yttr · GA05NU4 · 1986-12-31 00:00:00 — Näringsutsköttetsyttrande /87:4 y om totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1986/87:95) NU 1986/87:4 y har hemställt att näringsutskottetyttrar sig över proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsattautveckling, i vad avser bilaga 12 (miljö- och ), ochmotioner i anslutning härtill. Vidare har försvarsutskottetiberettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen i övrigt jämtemotioner. 1 detta sammanhang behandlar näringsutskottet även tvåmotioner från allmänna motionstiden och, delvis, en motion som har väckts med anled ning av proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför 1990-talet. Dessa motioner har tidigare hänvisats till näringsutskottet och överlämnas till försvarsutskottet under förutsättning av dess medgivande med detta yttrande. ' En skrivelse i ärendet har inkommit till näringsutskottetfrän . Av de motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:95 kommenterar näringsutskottet följande: . I986/87:FÖ113 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i triotionen har anförts om angelä genheten av att säkra sysselsättningen vid FFV Vanäsverken i . : ' ' ■ ■ l986/87:Föll5av () och (),vari hemställs att 1. begär att regeringen kompenserardet bortfall av sysselsättningstillfällen som uppstår vid en minskadammunitionstillverkning vid Vanäsverken, , 2. uttalar sig för att lokaliseringsstödbeviljas vid nyetablering eller utbyggnad av företag inom . l986/87:Föl 16 av (), såvitt gällerhemställan (2) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om det framtida sysselsättningsläget vid . 1 1986/87. 1986/87:FÖI17av Hans Nyhage (m) och (), såvitt gäller NU 1986/87:4 yhemställan att 2. beslutar att försörjningsberedskapenpå tekoområdet, i avvaktan på i motionen angiven utredning, skall grundas påett bibehållande av existerande produktion och kapacitet, 3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande det grundtextila området, 4. beslutar att skyldigheten församtliga statliga myndigheter att upphandla uniformstyger m. m. hos ÖCB skallkvarstå, 5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande utarbetande av effektiva rutiner församråd mellan de upphandlande myndigheterna, ÖCB och texfilindustrin, 6. beslutar att det s. k.försörjningsberedskapsstödet vid offentlig handel skall kunna utgå vid enprisskillnad på mellan svensk och utländsk offert. 1986/87:Fö 118 av () och (), såvitt gäller hemställan att 1. beslutar att de mål som i daggäller för beredskapen inom teko skall behållas, 2. beslutar att myndigheternasskyldighet att upphandla inhemskt producerad väv skall kvarstå. I986/87:FÖ127 av m. fl. (c), såvitt gällerhemställan (18) aU som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts beträffande försörjningen på beklädnadsområdet. 1986/87:Föl28 av m.fl. (m), såvitt gällerhemställan (23) att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om oljelagringens omstrukturering och kostnader. 1986/87:Föl29 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom byggandet av ett forsknings-/stödfartyg. l986/87:Föl36av . (vpk), såvitt gällerhemställan attriksdagen ) som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en snabb omläggning av det svenska energisystemet,framför allt en avveckling av kärnkraften, är den viktigasteberedskapsåtgärden när det gäller energiförsörjningen, 3 h) beslutar att det totala lagringsbehovet lagringsäret1991/92 för olja sätts till 10,5 miljoner m' enligtenergiberedskapsutredningensförslag (bil. 3 i) hos regeringen begär förslag till uppbyggnad av enfullskaleanlägg ning för framställning av etanol för att öka beredskapen inom detta viktiga område, , 3 j) hos regeringen begär förslag till brytning ochförädling av legerings metaller med stöd av beredskapsmedel, som ersättning för nuvarande im port så långt det-är möjligt, ., 3 k) beslutaratt någon utförsäljning av beredskapslagrenav metaller tills NU 1986/87:4 y vidare inte får ske. I986/87:FÖ140 av () och (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen sägs om behållande av enda ammoniakfabrik. I986/87:FÖ141 av () och RalfLindström (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av att i det längre perspektivetomdisponera de beställningarna i syfte att säkerställa en jämnproduktionsnivå vid . 