yttr · GA05KU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsyttrande /87:1 y med anledning av motioner om förhållanden mellantryckfrihet och upphovsrätt 1986/87:l.y. har berett konstitutionsutskottettillfälle,att yttra sig över motionerna 1985/86:L245 av ochBirgit (båda fp) och 1985/86:L254 av (). I motion 1985/86:L245 yrkas, att beslutar allhos regeringen begära särskild utredning av förhållandel mellan de upphovsrättsliga och tryckfri hetsrättsliga reglerna i enlighet med de utgångspunkter som angivits i motionen. ' I motionen påtalas den vidsträckta innebörd som begreppet"verk":fått i' upphovsrättslagsliftningen. Som utgångspunkt anges ett högsta domstolsavr; görande , vari ett s.k. manifest, ett utkasl.till ett arbetsprogramför verksamheten vid , tillerkänts upphovsrättsligt skydd trots alt detta skyddsintresse enligt domstolen inte gjorde sig starkt gällande medan det förelåg ett betydande allmänintresse av att manifestet publicera-: des som ett led i nyhetsförmedlingen och som underlag för den pågående kulturpolitiska debatten angående stadsteaterverksamhetens mål och upp läggning. Det är enligt motionen inte tillfredsställande att upphovsrätten till en sådan handling som manifestet skall hindra publicering när det finns ett påtagligt intresse av information och offentlig debatt. I motionen ges också andra exempel på fall där det enligt motionärernas uppfattning skulle vara olyckligt om upphovsrätten hindrade publicering. För att förbättra förhållan dena föreslås att den upphovsrätlsliga kränkningen under vissa förhållanden skall kunna vara straffri och att den tilltalade ges möjlighet att få frågan öm intressekollision prövad i tryckfrihetsrältslig ordning av en jury. 1motionen,: kritiseras också den nuvarande ordningen att i upphovsrältslagen reglera näp bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet skall ta över upphovs rätten. . , ■ i ' I motion 1985/86;L254.av () hemställs,.attriksdagen hos regeringen begär förslag om garantier för tryckfriheten också i de fall då litterär upphovsrätt kan hävdas till tryckta alster som innehåller information av stort allmänt intresse. ' Också denna motion tar det i det föregående nämndaavgörandet av högsta domstolen som utgångspunkt. I motionen påtalas, att genomden utvidgning \ 1986/87. avskyddet för den litterära upphovsrätten som uppkomrnit i praxis under, KU1986/87:1 y senare år kan texter som är av stort allrhänl intresse och sörhärförernål för samhällsdebatt kunna undandras publicering. Enligt motionenmåste den lagkonflikt som här föreligger lösas på ett sådant sätt atttryckfriheten i vissa . fall prioriteras i förhållande till upphovsrålten. , ,, . , ,,.,,,'... Gällande rätt rörande Upphovsrätt i allmänhet Tryckfriheten sådan den garanteras itryckfrihetsförordningen (TF) har till syfte att säkerställa ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning (1 kap. 1 §) ~ Enligt 1 kap. 3 § TF får missbruk av tryckfriheten intemedföra ansvar i annan ordning eller i annat fall än som stadgas i förordningen. Detta innebär dock inte att frågan om ansvaret för innehållet'i tryckt skrift regleras uteslutande av TF. Är innehållet brottsligt i annat hänseende ån som ett överskridande av yttrandefrihetens gränser kan ansvar utkrävas enligt allmän lag (yttrandet kan t. ex. utgöra bedrägeri eller anstiftan till något förmögenhetsbrott). Beträffande skyddet för upphovsrätten tinns en särskild bestämmelse i 1 kap. 8 § andra stycket TF, vari görs en hänvisning till lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk vad gäller den rätt som tillkommer upphovsman till sådant ■verk mm. Även 2 kap. regeringsformen innehåller ett förbehåll för upphovsrätten (19 §). Upphovsrätt föreligger enligt 1 kap. 1 § upphovsrättslagenbl.a. för den som skapat ett litterärt eller konstnärligt verk, vare sigdet utgörskönlittera-' lur eller beskrivande framställning i'skrift eller; tal: Enligt: 2 § innefattar upphovsrätten i princip ensamrätt'att förfoga över verket genom att framställa exemplar av del eller genom alt göra det tillgängligt för. ■/■".