionsutskottethar dels berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningen jämte mofioner,dels hemställt om yttrande beträffande bilaga 1 avsnitt 9. Trafikutskottetbegränsar sitt yttrande fill sistnämnda del av proposifionen. har under den allmänna motionstiden hänvisats ett antalmotioner som har beröring med föreliggande ärende (se nedan). Trafikutskottetöverlämnar under förutsättning av medgivande dessamotioner till konstitufionsutskottet. Demotioner som behandlas i yttrandet är delsföljande motioner som hänvisats till trafikutskottet 1986/87;T214av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående överförande av affärsverken tillaktiebolagsform, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om sammanförande av den myndighetsutövandeverksamheten vid underställda verk till en gemensammyndighet, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts under rubriken av dotterbolag omskyndsam försäljning av dessa, 4. att uttalarsig för att affärsverkens monopol skall minimeras. 1986/87:T232av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsunder avsnittet Affärsverken. 1986/87:T233av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 12 och13), 12.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om en uppdelning av i en nätdel och en eller fleradriftdelar och att de senare läggs ut via ett anbudsförfarande, 1 1986/87. 13. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift /87:3 y att presentera förslag till enöverföring av den konkurrensutsatta delen av verksamhetsområde tillett eller flera fristående bolag. 1986/87:T812 av m.fl. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 1-2, 4 och 5), 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet företagsform, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet Myndighetsutövande verksamhet, 4.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet m.m., 5.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet TELl. 1986/87:T814 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fiåga (yrkandena 1 och 4), 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om den konkurrensutsatta verksamheten vidteleverket, 4. att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning ■ med uppgift att utifrån deriktlinjer som anges i motionen lägga fram förslag om dels ansvaroch organisation, dels statens engagemang i övrigt pä teleområdet. dels följande motioner som väckts med anledning avproposifion 1986/87:99 1986/87:K112 av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 10), att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om bolagisering. 1986/87:K115 av m.fl. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 9), att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i motionen anförts angående framtida förändringar avaffärsverken. För affärsverken har riksdag och regering lagtfast ekonomiska mäl. Vid sidan av dessa finns det, enligt propositionen, andrasamhälleliga mål som affärsverkens verksamhet syftar till att uppnå. de regionalpolitiska hänsynstaganden som görs i postverkets, televerketsoch SJ:s verksamheter. De verksamheter som bedrivs inom affärsverken är vidareav stort allmänt intresse och berör direkt eller indirekt mycket stora delar avsamhället. Flera av affärsverken har dessutom betydelsefulla uppgifter inomtotalförsvaret. 1 proposifionen framhålls att det är dessa samhälleliga kravsom utgör det främsta skälet för affärsverksformen. I fiera av motionerna framhålls att affärsverken bör bytaföretagsform och ombildas till aktiebolag. Detta förslag motiveras framför alltmed att affärsverksformen i flera avseenden är föråldrad och att affärsverkenskonkurrenter driver sin verksamhet i aktiebolagsform. vill erinra om att affärsverkens ställningförändrats kraftigt /87:3 y . För flera av verkengäller att statsmakternas styrning sker på grundval av rullande flerårsplaneroch övergripande mål rörande service, verksamhetsstrategi och lönsamhet. 