1986/87:FÖI58 av m. fl. (s), vari hemställsatt 1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av fortsatt försörjningsberedskapsstöd, 2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av insatser för att säkraförsörjningen av skor oeh bomullsväv. 1986/87:Föl59 av m. fl. (c), vari hemställsatt 1. med avslag på proposition1986/87:95 i denna del godkänner de mål och allmän inriktning avförsörjningsberedskapen som förordas i motionen, 2. med avslag pä proposition1986/87:95 i denna del godkänner vad som i motionen anförts omberedskapslagringen av olja, kol, kärnbränsle och naturgas, 3. med avslag pä proposition1986/87:95 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ett bättre beslutsunderlag avseendeomstruktureringen av ansvaret för oljelagringen, 4. beslutar att de medel som föreslåsanvisade till åtgärder inom delfunktionen Elkraft för /88 skalldisponeras och fördelas av statens energiverk i enlighet med vad som anförs imotionen, 5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om betydelsen av ett decentralistiskt ochsmåskaligt energisystem för handlingsberedskap och minskad sårbarhet inomenergiområdet. Den motion som har väckts med anledning av proposition1986/87:74 och behandlas här är följande: 1986/87:N140av m. fl, (vpk), såvitt gällerhemställan (14) att hos regeringen begär förslag om överförande istatlig ägo av industrier. De motioner från allmänna motionstiden som har hänvisatstill näringsutskottet och som med detta yttrande överlämnas tillförsvarsutskottet är följande: 1986/87:N329 av m. fl. (s), vari hemställsaU I.som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsproduktion avammoniak. 1986/87. 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om NU 1986/87:4 y behovet av statligt stöd för mino-processen samtsysselsättningseffekterna i västra . l986/87:N370av m. fl. (vpk), vari medmotivering i motion I986/87:U409 hemställs att hos regeringenhemställerom förslag till förstatligande av de viktigaste svenskakrigsmaterielproducenterna. I proposition 1986/87:95 framläggs förslag om Sverigessäkerhets- och försvarspolitik samt om totalförsvarets fortsatta utveckling.Till grund för propositionen ligger huvudsakligen det arbete som 1984 årsförsvarskommitté har utfört. Förslag om beredskapsätgärder inom bränsle- ochdrivmedelsområdena har presenterats av energiberedskapsutredning ibetänkandet (SOU 1986:42) Bränsle- och drivmedelsberedskapen under kriser ochi krig. De i propositionen redovisade förslagen angående försörjningsberedskapeninom energiområdet baseras bl. a. på denna utredning och de synpunkter som harinkommit i samband med dess remissbehandling. behandlar i det följande propositionenoch motionerna i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. Inledningsvisägnar näringsutskottet uppmärksamhet åt försörjningsberedskapen inom energi-ochbeklädnadsområdena. Därefter diskuterar utskottet beredskapen inom vissa andraområden. Slutligen behandlas ett antal övriga frågor av intresse förnäringsutskottet. Det gäller motionsyrkanden om förstatligande avkrigsmaterielindustrin och om verksamheten vid resp. FFVVanäsverken. Innehållet i propositionen i övrigt föranleder ingakommentarer från näringsutskottets sida. Regeringens förslag till beredskapsätgärder inom olikaområden baseras på vissa enhetliga antaganden om varaktigheten och karaktärenav eventuella kriser och krig. Det antas att en konflikt i skulle kommaatt inledas med en period av växande politiska motsättningar mellan maktblockenmed alltmera omfattande handelsstörningar. Detta förkrigsskede