yttr · GA05FiU4 · 1986-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsyttrande /87:4 y om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret (prop. 1986/87:143) har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över de i proposifion 1986/87:143 intagna förslagentill lag om ändring i regeringsformen och lag om ändring i riksdagsordningen.Propositionen, som behandlar frågan om ny riksbankslag och ändrathuvudmannaskap för , har i övriga delar remitterats tillfinansutskottet. Förslaget fill ny lag om riksbank liksomflertalet övriga lagförslag i proposifionen förutsätter vissa ändringar iregeringsformen och riksdagsordningen. Med hänsyn härtill bör enligtfinansutskottets mening den ordningen tillämpas att först fattarbeslut om ändring av regeringsformen och riksdagsordningen innan övrigalagförslag tas upp till behandling. Det innebär att kan ta slufligställning till propositionen först sedan ett vilande grundlagsförslag hartagits upp till förnyad behandling, vilket i princip kan ske fidigast underhösten 1988. Från denna regel bör dock ett undantag göras. Det gällerdet i propositionen som nr 7 intagna förslaget fill lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel. Detta lagförslag avser ändrad tillämpningav kassa-kravsbestämmelserna och saknar samband med de nu föreslagna ändringarnai regeringsformen och riksdagsordningen. kommer därför attbehandla denna del, ay propositionen i ett särskilt, betänkande. I detsammanhanget tar utskottet också upp de med anledning av proposifionen väcktamotionerna 1986/87;Fill0 och 1986/87:Filll. Övriga delar av propositionenämnar utskottet i enlighet med det tidigare anförda behandla i början av1988/. Den nya riksbankslagen och det ändrade huvudmannaskapetför aktualiserar en rad praktiska frågor som måste lösas såsnart tagit slutlig ställning i detta ärende. Bl.a. gäller dettafrågor rörande ledning och personal. Det är somfinansutskottet Ser det angeläget att beredningen av dessa frågor kaninledas. Utskottet förutsätter därför att ett vilande grundlagförsJag kan antasredan under innevarande . I detta yttrande kommenterar finansutskottet dels deföreslagna ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen och därmedsammanhängande frågor, dels den med anledning av propositionen väckta motionen19861 87:K119 av m.fl. (c). I den yrkas bl.a. avslag på förslagetom ändrat huvudmannaskap för . 1 1986/87.5 saml. Huvudmannaskapetför FiU 1986/87:4 y I propositionen föreslås att huvudmannaskapet förriksgäldskontoret skall föras över från till regeringen. Finansministern framhåller i det sammanhanget att de motivsom en gång utgjorde grund för att blev en myndighet underriksdagen numera saknar bärkraft. Han anför tre skäl för att en överflyttningav huvudmannaskapet nu bör komma fill stånd. För det första kunde ingen förutse den stora ökning somstatsskulden har genomgått . Denna aspekt blev därförinte beaktad när frågan om huvudmannnaskapet för senastövervägdes i samband med de diskussioner som fördes om den nyaregeringsformen. Statsskuldens nuvarande omfattning ställer nya krav på attstatsupplåningen samordnas med finanspolitiken. Det finns därför enligtfinansministern starka skäl för att statsupplåningen organisatoriskt börhandhas av en myndighet under regeringen. För det andra svarar för en omfattandekreditgarantigiv-ning. I dessa sammanhang kan emellanåt beslut avnäringspolitisk innebörd behöva fattas. En sådan prövning ankommer i förstahand på efter beredning i framför allt finans- ochindustridepartementen. Detta talar enligt finansministern för attgarantihanteringen bör övergå till en myndighet under regeringen. För det tredje utför centralafinansförvaltande uppgifter snarlika dem som ankommer på vissa myndigheterunder regeringen. Det förhållandet att de finansförvaltande myndigheterna harolika huvudmän har enligt finansministern begränsat möjligheterna att utvecklaförvaltningsstrukturen på detta område. I motion framhålls att ett ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret skulle medföra att kontrollmakt över kontoretförsvagas. Motionärerna konstaterar att det i propositionen inte redovisasnågra statsrättsliga motiv som skiljer sig från de bedömningar som gjordes dåhuvudmannaskapet prövades av 1969 och 1973. Endast finanspolitiskaskäl har övervägts. Motionärerna anser att ett ändrat huvudmannaskap inteskulle