■ ■'■'■■' -■ ■:■'■. Enligt förarbetena till upphovsrättslagen (prop. ,1960:17,LU 1960:41 och . 43) ligger i ordet "verk" ett krav på att denprodukt av andligt arbete som det är fråga om skall ha höjt sig till en vissgrad-av andlig självständighet och originalitet, varmed inte åsyftas någonlitterär eller konstnärlig värdesättning. Det är endast verket såsom resultatav en individuellformgivning som är skyddat inte de uttrycksmedel som använtsäven 'öm dé är högst \ ■ karakteristiska för upphovsmannen. 'tog isitt betänkande yttrandefriheten: också upp frågan om förfoganderätten enligt upphovsrättslagen..Utredning- ■ . en ansågsig inte böra föreslå någon ändring i gällande regler med hänsyn till. : att frågan då var föremål för rättegång. Utredningens förslag blev därför att förbehållet för upphovsrätten i'tryckfrihetsförordningen fick behålla sin nuvarande innebörd. ; ' ; ■ ■ . ' k.manifestmålet :KU1986/87:l,y Målethandlade om ansvar och skadestånd för ansvarige utgivaren för Göteborgspostendärför alt tidningen utan författarens medgivande publice-, rat ett förslagtill en för de anställda vid , som drivs i bolagsform,gemensam överenskommelse, kallad manifest, om en konstnär-Hg målsättning förteatern. Samtliga domstolar (tingsrätt, hovrätt och högsta domstolen) fann attmanifestet var att anse som ett litterärt verk i upphovsrättslagens mening. Sverigehar tillträtt 1886. års, .Bernkonvention för skydd ay litterära och konstnärliga verk. Enligt artikel 1 i konventionen bildar deländer för vilka , konventionen gäller en union för skydd av upphovsmäns rättigheter till deras litterära och konstnärhga verk. Enligt artikel 2 omfattar uttrycket ''litterära och konstnärliga verk" alla alster på (det. litterära, vetenskapliga och konstnärliga området,.oavsett på vilket sätt och i vilken form de kommit till ■, uttryck. . .,. . Unionsländernahar i sin lagstiftning rätt att föreskriya att litterära och konstnärhga verk inte skall åtnjuta skydd, om de inte "upptagits på ett materiellt underlag". (Härmed torde avses t.ex..muntliga spontana fram ställningar som inte nedtecknats.) Upphovsrätt till allmänna handlingar Iprincip saknas upphovsrätt till allmänna handlingar hos myndigheter. Vissa, sådana handlingar, 1. ex. officiella kartor, bildkonst och musikaliska verk kan dock åtnjuta skydd. Allmänt gäller dock att,en. allmän handling skall utan ; hinder av upphovsrätttillhandahållas i dén ordning 2 kap. tryckfrihetsför ordningen stadgar. Bestämmelserna pm, allmänna handlingars förhållande . till upphovsrätten är intagna i upphoysräftslagen (jfr 9, 24 och 24 a §§). Bernkonventionenmedger undantag från det upphovsrätlsliga skyddet för officiella texter. ..;.,.. Enligtvad yttrandefrihetsutredningen utlalade, i,sitt i det föregående anmärkta betänkande var det en egendomlighet att rätten att få tillgång till allmänna handlingar som är föiremål för upphovsrätt saknade grundlags skydd. ,,..,. .,-, .,, /,',.,... Imotionerna.påtalas de hinder i.tryckfriheten som kan föranledas av det upphovsrättsliga skyddet. , . . ,: Allmäntvill utskottet med anledning avmotionerna framhålla det stora värde som vår rättsordning tillmäter yttrande-,och informationsfriheten. Utskottels grundinställning är att dessa rättigheter alltid bör tillgodoses i vidaste möjliga omfattning. ., , ,, Det kan konstateras att enbegränsning i förhållande till upphovsrätten är förutseddsåvälitryckfrihetsförordningen som i regeringsformens kapitel om KU 1986/87:1 y medborgerligafri- och rättigheter. Båda dessa grundlagar beaktar genom uttryckligabestämmelser författares m. fl. rätt till sina verk. är lagfästi upphovsrältslagen (1960:729). har vidare anslutit sig till 1886 årsBernkonvention för skydd av litterära och konstnärliga verk, vilken i fleraviktiga avseenden innehåller ett skydd som motsvarar upphövsrättsla- , Utskottet vill emellertid framhålla att dé i motionernaaktualiserade problemen inte kan anses vara av renodlat upphovsrältslig natur.Om en handling som enligt huvudregeln är upphovsrättsligt skyddad förvaras hosett offentligrättsligt organ, kan under de förutsättningar som