beräknas iplaneringen ha en varaktighet av upp till . Den internationella handelnoch tillgången på varor förutsätts ha en i huvudsak normal omfattning vidperiodens inledning. Handeln beräknas sedan minska successivt underförkrigsskedet. Främst mot periodens slut förutses avsevärdahandelsbegränsningar förekomma. Det antas att förkrigsskedet följs av en period med krig ivår omvärld. Det uppskattas att det akuta krigsskedet pågår i några månader.Under denna period förutses ingen utrikeshandel. Därefter beräknas handelngradvis återgå till en acceptabel nivå inom något är. kommer i det följande att referera tilldessa planeringsförutsättningar. Försörjningsberedskapeninom energiområdet NU 1986/87:4 y Den nuvarande inriktningen av försörjningsberedskapen inomenergiområdet lades fast av i samband med 1982 ärs försvarsbeslut(prop. 1981/82:102, FöU 1981/82:18, rskr. 1981/82:374). beslötriksdagen om de nu gällande riktlinjerna för beredskapslagring av olja, kol ochkärnbränsle (prop. 1984/85:53, FöU 1984/85:6, rskr. 1984/85:94). I anslutninghärtill fastställdes även oljelagringsprogram t. o. m. /87.Våren 1985 beslöt om vissa provisoriska beredskapsåtgärder inomnaturgasområdet (prop. 1984/85:172, FöU 1984/85:13, rskr. 1984/85:390). 1 miljö- och del av den nu aktuellapropositionen (bil. 12) redovisas överväganden och förslag angående denfortsatta inriktningen av försörjningsberedskapen inom energiområdet. Dessafrågor har också berörts i avsnittet om totalförsvarets civila del i bilaga 1(försvarsdepartementet) till propositionen. För godkännande framläggs i propositionen (bil.12 s. 87) riktlinjer för mål och allmän inriktning av försörjningsberedskapeninom energiområdet. Enligt regeringen skall beredskapsätgärderna inom dettaområde syfta till att med tillräckligt hög säkerhet ti-ygga de oundgängligabehoven för individens överlevnad och samhällets funktioner om vi i händelseav en kris eller ett krig helt eller delvis blir hänvisade till de resurser somdä finns tillgängliga inom landet. Till grund för planeringen skall dock liggaen högre försörjningsnivå så att de oundgängliga behoven med god marginal kangaranteras. Tillräcklig hänsyn till beredskapsaspekterna skall, menarregeringen, tas i det fredstida arbetet, t. ex. vid planeringen av anläggningaroch system för fredstida bruk. Den allmänna inriktningen av beredskapsinsatserna inomenergiområdet tas upp i tre motioner. I partimotion I986/87:FÖI27anförs att ett energisystem som grundas på inhemska energikällor och som ges ensmåskalig utformning är mindre sårbart än ett storskaligt system. Ett riksdagsuttalandeav denna innebörd föreslås i motionen. Graden av sårbarhet beror enligtmotionärerna dels pä andelen importerad energi, dels pä hurenergiförsörjningssystemet är uppbyggt inom landet. I motion 1986/ 87:FÖI59 (c)yrkas avslag på regeringens förslag till riktlinjer för försörjningsberedskapeninom energiområdet. Motionärerna förordar att energisystemet byggs upp utifrånett decentralistiskt synsätt och att man härvid utgår från att det ärnödvändigt rned en hushållning med tillgängliga resurser och en effektivenergianvändning. Energisystemet skall baseras på utnyttjande av i huvudsakinhemska, förnybara och miljövänliga energikällor. Ett sådantenergiförsörjningssystem skulle, sägs det i motionen, uppvisa en helt annansäkerhet och försörjningstrygghet än det system som ligger till grund förförslaget i propositionen. Enligt motionärerna skulle vidare en minskadanvändning av importerade bränslen och en avveckling av kärnkraften leda tillett minskat lagringsbehov och lägre beredskapskostnader. En snabbomläggning av det svenska energisystemet är den viktigaste beredskapsätgärdeninom energiområdet, anförs i kommu- NU 1986/87:4 y nisternaspartimotion 1986/87:Föl36. En avveckling av kärnkraften skulle enligtmotionärerna ge utrymme för en decentraliserad energiproduktion, minskaöverföringsförlusterna och kraftigt nedbringa