1propositionen föreslås att denna typ av styrning skall tillämpas för samtligaaffärsverk. Dessa förändringar har lett till att affärsverken blivitsjälvständigare och mer marknadsinriktade. som tycker att dettaär en riktig utveckling är emellertid av de skäl som framförs i proposifioneninte berett att förorda att affärsverken ombildas till bolag. Verken harviktiga samhällsuppgifter som bäst löses i verksform. Av det anförda följer att trafikutskottet för sin delavstyrker motionsyrkandena om att affärsverken samtliga eller något av dem -skall ombildas till bolag. Det gäller motionerna T214(m), yrkande 1,T232 (m),yrkande 5 i denna del, T812 (m), yrkande 1 och K115 (m) yrkande 9 i denna del. Affärsverken och deras dotterbolag Enligt proposifionen bör ett affärsverk och dessdotterbolag behandlas som en sammanhållen grupp av företagsenheter. De mål ochriktlinjer som riksdag och regering fastställer skall i stort gälla helagruppen. Att behandla affärsverk och deras företag som koncerner gerförutsättningar att åstadkomma de styr- och kontrollformer som behövs förolika verksamheter liksom möjligheter till samordning. I propositionenframhålls att och regeringens styrning av koncernen bör utövas genomaffärsverket som moderföretag samt att affärsverken bör ledas av styrelser somockså är koncernstyrelser. Dessa koncernstyrelser bör också inför regeringensvara för att verksamheten inom de bolag där affärsverket direkt eller genomdotterbolag har ett bestämmande inflytande följer de riktlinjer som riksdagenoch regeringen fastställer för bl.a. verksamheten i affärsverkskoncernen. Medhänsyn fill den centrala roll, såväl i kontakter utanför som inom koncernen,som styrelseordföranden förutsätts få bör enligt propositionen annan änverkschefen utses till ordförande i styrelsen. Chefen för ett affärsverk börockså vara koncernchef och inför styrelsen svara för den löpande förvaltningenenligt anvisningar som styrelsen meddelar. I mofionerna T214(m), yrkande 3, T232 (m), yrkande 5 idenna del och T812 (m), yrkande 4 begärs att vissa av affärsverkens dotterbolagsäljs ut. delar den uppfattning som framförs ipropositionen att affärsverken och dess dotterbolag skall betraktas som enkoncern under ledning av affärsverkets styrelse. Denna modell har redangenomförts för SJ. Utifrån de riktlinjer som statsmakterna fastlagt blir detkoncernstyrelsens sak att avgöra vilka dotterbolag som bör finnas i koncernen.Riksdag och regering bör sålunda som regel inte uttala sig härom. Av det anförda följer att trafikutskottet anser attmotionsyrkandena om en utförsäljning av affärsverkens dotterbolag inte börtillstyrkas av . har ingen erinran mot vad som ipropositionen anförts om att annan än verkschefen bör utses tillstyrelseordförande och att verkschefen också bör vara koncernchef. r 1986/87.15 saml. Affärsverkensmyndighetsutövning och konkurrensutsatta /87:3 y I propositionen framhålls att koncernstyrelsen i störreutsträckning bör kunna besluta i frågor om förvärv, bildande, avyttring,ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Det anförs också i propositionenatt bolagsbildning kan innebära att verksamhet som ankommer på ett affärsverkkan komma att överföras till ett bolag. Sådana beslut bör dock meddelas avregeringen. I ett flertal mofioner framförs krav på att en åtskillnadmåste göras mellan affärsverkens myndighetsutövning och verkenskonkurrensutsatta verksamhet. I motionerna T214 (m), yrkande 2, T232 (m), yrkande 5 idenna del och T812 (m), yrkande 2, begärs att de skilda affärsverkensmyndighetsutövning sammanförs till en myndighet med olika avdelningar för resp.affärsverk. Liknande synpunkter framförs i mofion (m) yrkande 9 i dennadel. I mofion T814 (fp), yrkande 1, framhålls att televerketskonkurrensutsatta uppgifter bör bedrivas i bolagsform. Flera av dessa bolag kanenligt motionärerna med fördel vara privata. Vissa kvarvarande myndighetsuppgifterbör dock ligga kvar i . Det yrkas vidare i denna motion, yrkande 4,att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att läggafram förslag om ansvar och organisation samt statens engagemang iövrigt på teleområdet. Även i motion T233 (fp), yrkande 13, begärs att regeringentillsätter en utredning. Den skall presentera förslag till en överföring av denkonkurrensutsatta delen av verksamhetsområde till ett eller fierafristående bolag. Bakgrunden till motionärernas yrkanden är framför allt attde anser att en sammanblandning av den konkurrensutsatta verksamheten ochmyndighetsutövningen skapar problem. Affärsverken kan t.ex. stödja denkonkurrensutsatta verksamheten med de extra vinster som kan tas ut från denskyddade verksamheten. Motionärerna anser också att det är väsentligt att denkonkurrensutsatta verksamheten bedrivs under samma villkor som gäller förkonkurrenterna, dvs. anser för sin del att myndighetsutövandeverksamhet och kommersiell verksamhet i princip bör vara åtskilda frånvarandra. Det är i och för sig fullt möjligt att inom ramen föraffärsverksmodellen göra en klar avgränsning mellan dessa verksamheter. Somexempel kan nämnas luftfartsinspektionen som är en egen myndighet inomluftfartsverket. vill också framhålla attmyndighetsuppgifter