ge några ytterligare samordningsfördelar och avvisar med hänsyn härtillregeringens förslag. Om den nuvarande ordningen bibehålls är det dock, enligtmotionärernas mening, mindre lämpligt att ansvarar förkreditgarantigiv-ningen. I dessa frågor överlåter riksgäldskontoretregelmässigt de näringspolitiska bedömningarna på regeringen och fattar självtendast de formella besluten. Det är som motionärerna ser det intetillfredsställande att den myndighet som tar de reella besluten inte har detformella ansvaret. Motionärerna förordar därför att ansvaret förkreditgarantigivningen flyttas till regeringen eller annan av regeringenunderställd myndighet, förslagsvis industriverket. får för egen del anföra följande i dennafråga. har varit en myndighetunder med uppgift att förvalta statens skuld och ta upp nya lån åtstaten. fillkomst har sinupprinnelse i att ständerna gavs kontrollen över FiU 1986/87:4 ystatsupplåningen mot att de iklädde sig ansvaret för den omfattande skuld somGustav III hade åsamkat landet genom sin politik. Dessa mycket speciellaförhållanden saknar varje aktualitet. Somen följd av- parlamentarismens genombrott har numera också kontrollenöver hela finansmakten. beslutar efter förslag av regeringen omstatens inkomster och utgifter. Om det föreligger ett upplåningsbehovombesörjer den upplåning som erfordras med stöd av detbemyndigande som har lämnat i lagen om . Genomstatsskuldens snabba tillväxt har statsskuldspolitiken kommit att få enbetydligt mer framträdande plats än . harbehovet av en samordning av statsupplåningen och finanspolifiken blivit merpåtagligt: Genom upplåningens inriktning och valet av låneinstrument påverkas efterfrågan.En ökad upplåning hos t.ex. hushåll har en betydligt större åtstramningseffektpå efterfrågan än förändringar i upplåningen hos eller hos bankerna.Detta innebär att statsupplåningen måste samordnas med andra åtgärder avfinansp"olitisk karaktär. Finansutskottetkan mot denna bakgrund inte dela motionärernas bedömning attstatsskuldspolitiken inte i någon betydande omfattning påverkarfinanspolitiken. Enligtförslag i propositionen skall regeringen en gång inhämta riksdagensbemyndigande att ta upp erforderliga lån för statens räkning. Härigenom fårriksdagen möjlighet fill en återkommande prövning av den fördastatsskuldspolitiken i anslutning till behandlingen av de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken. Någon försvagning av riksdagenskontrollmöjligheter i detta hänseende behöver därför, som utskottet ser det,inte uppkomma i samband med ett ändrat huvudmannaskap. Ej heller på denna punktdelar sålunda utskottet motionärernas uppfattning. Medhänsyn härtill anser finansutskottet dels att motion bör avstyrkas avkonstitutionsutskottet, dels att den föreslagna överflyttningen avhuvudmannaskapet för bör genomföras per ienlighet med propositionens förslag. Såsomframhålls i propositionen är det viktigt att statsupplåningen också samordnasmed penningpolitiken. Rent prakfiskt bör detta kunna ske på det i proposifionenangivna sättet, dvs. genom att och löpandeutarbetar upplåningsplaner där tänkta emissionstillfällen och lånevolymeranges. Dessa upplåningsplaner får sedan i samråd med företrädare förriksgäldskontoret, och anpassas fill den fördaekonomiska politiken. Föreskrifterom finns i regeringsformen intagna i 9 kap. 12 och 13 §§. Ipropositionen föreslås nu att RF 9:12 skall inledas med ett portalstadgandesom anger att är rikets centralbank och att ändamålet för riksbankenär att föra valuta- och kreditpolifik samt ansvara för ett säkert och effektivtbetalningsväsen. I sak innebär detta tillägg inget nytt. endast enkodifiering av vad som gäller utan uttrycklig föreskrift i lag. FiU1986/87:4 y delar föredragandens bedömning att såvälsakliga som formella skäl talar för att ändamål bör anges iregeringsformen. Det är bra att övergripande uppgifter slås fast pådetta sätt. Det finns dock inte anledning att i detta sammanhang närmareprecisera den ekonomiska politik och penningpolitik som erfordras i varje givensituation. Utskottet har därför inte heller något att erinra mot den valdaformuleringen. Enligt RF 9:13 har endast rätt att ge utsedlar. I propositionen föreslås att detta stadgande skall kompletteras med enföreskrift som ger uttrycklig rätt att ge ut även mynt samt attbestämma utformningen av sedlarna och mynten. Ändringen