sårbarheten inom energiområdet.1 motionen begärs att i ett uttalande till regering- , . en skallansluta sig till vad motionärerna har anfört. Enligt de nu gällande riktlinjerna för energipolitikenskall samhällets och industrins behov av en billig och säker energiförsörjningtryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor. En effektivenergianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas. Strängakrav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning ochutveckling av all energiteknik. Kärnkraften skall utnyttjas under enövergångsperiod. Se-, nast är 2010 skall den sista reaktorn tas ur drift. finner det uppenbart att utformningen av .energisyste-,, met är av avgörande betydelse för försörjningsberedskapen inom energi-,området. Enligt näringsutskottets mening är det dock inte motiverat att nu taupp en diskussion om energisystemets uppbyggnad. Regeringen har anmält att denräknar med att förelägga en proposition grundad päförslag från energirädet till följd av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl iSovjetunionen. Frågor om den allfnänna inriktningen av energipolitiken kommersålunda att behandlas av . Näringsutskottetavstyrker därför här behandlade motionsyrkanden. Regeringens förslag tillallmänna riktlinjer för försörjningsberedskapen har näringsutskottet inget atterinra mot. behandlar i detta avsnitt även frågan omhandlingsberedskapen inför olika slag av kriser i energiförsörjningen. Enligt regeringen skall denna beredskap och förmågan atthantera kriser inom energiområdet stärkas. Dét aviseras i propositionen (bil.I2s. 107) att statens energiverk, som är funktionsansvarig myndighet förenergiförsörjningen, kommer att fä i uppdrag att efter samråd med övrigaansvariga myndigheter utarbeta förslag till handlingsprogram för hur framtidakriser skall bemötas. 1 motion I986/87:FÖI59 (c) anförs att en övergång till detsmåskaliga energisystem som motionärerna förordar och som i det föregående harbeskrivits skulle inte bara minska sårbarheten inom energiområdet utan ocksåförbättra handlingsberedskapen inför skilda försörjningskriser. instämmer) regeringens uppfattningatt.vär förmåga att möta olika kriser inom energiförsörjningen behöver förbättras. Det avgö rande för denna förmåga är enligt näringsutskottets mening inte så mycket energisystemets uppbyggnad utan vår kunskap om hur energiförsörjningen fungerar och var de sårbara punkterna finns samt om vilka ersättningsmöj ligheter som är aktuella och vilka förberedelser som har gjorts för att kunna ta dem i anspråk. Beträffande inriktningen av energipolitiken hänvisar nä ringsutskottet åter till den förestående riksdagsbehandlingen av propositio nen med anledning av energirädets förslag. Med det sagda avstyrker nä ringsutskottet här behandlad del av motion 1986/87:Föl59 (c)..Näringsut skottet har inget att anföra mot vad som sägs i den nu berörda delen av 6 propositionen. I propositionen (bil. 12 s. 90) behandlas möjligheternaatt ersätta impor- NU 1986/87:4 y terade bränslen vid störningar i tillförselnunder kriser eller i krig. Regeringen bedömer att totalt omkring 2,2 miljonerm' olja därvid kan ersättas med elkraft och inhemska bi-änslen. Vid krigsskedenförutses dock inga möjligheter till utbyte med elkraft. Regeringen räknarvidare med att elkraft och inhemska bränslen kan ersätta knappt I miljon tonkol. Med elkraft torde regeringen i detta sammanhang avseelenergi producerad vid vattenkraft- och kärnkraftverk. Elkraft är enenergibärare och inte en energikälla. Målsättningen för beredskapsplaneringen måste vara attimportbränslen skall ersättas med i huvudsak inhemska bränslen, anförs i motion1986/ 87: Fö 159 (c). Elenergin bör enligt motionärerna reserveras .förindustrins behov. Vidare menar de att det är orealistiskt att utgå från attelenergi under ett krigsskede kan utnyttjas för att ersätta energi baserad påimporterade bränslen. 