förekommer endast i ringa utsträckning inom affärsverken.Mest uppmärksammad är provning av apparatur som skall anslutas tilldet allmänna telenätet och frekvenstilldelningen pä radiosidan. pågår ett flertal utredningar ochöversynsarbeten som har beröring med de i motionerna framställda yrkandena.Sålunda bedrivs inom ett trafikpolitisktöversynsarbete. En trafikpolitisk proposition kommer att föreläggas riksdagenär 1988. Vidare pågår inom kommunikafionsdepartementet särskilda övervägandenom utform- ningen avden framtida telepolitiken och vilken roll därvid skall TU1986/87:3 y spela. Regeringen tillsatte en utredning omvissa myndighetsuppgifter inom m.m. med uppgift att se över organisationenav och reglerna för verksamheten med formulering av tekniska villkor samtprovning och godkännande av utrustning som är avsedd att anslutas till detallmänna telenätet. Vidare skall utredaren se över myndighetsutövanderoll i fråga om radiokommunikation och lägga fram de förslag om organisatoriskaoch andra ändringar som kan vara befogade. Utredningen skall vara klar . Som trafikutskottet redan framhållit är det vikfigt attaffärsverkens konkurrensutsatta och myndighetsutövande verksamheter hållsåtskilda. Det är därför bra att regeringen låter granska i dettasyfte. förutsätter vidare att i dettrafikpolitiska översynsarbetet överväger om åtgärder behöver vidtas i fråga omandra affärsverk för att säkerställa att en sammanblandning av myndighetsutövningoch kommersiella uppgifter inte sker. vill för sin del inte utesluta att vissaav affärsverkens myndighetsutövande uppgifter bör avskiljas från verken. Iavvaktan på resultatet av utredningsarbetet är trafikutskottet dock inte berettgöra något uttalande härom.Trafikutskottet är inte heller berett att förordaatt en utredning nu filisätts med uppgift att lägga fram förslag om statensengagemang på teleområdet eller förslag om en överföring av televerketskonkurrensutsatta verksamhet till ett eller flera fristående bolag. Av det anförda följer att trafikutskottet för sin delanser att samtliga motionsyrkanden som behandlats under detta avsnitt böravstyrkas. tillstyrker förslaget i propositionen attkoncernstyrelsen normalt bör kunna besluta i frågor om förvärv, bildande,avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Såsom framhölls ipropositionen bör det dock ankomma på regeringen att besluta i frågor ombolagisering av verksamhet som bedrivs i affärsverksform. Bolagisering av affärsverkens verksamhet I motion (vpk) framhålls att de statligaaffärdrivande affärsverken är en väsentlig del av landets public-service-funktioneroch att detta måste återspeglas såväl i deras mål som i deras organisafion ochfunktion. Att sätta upp klokt och väl definierade kriterier för produktivitetär vämotiverat, men att låta verken följa de grova och konventionella normersom råder i kommersiell verksamhet leder fel anser motionärerna. De motsättersig därför en ytterligare omformning av affärsverkens aktiviteter till bolag. är inte berett att göra ett generelltuttalande om att inga delar av affärsverkens verksamhet får ombildas tillbolag. Det går enligt trafikutskottets mening inte att utesluta att vissverksamhet som bedrivs i affärsverksform skulle kunna bedrivas på ettrationellare sätt i bolagsform. Dessa frågor får emellerfid i första handavgöras av affärsverkets styrelse och regeringen. Av det anförda följer atttrafikutskottet för sin del avstyrker motionsyrkandet i fråga. Monopolfrågor /87:3 y 1 motion T214 (m), yrkande 4, och T232, yrkande 5 i dennadel', begärs att uttalar sig för att affärsverkens monopol skallminimeras. Enligt motionärerna är det särskilt angeläget att televerketsfaktiska monopol reduceras. I motion T214 (m) framhålls också att ett särskiltorgan bör bildas för att öka konsumenternas inflytande och rätt att klaga. Tilldetta organ skall konsumeterna ha möjlighet att komma med klagomål på denverksmahet där företagen/affärsverken i praktiken har monopol. I motion T233 (fp), yrkande 12, framhålls att - liksom förSJ - det är de stora fasta investeringskostnaderna som gjorttelekommunikationsområdet till ett naturligt monopol. Enligt motionärerna börstaten kunna stå för finansieringen av telenätet medan såväl nykonstruktion somunderhåll kan läggas ut på entreprenad. När det gäller en diskussion om monopolen på affärsverkensområde bör enligt trafikutskottets mening en distinktion göras mellan de legalaeller på författning grundade monopolen och de "faktiska" monopol somär en följd av de omfattande investeringar som gjorts inom olikaverksamhetsområden. De legala monopolen är begränsade. ägerensamrätt till viss brevbefordran och har ensamrätt atttillhandahålla vissa kundutrustningar som ansluts till det allmänna telenätet.Detta senare monopol omfattar numera endast höghastighetsmödem ochabonnentväxlar. Som trafikutskottet redovisat pågår inomkomrtiunikationdepartementet en översyn av telepolitiken. 