anges i 2 kap.TF handlingen bli allmän och offentlig. I så fall saknas i stor utsträckningupphovsrätt till handlingen. Iriorh den offentliga sektorn har bolagsformenblivit allt vanligare. En verksamhet sorti t: ex. i én kommun bedrivs direkt avkommunen kan i en annan drivas av ett kommunalf bolag: Offentlighetsprincipengäller i det första fallet men inte i del ändi-a. Frågan om handlingsoffentlighet utanför rnyndighetsområdéthar varit föremål för utredning, och vissa förslag tilT ändringar i detnuvarande regelsystemet föreslogs i betänkandet SOU 1983:61. Ävenyttrandefrihetsul-redningen har i sitt betänkande'(SOU 1983:70) föreslagit enviss utvidgning ' av offentlighetsprincipen väd gäller meddelarfriheten. Förnärvarande är yttrandefrihetsfrågorna under beredning i justiliedeparlemehtetoch eri proposition i ämnet kan väntas . Det kanförutsättas att även frågan om offentlighetsprincipens tillämpning utanförmyndighetssektorn kommer att tas upp i detta sammanhang. Ytteriigare en fråga som har anknytning till de problemsom behandlas i motionerna berörs i yltrahdefrihetsutredningens betänkande. Det gäller den - s. k. instruktionen i 1 kap. 4 §TF. Bestämmelsen föreskriver ätt alla som har ■ att vaka över TF;s efterlevnad skall ha "i åtanke alt tryckfriheten utgör grundval för ett fritt sariihällsskick, alltid fästa sin uppmärksamhet mera på ämnets och tankens än på'uttryckéls lagstridighet, på syftet än på framställ ningssättet, samt i tvivelsmål hellre fria än fälla".Yttrandefrihetsutredning en konstaterade att det utanför TF:s tilläriipningsområde inte finns någon - uttrycklig lagregel om rätt och skyldighet att beakta yttrandefrihets- och informationsfrihetsintressena i fall av kollision mellan dessa och något annat av.rättsordningen skyddat intresse. 'Som exempel på sådana intressekollisio ner pekade utredningen på mål som rör intrång i upphovsrätt och mål som rör sättet för anskaffande av uppgifter för publicering; de målen handläggs som vanliga brottmål och instruktionen är inte tillämplig där. Enligt utredningen är det en brist i gällande rätt alt något formellt stöd för att beaktayttrande- och informationsfrihetsintressen i vanliga brottmål saknas. Yttrandefrihets utredningen föreslog därför att én bestämmelse motsvarande 1 kap: 4 § TF . - skulle införas i yttrandefrihetsgrundlagen och i tryckfrihetsförordningen för att tillgodose detta syfte; Även denna fråga får utskottet anledning att återkomma till i samband'med behandlingen av ytlrahdefrihetsproposi- tionen. '■'■■■. '■., , '.,.■, Utskottet vill slutligen erinra omalt upphovsrättslagen inte hindrar ätt innehållet i en upphovsrättsligt skyddadhandling refereras i tryckt skrift. Häri ligger enligtutskottets mening en betydande fördel från yttrande- och KU 1986/87:1 yinformationssynpunkt. Sammanfattningsvisanser utskottet mot bakgrund av det anförda att några åtgärder från riksdagenssida med anledning av motionsyrkandena inte nu är påkallade. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (),i (m), (), (), IngelaMårtensson (fp), (), (vpk) och (). avIngela och (båda fp) som anser att utskottet fr. o.m. det stycke på s. 4 som börjar "Utskottet vill" till yttrandetsslut bort anföra följande: Ävenom vissa frågor som tagits upp i motionerna kommer att övervägas vidbehandlingen av yttrandefrihetspropositionen kan det inte förutsättas att man idetta sammanhang annat än marginellt kan lösa de problem från yttrande- ochinformationsfrihelssynpunkt som aktualiserats i det s. k. manifeslmålet. Enligtutskottels mening är det därför motiverat att särskilt utreda förhållandetmellan det upphovsrättsliga och det tryckfrihetsrättshga regelsystemet.Utredningen bör ha som inriktning alt en upphovsrättslig kränkning skall kunnavara straffri i sådana fall där det föreligger ett påtagligt intresse avinformation och debatt. Utredningen bör också enligt utskottets meningundersöka förutsättningarna för att ge den tilltalade möjlighet att få dennämnda intressekollisionen prövad i tryckfrihetsrättslig ordning av en jury. Med det anförda förordarutskottet att motionerna tillstyrks.