1 motionen påpekas också att en inhemsk produktion avetanol skulle förbättra möjligheterna att upprätthålla drivmedelsförsörjningenunder kriser och i krig. Frågan om etanolproduktion tas även upp i kommunisternaspartimotion I986/87:FÖ136. Där begärs att hos regeringen skallhemställa om förslag till utbyggnad av en fullskaleanläggning för framställningav etanol. Enligt motionärerna är en sådan anläggning väl motiverad fränberedskapssynpunkt. Beträffande möjligheterna att ersätta importerade bränslenvid störning-' ar i tillförseln ser näringsutskottet ingen grundläggandeskillnad mellan vad som anförs i propositionen och vad som sägs i motion1986/87:Föl59 (c). Någon möjlighet att i krigsskeden ersätta energi baserad påimporterade bränslen med elenergi förutses inte. Möjligheten till utbyte medelenergi under förkrigsskeden motiveras med att elanvändningen inom industrindå : beräknas minska så att viss elenergi kan omfördelas till andra förbrukare.Motionen i nu behandlad del avstyrks därför av näringsutskottet. Propositioneni aktuell del föranleder ingen ytterligare kommentar frän näringsutskottetssida. Förutsättningarna för en produktion av alternativadrivmedel har på regeringens uppdrag studerats äv motoralkoholkommittén. Dennaredovisade resultatet av sitt arbete i betänkandet Alkoholersom motorbränsle (SOU 1986:51). Enligt kommittén saknas förutsättningar för att nu beslutaom en allmän introduktion av alternativa drivmedel. Frågan om statliga åtgärderför att främja en introduktion av motoralkoholer kan övervägas pä nytt om förutsättningarnaändras, t. ex. genom kraftigt höjda bensinpriser. Ett nytt beslutsunderlagbör, anser kommittén, tas fram till slutet av 1980-tatet. Etanol kan användas som inblandningskomponent i bensin.Den svens ka bensinstandarden medger en inblandning av etanol. Ge nom en allmän läginblandning i den svenska bensinen skulle betydande mängder etanol kunna avsättas på kort sikt. Enligt kommittén är en lågin blandning av inhemskt producerad etanol inte vare sig samhällsekonomiskt eller företagsekonomiskt motiverad med den nuvarande nivån på oljepri serna. Betydande statliga åtgärder behöver vidtas för att låginblandning 7 1986/87. skulle bliekonomiskt intressant. Med hänsyn bl. a. till de samhällsekono- NU1986/87:4 y miska och statsfinansiella kostnaderna avvisar kommittén förslag omatt etanolen skulle skattebefrias. 1 en reservation frän och vänsterpartietkommunisternas företrädare i kommittén hävdas att en förstafullskaleanläggning för tillverkning av etanol är samhällsekonomiskt lönsamoch från beredskapssynpunkt väl motiverad. De föreslår bl. a. att staten redannu skall vidta åtgärder som möjliggör uppförandet av en sådan anläggning. För att närmare klarlägga förutsättningarna för attuppföra en fullskaleanläggning för etanolproduktion baserad på spannmål ochandra jordbruksprodukter beslutade regeringen att beviljaStiftelsen etanolutveckling ett bidrag om högst 10 milj. kr. Enslutredovisning av arbetet skall göras senast : I proposition 1986/87:80 om forskning har frågan ominsatser beträffande alternativa drivmedel berörts i samband med regeringensförslag till ett nytt treårigt energiforskningsprogram. Föredraganden statsrådet anför i propositionen (bil. 12 s. 38) att en samladbild av vilka åtgärder som erfordras inom detta område kan fäs först sedanStiftelsen etanolutveckling har redovisat resultatet av sitt arbete ochregeringen har tagit ställning till motoralkoholkommitténs förslag. Med hänsyn till pågående utredningsarbete och regeringensberedning av kommitténs betänkande anser näringsutskottet att det inte ärmotiverat med något riksdagsinitiativ i denna fråga. Här behandlade delar avmotionerna 1986/87:Föl 59 (c) och 1986/87:Föl36 (vpk) avstyrker näringsutskottetdärför. Sedan den är det statens energiverk som hardet samordnande ansvaret för funktionen Energiförsörjning inom den civila delenav totalförsvaret. Det åligger dock att svara förledning och samordning av