1 det sammanhangetövervägs bl.a. frågan om kvarvarande monopol skall avskaffas. vill framhålla att även affärsverkens"faktiska" monopol har minskat till följd avutvecklingen på kommunikationsområdet. Utvecklingen av bankväsendet, väg- ochlufttransporterna samt data- och teletekniken har inneburit att konkurrensenskärpts betydligt. I sitt betänkande /87:15 har utskottet anfört attdet är väsentligt att uppnå så likartade konkurrensförutsättningar som möjligtmellan olika trafikgrenar. För järnvägen förutsätter detta sannolikt, framhöllutskottet, att en s.k vägtrafikmodell genomförs. En sådan modell skulleinnebära en uppdelning av SJ i ett banverk och ett eller flera trafikföretag.Investeringarna i infrastrukturen och underhållet av den skulle bedömas ochprioriteras utifrån i princip samma värderingar som väginvesteringar, vilketbl.a. ställer krav på en utvecklad samhällsekonomisk kalkylmetodik. En sådanmodell skulle också innebära att staten tar ut särskilda avgifter förutnyttjandet av infrastrukturen. Införandet av en vägtrafikmodell på järnvägsområdet,vilken fräga övervägs inom kommunikafionsdepartementet, ärenligt trafikutskottets mening ett exempel på en utveckling som innebär attökad konkurrens kan skapas på ett område som präglas av ett"fakfiskt" monopol som har uppstått pä grund av storainfrastrukturkostnader. Sammanfattningsvis menar trafikutskottet att en utvecklingmot ökad konkurrens pä affärsverkens område pågår. I avvaktan på resultatet avdet trafikpolitiska översynsarbete som bedrivs inom kommunikationsdepartementetoch som kommer att redovisas för i en proposition 1988 påkallar de nubehandlade motionsyrkandena om affärsverkens mono- /87:3 y pol ingenåtgärd från sida. De avstyrks därför av trafikutskottet. Kraveti motion T214 (m) att ett särskilt organ bör bildas för att öka konsumenternasinflytande synes tillgodosett i och med proposifionens förslag att särskildakundråd bör finnas vid i första hand postverket, och SJ. Utskottetdelar denna uppfattning och anser i likhet med propositionen att det börankomma på resp. verk att utforma hur kundråden bör organiseras m.m. Imofion T812 (m), yrkande 5, framhålls att beslut att skallövergå till äkfiebolagsform resulterat i ett flertal fackliga konflikter somvarit av den omfattningen att de under långa perioder lamslagit . Enligtmotionärerna är det för företagets fortlevnad nödvändigt att de fackligaorganisationerna omgående löser upp konflikterna och att TELLs personalorganiseras på ett med svensk arbetsmarknadstradition gängse sätt. Isamband med beslut om att omvandla industridivisiontill bolag uppkom motsättningar såväl mellan arbetsgivarsidan ocharbetstagarsidan som mellan de olika arbetstagarorganisationerna. Dessamotsättningar har numera bilagts, och avtal har skrivits under. mening påkallar mofionsyrkandet i fråga ingen åtgärd frånriksdagens sida, varför det avstyrks. Stockholmden På trafikutskottets vägnar Närvarande:Kurt (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), ViolaClaesson (vpk), (), () och (). Avvikande meningar 1. OlleGrahn (fp), (), (), () och () anser att den del av yttrandet - under rubriken - sombörjar med "vill" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Trafikutskottetdelar den uppfattning som framförs i motionerna att många av affärsverkensproblem beror på dess företagsform. En överföring av verksamheten tillbolagsform bör därför övervägas. Denna företagsform ställer helt nya och andrakrav på affärsverkens ledning och styrelse. ledning ellerstyrelse missköter sig kommer ägarna att kunna byta dessa mot /87:3y andra merkompetenta personer. Styrelsen får det direkta ansvaret för investeringarnaoch finansieringen av dem, vilket ger ökade möjligheter till långsiktigaoch företagsmässiga beslut. anser också att en ny företagsformkommer att minska byråkratin och de institutionella hinder som finnsinom affärsverken. För personalen skulle byte av företagsform innebära enpositiv förändring. Den nya verksformen ökar konkurrensförmågan och därmedpersonalens trygghet. Aktiebolagsformen ger större följsamhet med den privatasektorn, vilket kan förbättra löneläge och anställningsvillkor. I samband med att affärsverken ombildas