tillgodoser de synpunkter som finansutskottetframförde när beslöt att skulle övertaansvaret för myntutgivningen (prop. 1985/86:4, FiU l,rskr. Utskottetbiträder därför förslaget. Propositionens förslag om formerna för val av riksbankenshögsta ledning innebär bl.a. att huvudmannaskapet för helt läggs påriksdagen. Regeringen skall sålunda inte längre medverka vid valet avfullmäktige och i fortsättningen inte utse fullmäktiges ordförande. I ställetskall de sju fullmäktige som väljer utse en ordförande inom sig.Dessa sju skall också välja en riksbankschef utanför den egna kretsen. Därmedmarkeras att riksbankschefen inte nödvändigtvis måste betraktas som enpartiföreträdare, vilket är ämnat att skapa förutsättningar för kontinuitet påposten som riksbankschef. I och med att han väljs får riksbankschefenautomatiskt också , ställning som en åttonde fullmäktig. Önskvärdheten av attkunna upprätthålla kontinuiteten på denna post understryks ytterligare av attriksbankschefen utses för en period av , medan mandatperioden för övrigafullmäktige sammanfaller med valperiod. Förslaget om val av fullmäktige föranleder en ändring avRF 9; 12 och RO 8:6.1 det sistnämnda lagrummet föreslås dessutom vissaytterligare ändringar som rör valet av vice riksbankschef. Så t.ex. skall ifortsättningen ytterligare en sådan befattningshavare kunna utses och de bådavice riksbankscheferna skall liksom riksbankschefen väljas för en period av femår. har för sin del inte något att erinra motde föreslagna ändringarna av regeringsformen och riksdagsordningen. Utskottetser det som en styrka att huvudmannaskapet för odelat läggs påriksdagen. De föreslagna formerna för val av riksbankschef kan enligtutskottets mening också bidra till att kontinuiteten i ledningupprätthålls även vid ändrade majoritetsförhållanden i ! På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande;(), (), (), FiU 1986/87:4 yChrister (), (), (), (s), . (), i (vpk),(), (), (), AndersAndersson (m) och (). . och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Riksgäldskontorethar" och på s! 3 slutar med "ekonomiska politiken" bort haföljande lydelse: Det råder" allmän enighet om att ansvaret förkreditgarantigivningen bör samlas under regeringen. Beslut i dessa frågorinrymmer emellanåt näringspolitiska aspekter som det i första hand ankommer påregeringen att pröva. överlåter därför i dessa sammanhangregelmässigt de näringspolifiska bedömningarna på regeringen och fattar endastdet formella beslutet. Det är som utskottet ser det inte tillfredsställande attdet formella ansvaret på detta sätt åvilar en annan instans än den som tar dereella besluten. I likhet med vad som förordas i såväl proposifionen som imofion anser utskottet sålunda att kreditgarantigivningen bör övergå frånriksgäldskontoret till en myndighet under regeringen. Vad beträffar frågan om huvudmannaskapet förstatsupplåningen kan utskottet dock inte dela de bedömningar som görs iproposifionen. Enligt utskottets uppfattning skulle kontroll överriksgäldskontoret försvagas om huvudmannaskapet förs över på regeringen. I dagbereder finansutskottet ärenden angående och granskar årligenkontorets förvaltning. Den parlamentariskt sammansatta fullmäkfigeför-samligensammanträder , och har genom den en direkt insyn iriksgäldskontorets verksamhet. Denna styrelses kontrollmöjligheter torde varavida överlägsna den granskning som skulle kunna utöva genomkonstitutionsutskottet vid ett förändrat huvudmannaskap. Frågan om huvudmannaskapet för prövadessenast när den nya regeringsformen diskuterades. Man beslöt då att intevidta någon förändring. I propositionen redovisas inga statsrättsliga motiv somskulle kunna motivera att detta ställningstagande nu omprövas. Endastfinanspolitiska skäl har övervägts. Ett motiv som därvid framförs är att statsskuldräntornahar en stor finanspolitisk betydelse då de utgör av de totala utgifternapå statsbudgeten. Det finns självfallet ett behov att samordnastatsskuldspolifi-ken och finanspolitiken. Enligt utskottets mening är dock densamordning som redan förekommer mellan finansdeparternentet ochriksgäldskontoret när det gäller upplåningsplanering och ränteutgifter helttillfredsställande. Enligt finansutskottets uppfattningbör sålunda i enlighet med vad som förordas i motionK119 av Sfig Josefson m.fl. (c) avstyrka regeringens förslag om förändrathuvudmannaskap för .