beredskapsplaneringen inom delfunktionen Elkraft. uppgifter ingår att verka för att erforderliga beredskapsätgärdervidtas även vid kommunala och enskilda kraftföretag och av eldistributörer. Regeringen föreslär i propositionen (bil. 12 s. 93 och s.112) att särskilda resurser 11,3 milj. kr. för /88 skallställas till vattenfallsverkets förfogande för att stimulera andra producenteroch distributörer av elkraft att vidta beredskapshöjande åtgärder i sinfredstida planering. Medlen skall användas bl. a. för att främja installationerav reservanordningar och åtgärder som möjliggör start och drift av separatadelsystem. föreslås anvisa det begärda beloppet till statensenergiverk, som därefter enligt regeringens förslag skall överföra medlen tillstatens vattenfallsverk. Regeringens förslag möter kritik i motion I986/87:FÖI59(c). Det är orimligt, heter det, att ge enmyndighetsfunktion gentemot den övriga kraftindustrin. Enligt motionärerna böransvaret för fördelningen av resurserna åläggas statens energiverk. vill erinra om att de insatser som här äraktuella avser NU 1986/87:4 y åtgärder som syftar till att begränsa effekternaav allvarliga störningar. Utskottet finner det ändamålsenligt att statensvattenfallsverk även fortsättningsvis skall ha ansvaret för dessaberedskapsåtgärder. Motion 1986/ 87:Föl59 (c) i nu berörd del avstyrks avnäringsutskottet. Utskottet har sålunda inget att invända mot regeringensförslag. Statens lager av råolja och oljeprodukter är avseddafrämst för kriser i fredstid. För behoven under avspärrning och krig ansvararde lagringsskyldiga. I propositionen (bil. 12 s. 97) föreslås att ansvaret förlagerhållningen inom oljeomrädet skall ändras. 1 fortsättningen skall staten taansvar för de delar av oljelagren som är uppbyggda för de allvarliga krislägenamedan de lagringsskyldiga skall svara för övrig lagring. Om regeringens förslaggenomförs kommer de statliga oljelagren att få delvis annat innehåll och annanlokalisering. 1 anslutning till regeringens överväganden om enomstrukturering av ansvaret för oljelagringen har företrädare förregeringskansliet träffat en preliminär överenskommelse med representanter föroljebolagen angående villkoren för statens övertagande av vissa oljeprodukteroch lagringsanläggningar från bolagen. Innehållet i Uppgörelsen, somförutsätter godkännande, har inte offentliggjorts. 1 två motioner - 1986/87: Fö 128 (m) och 1986/87:FÖ159 (c)- riktas kritiska anmärkningar mot den träffade överenskommelsen. Denförefaller enligt motionärerna vara oförmånlig för statens del. I den senaremotionen begärs att skall få ett bättre beslutsunderlag angående denföreslagna omstruktureringen. går inte närmare in på denna fråga utanförutsätter att den blir föremål för uppmärksamhet vid försvarsutskottetsberedning av ärendet. Som tidigare nämnts beslöt om denu gällande riktlinjerna för beredskapslagring av bl. a. olja. Med utgångspunkti riktlinjerna beräknar regeringen det totala oljelagringsbehovet. Förinnevarande budgetår är lagringsmålet fastställt till 14 miljoner m' olja. Regeringen bereder genom propositionen (bil. 95)tillfälle att ta del av regeringens överväganden angående detframtida behovet av oljelager. har beräknat behovetför /92 till 10,5 miljoner m olja. Till grund för dennaberäkning ligger förutom prognoser över den fredstida konsumtionen av olja antaganden om bl. a. storleken på oljeimporten under ett förkrigsskede.Utredningen har förutsatt att importen under detta skede kan uppgå till i genomsnitt40 % av den normala oljeimporten. Regeringen anser dock att den genomsnittliga importenunder förkrigsskedet kan beräknas motsvara av den normalaimporten. På grundval härav bedömer regeringen oljelagringsbehovet /92 till 8,5 miljoner m'olja. Regeringens bedömning om en mer omfattande oljeimportunder för- NU 1986/87:4 y krigsskedet än vad energiberedskapsutredningen har förutsatt ifrågasätts i motionerna 1986/87:Föl36 (vpk) och 1986/87:FÖI59 (c).