till aktiebolagbör ett särskilt avtal upprättas. Detta avtal bör reglera de samhällskrav sombör ställas på verksamheten. Sådana samhällskrav rör bl.a. de investeringarverken gör av försvarsskäl liksom av regionalpolitiska hänsyn. anser att vad som anförts, med anledningav motionerna T214 (m), yrkande 1, T232 (m), yrkande 5 i denna del, T812 (m),yrkande 1 och K115 (m) yrkande 9 i denna del, bör av ges regeringentill känna. Affärsverken och deras dotterbolag , och (alla m)anser att den del av yttrandet - under - som börjar med "delar" och slutar med"av " bort ha följande lydelse: Enligt trafikutskottets mening är det förenat med problematt staten både anger ramarna för viss affärsverksamhet och själv bedriverdenna. Mycket talar därför för att affärsverksamheten skall vara så liten sommöjligt. Oavsett företagsform bör ett antal av affärsverkens företagsgrenaravskiljas och få nya ägare. Företag som i detta sammanhang är aktuella är sådanavilkas verksamheter har föga gemensamt med den verksamhet som verketursprungligen startades för eller där en ny ägarbild skulle ge ökademöjligheter till utveckling och konkurrens på lika villkor. Av det anförda följer att trafikutskottet anser att de nubehandlade motionsyrkandena om en utförsäljning av vissa av affärsverkensdotterbolag bör bifallas. Det gäller motionerna T214 (m), yrkande 3, T232 (m),yrkande 5 i denna del och T812 (m) yrkande 4. Affärsverkens myndighetsutövning ochkonkurrensutsatta verksamhet (), (), (),(), (), () och JanSandberg (m) anser att den del av yttrandet - under rubriken och konkurrensutsatta verksamhet som börjar med"anser" och slutar med "bör avstyrkas" bortha följande lydelse: delar den uppfattning som framförs imotionerna att det är /87:3 y nödvändigt att göra en åtskillnadmellan affärsverkens myndighetsutövning och verkens konkurrensutsattaverksamhet. En sammanblandning av dessa uppgifter skapar problem. Det blirsvårt att avgöra om medel förs över från den av monopol skyddade verksamhetentill den konkurrensutsatta. Enligt trafikutskottets mening talar mycket för attaffärsverkens konkurrensutsatta verksamhet bör bedrivas i bolagsform.Därigenom kan likvärdiga villkor skapas med den verksamhet som konkurrenternabedriver. Denna fråga bör övervägas i samband med det trafikpolitiskaöversynsarbete som bedrivs inom . 1 samband därmedbör också övervägas att sammanföra de olika affärsverkens myndighetsutövningtill en myndighet. anser att regeringen i den trafikpolitiskaproposition som kommer att föreläggas bör redovisa förslagtill en uppdelning av affärsverkens myndighetsutövning och konkurrensutsattaverksamhet med de utgångspunkter som angivits ovan. Detta bör av gesregeringen till känna. Beträffande motionsyrkandena om att en utredning börtillsättas som bl.a. skall presentera förslag till en överföring av denkonkurrensutsatta delen av verksamhetsområde till ett eller flerabolag vill utskottet hänvisa fill reservation nr 3 i betänkandet TU1986/87:17.1 denna reservation begärs att regeringen tillsätter enförutsättningslös parlamentarisk utredning med uppgift att bl.a. se övermonopol- och konkurrensfrågorna inom . Syftet med motionsyrkandena ifråga är således redan fillgodosett. Av det anförda följer att trafikutskottet för sin delanser att bör ge regeringen till känna vad trafikutskottet, medanledning av motionerna T214 (m), yrkande 2, T232 (m), yrkande 5 i denna del,T812 (m), yrkande 2, T814 (fp), yrkande 1 och K115 (m), yrkande 9 i denna del,anfört om affärsverkens myndighetsutövning och affärsverksamhet. Motionerna T814(fp), yrkande 4 och T233 (fp), yrkande 13 bör lämnas utan åtgärd frånriksdagens sida. Bolagisering av affärsverkens verksamhet (vpk) anser att den del av yttrandet -under rubriken av affärsverkens verksamhet - som börjar med"är" och slutar med "i fräga" bort haföljande lydelse: Såsom framhålls i motion (vpk) är de statligaaffärsdrivande verken en väsenfiig del av landets"public-service"-funkfioner, vilket måste återspeglas såväl i derasmål som i deras organisation och funktion. Affärsverken måste självfallet skötas på ett effektivtsätt. anser emellertid att det leder fel att låta veken följade grova och konventionella normer som råder i kommersiell verksamhet.Resultatet blir en urholkning av vikfiga samhällsfunktioner och ett hinder föruppnående av väsentliga reformpolitiska mål. Utskottet anser mot denna bakgrund att en ytteriigarebolagisering av affärsverkens aktiviteter inte bör komma i fråga. Av det anförda följer att trafikutskottet för sin delfillstyrker motion (vpk) i denna del.